prot · H10936 · 2013-11-28 00:00:00 — Man blir lite snurrig av att lyssna på , med en massa miljarder hit eller dit. Men en sak är säker: Med det engagemanget för skattesänkningar med miljarder är han den gamla moderaten. Däremot ska vi nu diskutera och debattera frågan om den andra sjuklöneveckan, . Vi har presenterat ett förslag, och det är att ta bort ansvaret för den andra sjuklöneveckan. Sedan har ägnat tid åt att utveckla teorier om hur vi kommer att genomföra det. Vi har bara presenterat ett förslag. Vi kommer att ta bort ansvaret för den andra sjuklöneveckan punkt slut. Det är det som är vårt förslag. Till vår glädje kan vi konstatera att det finns ett alliansparti som vill det likaså. Vi har redan hört här, men har bestämt sig för borttagande av ansvaret för den andra sjuklöneveckan. Tycker inte att det ansvaret är ett hinder och medför en oförutsedd utgift för småföretagare som vi borde enas om att underlätta för så att de kan ta steget och anställa? Ska vi inte få bort den oförutsedda utgiften, som kan dyka upp? Vi vill inte ha en marknad där man rekryterar utifrån läkarintyg utan där man rekryterar utifrån kompetens. 37 (M) replik: Jag tror att jag har läst de socialdemokratiska förslagen lite noggrannare än vad har gjort. Jag läste den rapport som Socialdemokraterna presenterade när de lanserade förslaget om, som man kallar det, att ta bort ansvaret för att betala ut sjuklön den andra sjuklöneveckan. I den rapporten står det tydligt att konstruktionen är sådan att arbetsgivaren ska betala sjuklön även den andra sjuklöneveckan men i efterhand begära kreditering för utgiften på sitt konto hos . Så är konstruktionen. Jag skulle vilja uppmana medierna som följer den här debatten att syna bluffen från Socialdemokraternas sida. Förslaget kommer att skapa ett ofantligt krångligt regelverk för landets företagare, och det kommer att bli otroligt rättsosäkert. Vem ska avgöra om man har rätt till skattekreditering hos för sjukdagarna under den andra sjuklöneveckan? Vem ska avgöra om personen har saknat arbetsförmåga eller inte? Är det som ska avgöra det ? Jag respekterar , men jag tycker att han borde läsa förslaget och diskutera det utifrån hur det faktiskt ser ut. Sedan rapporten publicerades har inte någon annan konstruktion presenterats. Det är därför lite svårt att få ihop siffrorna i ert budgetförslag. Ni säger att ni sänker kostnaderna för sjuklönen under andra sjuklöneveckan med . Men ni finansierar det genom att höja arbetsgivaravgiften och säga nej till sänkningar av egenavgifter för småföretagare med . Förslaget är överfinansierat nästan fem gånger. Det blir alltså en belastning för företagare, och det kommer att vara hämmande för sysselsättningen. Vi kommer att förlora jobb med den socialdemokratiska politiken. 38 (S) replik: Jag noterar att väljer att prata om allt annat än att svara på min fråga. Tycker han inte att detta är en belastning för företagare? Men han pratar ju bara om konstruktionen. Vi inom Socialdemokraterna har fattat beslut om att ta bort den andra sjuklöneveckan. Frågan är vad ni tycker. Jag hoppas att medierna uppmärksammar det här. Ni säger att man gör företagande mer attraktiv om företagarna får per dag. På det sättet ska man göra företagandet mer attraktivt. Frågan är vad den andra sjuklöneveckan kostar. Vad är det som erbjuder i sin helhet? Om vi ska prata om anställningar kan det nämnas att var femte rekrytering misslyckas på grund av brist på kompetens. Ska småföretagare växa behövs det kompetenta personer. Orsaken till att de saknas är färre platser på högskolan, färre platser på komvux och färre arbetsmarknadsutbildningsplatser. Pengarna går till något annat, till skattesänkningar. av den rikaste delen av befolkningen har fått 25 miljarder. Jag