prot · H00973 · 2013-03-06 00:00:00 — För att förtydliga detta ytterligare har regeringen sagt att samtliga statliga bolag ska jobba utifrån Global Compact, alltså FN:s tio kriterier som just bekräftar och befäster hållbarhetsaspekten när det gäller arbetsmiljö, arbetsförhållanden, miljömässighet och affärsmässighet. Man ska alltså kombinera affärsmässighet med hållbar ekologisk och social utveckling. Hur har då regeringen skött detta uppdrag? sade i en kommentar till årets verksamhetsberättelse: De statliga företagen är ett föredöme när det gäller hållbarhetsarbete. köper , det polska kraftföretaget, för 4,6 miljarder. Syftet var, förutom att tjäna pengar givetvis, att man skulle ta hand om koldioxiden, lagra den och på det sättet uppnå det miljömässiga. Inte ett gram har man lyckats lagra. Dessutom har man lyckats med konststycket att halvera värdet av det köpta bolaget. Man har inte ens kunnat kombinera affärsmässigheten med hållbarhetskriteriet. Det är ett fullständigt misslyckande. För att riktigt bekräfta det hela köper Nuon 2009, påhejad av den dåvarande näringsministern, en lysande affär. I ett huj är den största miljöboven bland energibolagen i . Affärsmässighet ja, vi vet att det inte fanns ett uns av affärsmässighet i det. Är det bevis på att vi, staten, inte ska äga bolag? Nej, tvärtom, det här visar bara på en inkompetens hos regeringen att på allvar se till att styra de statliga bolagen. Därför behövs det ett betydligt mer aktivt ställningstagande från regeringens sida. Jag vill ta upp en annan aspekt. När man väl har fått ett bemyndigande från att sälja ut har man inte ens lyckats göra det på ett affärsmässigt bra sätt. Då tänker jag på försäljningen av . Vad gör man? Den i princip enda intressenten det fanns någon mer, men det var ytterst få lyckades man sälja till, ett bolag som är stationerat på , ett skatteparadis med 10 procents bolagsskatt och ingen reavinstbeskattning vad jag vet. Det känns inte riktigt bra, om jag ska vara ärlig. Dessutom, för att bekräfta affärsmässigheten i det hela, lånar ut pengar till köparen för att de ska klara av förvärvet. Jag känner väldigt stor misstro till regeringens sätt att hantera våra gemensamma tillgångar. Det behövs en rejäl skärpning. Jag har debatterat den här frågan tidigare med . Det har varit en bra debatt. Jag uppskattar hans uppriktighet, det ska jag villigt erkänna. Jag vet att det jobbas för fullt i för att försöka rätta till det hela, men det räcker inte med att säga saker och ting i högtidliga tal eller i policyer. Man måste leva upp till det. Det är handling i verkligheten som avgör om man har gjort rätt eller fel, ingenting annat. 129 (KD): Vi debatterar nu näringsutskottets betänkande nr 7 som handlar om statliga bolag, eller rättare sagt bolag med ett statligt ägande, för alla är inte helägda av staten. Man kan knappast debattera detta utan att konstatera att synen på statligt företagsägande är starkt förknippad med politiska ideologier, för att inte säga doktriner. Det är ett ganska väl etablerat faktum. Det vi ser runt om i världen är att demokrati och marknadshushållning som bygger på privat företagande är det som skapar välstånd och tränger undan fattigdom och svält runt om i världen. Det finns andra ideologier. Jag ska inte nämna några speciella, men de har prövats och i praktiken förpassats till historiens skräpkammare. Det intressanta är dock, herr talman, att många av slutsatserna i de här ideologierna lever kvar med en nästan magisk överlevnadsförmåga. Man får gå tillbaka till den fornnordiska gudasagan för att hitta något motsvarande. Jag tänker på Särimner, som slaktades men uppstod lika frisk och kry . Väldigt mycket av debatten om statligt företagande har starka paralleller till det. Sanningen är att statligt företagsägande inte är någon framgångssaga som förtjänar att vara någon som helst ledstjärna för att skapa jobb och välfärd i . Jag tycker att inläggen från oppositionen på det temat talar för att det