undrar hur många småföretagare det finns bland de . I stället får de per dag. 39 (M) replik: I det betänkande som ligger på bord föreslås nedsatta egenavgifter för företagare, något som framför allt gynnar småföretagare och minskar deras utgifter med . Jag är tacksam över att för tredje gången ger mig möjlighet att förklara den socialdemokratiska konstruktionen av borttagandet av den andra sjuklöneveckan. Det socialdemokratiska förslaget går ut på – och jag säger det nu för tredje gången – att arbetsgivarna även i fortsättningen ska betala sjuklön under den andra sjuklöneveckan. I efterhand kan de begära en kreditering på sina skattekonton hos för de sjuklönekostnader som de har haft under den andra sjuklöneveckan. Det skapar en enorm byråkrati för arbetsgivaren. Och vem ska avgöra – eller – om arbetsgivaren i efterhand har rätt till skattekrediteringen eller inte? Det här är så ogenomtänkt. När landets arbetsgivare får klart för sig vad man verkligen föreslår borde de direkt rygga tillbaka. Det så kallade avskaffandet av ansvaret för den andra sjuklöneveckan som i slutänden egentligen är en skatteminskning skulle kosta . Den kostnaden finansierar man fem gånger om genom att höja egenavgiften för småföretagarna och höja arbetsgivaravgiften för alla arbetsgivare med nästan . Det är en del av Socialdemokraternas skattechock på som kommer att drabba tillväxt, företagande och sysselsättning, om olyckan skulle vara framme. (Applåder) (forts. 11 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag hälsar statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , statsrådet , statsrådet , miljöminister och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 41 (S): Först kan jag bara konstatera att regeringen har toppat laget. Vad roligt att se en helt kvinnlig regeringspanel! (Applåder) spårade ett tåg ur strax söder om . Bara tur gjorde att inte många människor kom till allvarlig skada. Under den moderatledda regeringens tid vid makten har ett tåg spårat ur. Antalet allvarliga fel i järnvägstrafiken har fyrdubblats. med en moderatledd regering sjunker punktligheten på järnvägen. Regeringen påstår sig ha storsatsat på järnväg, men i budgetpropositionen föreslås en nedskärning med . regeringen påstår sig ha storsatsat har två underhållsarbetare varslats om uppsägning på grund av arbetsbrist. Över 700 underhållsarbetare i har varslats om uppsägning som bristerna i järnvägen har accelererat. Jag vill därför fråga ansvarigt statsråd om hon är beredd att dra tillbaka den nedskärning om 286 miljoner som hon har lagt på bord. 42 Statsrådet (M): Jag får tacka så mycket för det sade om toppningen – den ska kunna stå sig till. När det gäller förutsättningarna för att kunna vinna inte bara väljarnas förtroende utan också tågresenärernas förtroende handlar det nog också om att återfå förtroendet för järnvägen. Just beroende på att underhållet har varit så hårt eftersatt har regeringen ända satsat mer och mer på järnvägen, både för att underhålla den infrastruktur vi har och för att lägga fram förslag om att bygga om, bygga ut och bygga nytt, vilket kommer att behövas. Det är otroligt stora satsningar. Det är mer än dubbelt så mycket för åren som kommer jämfört när det gäller drift och underhåll. Eftersom vi lyckades få till stånd en extrasatsning på underhållet 2011, 2012 och 2013 är det just en extrasatsning, inte en nedskärning. 43 (S): Men om det är en så stor extrasatsning, hur kommer det sig då att två underhållsarbetare har varslats om uppsägning ni har extrasatsat och att ni nu skär ned med trots att ni toppar den påstådda storsatsningen? Följden av mindre underhållspengar är sämre järnväg och fler arbetslösa underhållsarbetare inom järnvägen. 44 Statsrådet (M): Om man tar satsningen 2014, som förvisso är något mindre än 2013 eftersom vi då gjorde en extrasatsning, är det fortfarande nästan dubbelt så mycket som 2006 när alliansregeringen tog vid. Eftersom det har funnits ett starkt behov av ett underhåll som mer styr mot förberedande, förebyggande och planerade underhållsverksamheter än ett underhåll som kostar mycket, är oplanerat och ställer till det, det vill säga akuta hjälpinsatser, har en del av pengarna som har satsats gått till att förlänga, utveckla och bygga ut avtal så att vi får mer besiktning och kortare inställelsetider. Sådant kostar också pengar, och det har vi förmått ordna. Men det gör också att säkerheten kan öka på våra järnvägar. 45 (MP): avslutades i på övertid. Mötet sågs som lite av en förövning till det stora klimattoppmötet då ett globalt klimatavtal ska komma på plats. Men trots att de riktigt svåra besluten alltså ännu ligger framför oss var det svårt att komma överens, och resultatet blev urvattnat. Låsningarna hänger ihop med den starka misstro som finns mellan utvecklade länder och utvecklingsländer. De utvecklade länderna påpekar att även utvecklingsländerna måste begränsa sina utsläpp. Men utvecklingsländerna är rädda för att ta på sig åtaganden innan vi i de rika länderna har visat att vi är beredda att stå upp för de löften vi gett om att både minska våra utsläpp och stötta fattiga länder att göra detsamma, som de anpassar sig till de klimatförändringar som de har minst skuld i men ändå drabbas hårdast av. Tyvärr har de rika länderna varit dåliga på den här punkten. De har inte tagit sin rättvisa andel av vare sig utsläppsminskningen eller finansieringen. Och är inget undantag. Vad är miljöministerns plan för att ta oss till ett starkt klimatavtal 2015? 46 Miljöminister (C): Herr talman, ärade ledamöter, ärade åhörare! Jag tackar för frågan. Jag skulle också vilja säga att jag verkligen uppskattar att var närvarande och deltog i arbetet i . Det är värt en eloge. Det är naturligtvis väldigt svårt. Vi vet att vetenskapsrapporterna visar att situationen är allvarligare än vad vi hade trott, och det går fortare. FN-förhandlingar handlar om att alla ska vara överens – nord, syd, öst och väst, kolländer, oljeländer och länder som de skandinaviska länderna. har de fattiga länderna en berättigad misstro mot de stora industriländerna, som har ett historiskt ansvar för utsläppen. Jag tror att rätt sätt att komma över detta är att jobba, som vi har jobbat, med loss and damage, långsiktiga klimatskador, det vill säga dialog, kunskap, förståelse och hjälp med pengar, till exempel. 47 (MP): Tack, miljöministern, för svaret! Loss and damage var ändå en punkt där man kom framåt en bit på mötet, och det tycker jag att vi kan glädjas åt. är det illavarslande inför det stora mötet att det gick så trögt . Jag tror att vi måste jobba mycket mer med att försöka bryta upp misstron. Det är ingenting som kan göra ensamt, men däremot skulle vi kunna utnyttja vår position i EU för att göra EU till en starkare spelare än vad man är . Det faktum att man inte ens har lyckats pressa upp sitt 2020-mål i EU till , trots att man redan är nästan framme vid dagens mål, och att man inte har regeringens helhjärtade stöd för att göra det ovillkorat ser jag som problematiskt. Jag tror att ambitiösare mål i EU skulle vara en viktig väg framåt. Sedan tror jag också att det skulle underlätta om kunde komma loss med finansieringspengar utöver biståndet på en nivå som motsvarar vår rättvisa andel. När man väl är där på förhandlingarna är det en väldigt låst ställning, så mycket av hemläxan måste man göra innan. Det är därför det skulle vara angeläget att höra miljöministerns syn på hur vi kan göra hemläxan till det stora klimatavtalet. 