är så. Oberoende av vilka politiska färger det är blir det något helt annat när man förvaltar skattebetalarnas anonyma pengar än om man förvaltar egna surt förvärvade pengar. Jag tror att det är en grundförutsättning för att få en god förvaltning av näringslivet. För oss i gäller att statens uppgift är att ange ramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till att skapa bästa möjliga förutsättningar för en långsiktig tillväxt. När staten däremot uppträder som ägare och som utformare av de regler som ska gälla uppstår problem som man i princip undviker när det är privat ägande i näringslivet. Vår linje är att staten i princip inte bör äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens. finns det inte skäl att sälja bolag där marknadsförhållandena är sådana att en försäljning skulle försämra konkurrensen eller motverka en bra utveckling av sysselsättningen. Så dogmatisk får man inte vara, och så dogmatisk är inte alliansregeringen. Vi anser att ett fortsatt statligt ägande kan vara motiverat om det finns särskilda nationella intressen eller samhällsuppdrag som knappast kan hanteras utan ett statligt inflytande. Vi kan, herr talman, inte se något skäl för att de bemyndiganden att sälja eller ändra ägandet som regeringen har ska dras tillbaka, något som föreslås i ett antal motioner från oppositionen. Regeringen har arbetat med att gå igenom de statliga bolagen och pröva skälen för ett fortsatt statligt ägande. Jag tycker ärligt talat att det är väldigt svårt se något rationellt skäl för att agera i den här frågan annat än av rent ideologiska eller dogmatiska skäl. Att avbryta den verksamheten är svårt att motivera. För staten som ägare är det viktigt att de statliga bolagen bedriver sin verksamhet så att man uppnår ett långsiktigt värdeskapande. En förutsättning för detta är självklart att företagandet bedrivs hållbart, definierat, som sker i de ägardirektiv som finns, som ett ansvarsfullt utnyttjande av resurser och hantering av mänskliga rättigheter, av arbetsvillkor, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Det är vad som ingår i de direktiv som bolagen arbetar under. ska förvaltningen vara effektiv, professionell och transparent. I statens ägarpolicy slås fast att statligt ägda bolag ska vara föredömen inom området hållbart företagande. Regeringen ställer krav på att samtliga styrelser i de statligt ägda bolagen ska fastställa långsiktiga övergripande hållbarhetsmål som är knutna till verksamheten och strategier för att nå målen. Målen ska vara relevanta för affärsverksamheten, de ska vara utmanande, det ska vara få mål, de ska vara övergripande, det ska gå att följa upp dem och de ska vara tydliga och enkla att kommunicera. Mål och måluppfyllelse inom hållbart företagande ska redovisas i årsredovisningarna, som från med 2014 kommer att följas upp kontinuerligt i den löpande bolagsstyrningen. När det gäller ägarstyrning av statliga bolag har regeringen uppdrag att aktivt förvalta statens tillgångar så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs, där det finns sådana, som i fallet Systembolaget. Styrningen av de statligt ägda bolagen sker i första hand med stöd av statens ägarpolicy. Det krävs en kontinuerlig dialog mellan å ena sidan förvaltningsorganisation och den politiska ledningen och å andra sidan styrelseordföranden och bolaget. Målet för bolagets ekonomi och verksamhet ska följas upp regelbundet och utvärderas. Det sägs i regeringens skrivelse i avsnittet om hållbart företagande i ägarpolicyn bland annat att regeringen anser att det är mycket viktigt att öka andelen kvinnor i företagsledande ställning. Det framgår också av skrivelsen att av styrelseledamöterna i de statligt ägda bolagen nu utgörs av kvinnor. Det kan jämföras med motsvarande andel i börsbolagen som ligger på . av de statligt ägda bolagen har vidare en styrelseordförande som är kvinna. Det kan jämföras med börsbolagens . Av de verkställande direktörerna i de statliga del- eller helägda bolagen var kvinnor vid utgången av 2011 jämfört året innan. Andelen kvinnor i ledningsgrupper i statliga bolag uppgick . Mot den bakgrunden är det knappast självklart att ska komma med ett tillkännagivande till regeringen i den frågan. Här bedrivs ett mycket aktivt jämställdhetsarbete som mycket väl tål att jämföras med tidigare mandatperioders. fattade beslut om ett förtydligat uppdrag för . Innebörden av det är att ska generera marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. skrev i sitt betänkande att förtydligandet av uppdraget hade fått en sådan utformning att de oklarheter som tidigare hade kritiserats nu hade undanröjts. Utskottet såg det också som naturligt att den tidigare geografiska avgränsningen som fanns till svensk energiförsörjning helt togs bort. När det gäller motionerna om roll inom energipolitiken vill jag betona att för att kunna spela en roll inom energiomställningen måste ha en stabil ekonomi och stora ekonomiska resurser. Produktion och distribution av el är, som vi vet, en mycket kapitalintensiv verksamhet, och det kräver stora investeringar. Marknadsmässighet är ett helt centralt begrepp om ska kunna spela en sådan roll i energiomställningen som vi vill se. Utskottet tyckte också att det var mycket bra att använda EU:s så kallade 2020-mål som referenspunkt för . Därmed kommer det också att bli möjligt att utvärdera om verkligen är ett av de bolag som leder utvecklingen mot minskade utsläpp av klimatgaser och en ökad andel förnybar energi och aktivt verkar för en effektivare energianvändning. Vi noterar att vid den extra bolagsstämman presenterade nya hållbarhetsmål. Enligt dem ska minska sina koldioxidutsläpp med i absoluta utsläpp till 2020, och bolagets tillväxttakt inom förnybar energi ska vara högre än den genomsnittliga tillväxttakten för de marknader som bolaget verkar på i norra . Dessutom ska det sättas kvantitativa mål för energieffektivisering. Därmed tycker jag att det känns logiskt att avstyrka de två aktuella motionerna i berörda delar. Jag yrkar alltså bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på samtliga motioner. 130 (V) replik: Jag vill tacka som började sitt anförande med att säga att statligt ägande inte är någon framgångssaga. Sedan var han snabbt inne på att tala om hur bra den statliga ägarpolitiken är när det gäller jämställdheten i styrelserna, där man ligger långt före de privata bolagen. Det har man kunnat genomföra genom att det har funnits en aktiv ägarpolitik i den frågan. är det kanske dags att fundera på kvotering till de privata styrelserna för att sätta lite fart på det hela så att också de uppnår de här siffrorna. Det är klart att det är en ideologisk fråga om man ska äga eller inte äga. diskuterade ni ett förslag på att privatisera delar av . Det fanns en majoritet här i som sade nej till det, vilket de borgerliga ledamöterna i utskottet reserverade sig mot. De kriterier som läste upp kommer från FN:s tio kriterier om antikorruption, affärsmässighet, miljömässighet och så vidare. Det är just de kriterierna som regeringen slog fast 2007 som har verkat . Det är det jag är kritisk mot. Det är först nu som ni kommer på att ni inte hade tänkt på detta. Det är därför de olika styrelserna inte har brytt sig ett dugg om vad regeringen har gjort, utan de har kört sitt race. har investerat i kolkraft, och har gjort väldigt tveksamma affärer i . 131 (KD) replik: Jag talade om statligt ägande av näringslivet inte är någon framgångssaga, och man kan nog titta på det ur ett globalt perspektiv. Jag tror också att man kan säga att vi har många framgångsrika statliga företag i . Men att satsa på statligt företagande är inte en väg framåt för att få fler människor sysselsatta, utan det handlar om att skapa så goda förutsättningar som möjligt för privat företagande. Nio av tio jobb som tillkommer i tillkommer i små privata företag. Det är mycket viktigt att komma ihåg. Det finns en annan sida av saken. Som exempel kan vi ta ett mycket vinstgivande företag, Vin & Sprit, som staten sålde 2008. bokslut gav det den högsta utdelningen till staten någonsin i bolagets historia, nämligen . Priset blev 55 miljarder, men i och med att köpeskillingen betalades i dollar och euro och genom att vi också sålde de så kallade Beamaktierna blev den totala försäljningsintäkten nästan 63 miljarder. När vi minskade statsskulden med de pengarna minskade också räntebetalningarna med 2,4 miljarder. Det kan jämföras med de 800 miljonerna i vinst. Är det säkert att de 600 miljarder som svenska skattebetalare nu har i statliga företag är bäst placerade? Det är där det skär sig ideologiskt mellan oss, . 132 (V) replik: Vi kan titta på en del av de utförsäljningar som ni har gjort. Jag kunde till exempel läsa om apoteken för någon vecka sedan. Ett av de nya bolagen i ansåg inte att det var tillräckligt lönsamt utan lade ned i . När lönsamheten kommer i första rummet kommer samhällsintressena i andra rummet. Det kan vi se på en rad områden. Jag tog upp som ett exempel på utförsäljningen. Anser att det var ett affärsmässigt klokt och riktigt sätt att hantera utförsäljningen av genom att placera det på och, för att säkerställa affären, låna ut pengar till bolaget så att de kunde köpa det? Är det på det sättet vi ska öka det privata ägandet? Det finns andra grunder som är betydligt viktigare, till exempel en konkret och bra innovationspolitik som gör att det privata ägandet kan garanteras. Jag tog upp att det har genererat i utdelning till statskassan . 250 miljarder är en rikedom. Jag har svårt att begripa hur den svenska nationen blir rikare genom att man säljer ut och privatiserar våra gemensamma tillgångar. På vilket sätt blir vi som nation rikare då? 133 (KD) replik: Om jag börjar med apoteken vill jag säga att det är utom varje tvivel att tillgängligheten när det gäller att få tag på både receptbelagda och receptfria läkemedel har ökat dramatiskt efter omregleringen av apoteksmarknaden. Det finns fler aktörer. Många nya företag har startat. Sysselsättningen har ökat inom sektorn. Det tar tid när en sådan omreglering skett. Samma sak gäller bilprovningsmarknaden. kan inte jämföra med den tid när vi hade monopol på . Det har upphört. Vi har inte längre det monopolet. Jag tror att den rätta vägen att gå är att hitta en struktur där fler kan engagera sig i bilprovningsverksamheten och där det finns en kvalitetskontroll. Den ackreditering som sker av dem som ska jobba med detta är viktig liksom att vi inte har köer till och att det finns en god geografisk spridning. När det sedan gäller hur finansieringen vid en av dessa affärer gick till vill jag säga att man alltid kan diskutera finansieringar. Vi kan titta på andra statliga bolag och hur mycket de lånar. Det kan vara spännande att titta på hur exempelvis förvärv har finansierats. Det är klart att ett bolag måste kunna låna. Vid en försäljning, en transaktion, kan ett ägarlån vara en mycket rationell lösning. Det är svårt att döma ut den finansieringen utan att titta på vad alternativen hade varit. Beträffande var företagen har sitt domicil hoppas jag att vi ska vara konkurrenskraftiga så att företag som är verksamma i , även om de har utländska ägare, kan lägga sina verksamheter här. Man lägger ju verksamheter där man slipper dubbelbeskattning, eftersom man bara vill betala skatt en gång inte först i och sedan en gång till när man tar hem till exempel en utländsk pensionsfond. Jag hoppas att vi gemensamt kan arbeta för att ska vara en attraktiv plats för företags huvudkontor. 134 (MP) replik: Tack, , för ditt anförande! Jag skulle vilja följa upp två spår. Det första spåret är att jag uppfattade dig så att Alliansens eller åtminstone hållning är att staten inte ska äga bolag när det finns konkurrens. Du har tidigare i offentliga sammanhang uttalat att du vill minska det statliga ägandet, och då konkret i , Posten och delar av . När jag lyssnade på tänkte jag att vi nu har konkurrens inom transportsektorn, på spåret. Det är inte längre enbart SJ som kör på landets järnvägar. Konkurrens har vi även inom telekommunikation. Det är inte längre enbart som hjälper människor att kommunicera med varandra. När det gäller skogsbolagen är inte ensam aktör i att hantera den svenska skogen, och på energibolagssidan är inte ensam aktör. Inte heller Posten är längre ensam om att leverera postförsändelser. På gruvnäringssidan är inte det enda gruvbolaget i . Det finns även privata aktörer. Ska man då utifrån ditt anförande, , dra slutsatsen att rent principiellt är åtminstone , kanske hela Alliansen, inne på att avyttra det statliga ägandet i , , , , och Posten? Det var det ena spåret. , som jag har kvar av min repliktid, får jag vara väldigt kort och fråga: Menar att en energiomställning går via en ökning av brunkolsbrytning och innehav av kraftvärmeverk där man eldar fossilgas och kol? Är det vägen för att ställa om energisystemet till förnybart? 135 (KD) replik: Svaret på den första frågan är nej. Man ska inte tolka mitt anförande så som gör. Vi är inte ute för att sälja något annat än det som regeringen begärt bemyndigande för. När det gäller omställningen och brunkol och gas vill jag säga att ja, har köpt verksamheter som baseras på kol och gas i och i en del andra länder; det är alldeles riktigt. Jag var med halva näringsutskottet i och studerade hur det fungerar. Man kan säga att det framför allt är två delstater som har den största delen av verksamhet. De bönfaller oss att inte tvinga att sälja. De säger att är den mest kompetenta operatören, den som är mest angelägen om miljön och som också arbetar på att minimera utsläppen från dessa verksamheter. är även det företag som är mest angeläget om den sociala situationen för de ca 20 000 anställda som man har i . En intressant fråga att ställa till är: Blir det mindre utsläpp om säljer dessa företag? På vilket sätt gagnar det miljön om det kommer någon mindre ansvarsfull ägare som tar över och som kanske inte alls har de ambitioner, vare sig miljömässigt eller socialt, som har? Jag hoppas att ska kunna göra goda affärer och bidra till de mål som regeringen har ställt upp för miljöarbete. Mycket talar för att de kommer att klara av det. 136 (MP) replik: Svaret är nej, säger , beträffande om man går vidare med utförsäljning av de statliga bolag som jag nämnde. Ändå sade i inledningen av sitt anförande att synen på det statliga ägandet är ideologiskt förankrad och att bolag inte ska ägas av staten om det finns fungerande konkurrens. Jag får inte den logik som anförde i sin inledning att hänga ihop med slutsatsen i hans svar till mig. Jag och mina kolleger i ser inget värde i att sälja dessa bolag. Vi vill använda dem aktivt för att skapa ett bättre samhälle, och vi tror att vi genom ett statligt ägande kan göra det. Det är grunden till att vi anser att vi ska äga dessa bolag. anför en annan ideologi, att man inte ska äga bolag där det finns konkurrens. säger han emot sig själv när han säger att man inte vill sälja dem. Jag tolkar så att lösningen på klimatkrisen och energiomställningen är att svenska ska köpa ytterligare kraftverk som eldar med brunkol och fossilgas och ska dessutom starta nya brytningar av brunkol för att minska utsläppen av koldioxid. Man har fem gruvor på gång i , som man tidigare inte har brutit. Det positiva i svar är att han berömmer det statligt ägda svenska agerande i fråga om socialt ansvarstagande och att i motsats till en del andra energibolag har en högre ambition när det gäller energiomställningen. Det kanske beror på att det är ett statligt ägt företag, herr talman. 137 (KD) replik: Det besynnerliga med inlägg blir att han, innan han sagt detta, sade att de ska sälja verksamheterna i . Det går inte riktigt ihop. Jag uppskattar mycket i många avseenden, men att uttolka andras tal är han inte världsmästare på. Jag är glad att han inte ska vara min tolk i samband med något tal i något annat land. Det var nämligen en mycket tydlig omtolkning av det jag sade. Det jag sade var att det inte finns skäl att sälja bolag där marknadsförhållandena är sådana att en försäljning skulle försämra konkurrensen eller motverka en god utveckling av sysselsättningen och att vi anser att det är motiverat att det finns särskilda samhällsuppdrag. Jag har svårt att se att vi skulle ha någon ambition att göra något annat än det som vi öppet har redovisat inför väljarna i samband med valen 2006 och 2010. Vi har begärt mandat för ett antal bolag. Några andra är inte aktuella. Det är bara att konstatera, herr talman, att vi har olika syn på detta. En del av spänningen i politiken ligger just i att få debattera frågor. Sedan är det väljarna som avgör på valdagen. 138 (S) replik: Min första fråga till måste bli lite grann på samma spår som de tidigare frågorna. Du började med att slå fast väldigt tydligt att synen på det statliga ägandet är starkt styrt av politiska ideologier. Det är helt rätt. Du fortsatte sedan med att konstatera att KD:s inställning, och vi utgår från att det också är Alliansens inställning, är att staten inte ska äga statliga bolag. Du gick till och med så långt att du försökte hänvisa till att i någon form av större perspektiv var det egentligen bara diktaturer som gjorde det, om jag nu trots tidigare meningsutbyte ska ge mig på att försöka tolka vad egentligen menade med detta. Det blir lite småhumor i någon mening kopplat till om man tror på demokrati och tittar på hur majoritetsförhållandet ser ut både bland väljarkåren i och i riksdag. Det finns inget demokratiskt förankrat politiskt mandat för att bedriva den ägarpolitik eller försäljningspolitik som förespråkar. Det var lite humor i sammanhanget. Ska vi koka ned det i någonting blir det nästan lite schizofrent när man sedan går vidare i att beskriva hur fantastiskt bra de statliga bolagen ändå fungerar, vilka föredömen de är och hur man tycker att de ska vara. Det gäller inte minst kopplat till den turbulens som har varit under det här året med ett antal brister som jag tror att precis som jag helst hade önskat att vi hade sluppit se. Jag skulle vilja påstå att i samtliga dessa fall är det inte bristen på direktiv eller policybeslut som har varit bekymret. Det har i första hand varit efterlevnaden av direktiv och policybeslut som har varit bekymret. Min konkreta fråga till i detta läge blir: Vilket ansvar anser att regeringen har för att se till att de statligt ägda bolagen lever upp till de beslut som är fattade av riksdag och regering? 139 (KD) replik: Regeringen har ett stort ansvar för det. Jag tog med mig de papper vi fick i går på näringsutskottets bord. Det är en inbjudan till att vara med på en styrelsedialog om hållbart företagande som regeringen håller med styrelseledamöter och vd:ar i statligt ägda företag när man diskuterar detta. Man har fortlöpande dialog. Detta äger rum . Vi är inbjudna att delta i detta kl. 8.3012.00. Det är en regelbunden verksamhet. Samma sak gäller den dialog som hålls mellan representanter för ägarenhet och styrelseordförandena liksom med vd:ar i dessa bolag. Mitt konkreta svar är att det är oerhört viktigt att regeringen genom sina olika departement som har ägaransvar sköter detta på ett mycket noggrant sätt. Det är kanske lite pikant i sammanhanget att det var det parti företräder som sålde ut betydande delar av Sonera till svenska folket med skiftande resultat. Om man ska tala om dåliga försäljningar tror jag att det är svårt att komma till oss och tala om det. Jag håller med om att det har gjorts en del köp som man kan diskutera. Men de försäljningar som har gjorts vågar jag nog säga har varit hyggliga affärer för skattebetalarna. Det var också försäljningen av Sonera som Socialdemokraterna gjorde. Det viktiga och där tror jag att vi är helt överens är att staten ska behålla ett helt dominerande ägarinflytande i så länge det gäller den dimensionen som vi har haft uppe här i kammaren som handlar om näten.