48 Miljöminister (C): Först gällde det hur vi kan överbrygga misstroendesituationen mellan rika och fattiga länder. Det här var min nionde klimatförhandling. Den position som EU gradvis har förstärkt är att EU tillsammans med de fattiga ländernas förhandlingsorganisationer eller grupperingar, som G 77 eller öländernas Aosis, samarbetar mer och mer i olika förkonferenser och olika arbetsgrupper. Det tror jag är en väldigt viktig strategi. I mina samtal under det medlingsuppdrag som jag fick av FN säger man: Vi och EU har samma vilja att lösa frågan. Problemen ligger i länder som , , och , som backar från sina åtaganden. Där har vi ett riktigt stort problem. Förhandlingarna om frihandel mellan och 49 (M): Frihandel har visat sig vara oöverträffad när det gäller att skapa välstånd, inte minst för ekonomi och utveckling men också, så som EU bland annat har gjort under , att teckna olika typer av avtal med olika länder för att premiera utveckling. Mot den bakgrunden är de förhandlingar som inleddes om att skapa ett frihandelsområde mellan och – kanske de största demokratierna på jorden – av stor betydelse. Jag skulle därför vilja fråga handelsministern hur de förhandlingarna har utvecklats. De skulle starta , men jag vet inte hur det gick med dem efter den amerikanska kongressens shutdown. Kan jag få en liten uppdatering av läget i de förhandlingarna? 50 Statsrådet (M): Tack, , för en väldigt viktig fråga! Det är en fråga som om vi får en optimal lösning när den är slutförhandlad innebär per familj och år i . Det här är ett avtal som inte minst har längtat länge efter att få börja förhandla. Jag har arbetat med det och ännu längre. Vi har haft en första förhandlingsomgång. Den andra sköts upp, mycket riktigt på grund av budgetsituationen i . Vi är snart inne på en tredje . Målet är naturligtvis att det här ska gå så snabbt som möjligt – helst inom kommissionens och president nuvarande mandatperioder. Det tror jag inte är riktigt rimligt, men det är bra med en hög fart. 51 (M): Detta väcker några frågor. Det är bra att det börjar, och det är bra att det pågår. En fråga man kan ställa sig är vilka speciella knäckfrågor som finns och kanske framför allt vad vi i kan göra för att så att säga undanröja så många knäckfrågor som möjligt. Vi bör försöka få till en lösning som inte minimerar utan snarare ökar området så mycket som möjligt. Det är lätt att plocka bort saker som någon inte vill ha, men ju mindre området blir, desto mindre värdefullt blir det som både politiskt och ekonomiskt instrument för utvecklingen. Jag vill höra lite mer om den svenska strategin. Vad kan vi bidra med så att processen blir så smidig och effektiv som möjligt? Detta är ju, precis som handelsministern säger, oerhört viktigt för svensk industri, svenska hushåll och svenska medborgare, men faktiskt också för utvecklingen i hela världen. 52 Statsrådet (M): Naturligtvis kan den svenska bidra med väldigt mycket för att sprida den här informationen. Man kan sprida den till alla svenska konsumenter. Man kan också informera industrin så att det blir ett tryck från svensk, europeisk och inte minst amerikansk industri. Vi har tydligt uttalat att vi vill se nolltullar på industrivaror och, så långt som det är möjligt, på jordbruksvaror. Vi vill också att öppnar upp sin offentliga upphandling. Vi vill naturligtvis att det ska bli ett så långt- och djupgående avtal som det bara är möjligt. Det som är glädjande är att man från sida har gått in med ett väldigt brett och öppet mandat, inklusive för jordbruk. EU har också lyckats göra det – med ett undantag, och det handlade om audiovisuella tjänster. Detta tyder ju på en väldigt god förhandlingsvilja hos båda parter. Vi vet båda att det är en utomordentlig vinn–vinn-situation, så jag är övertygad om att det här går i lås. Sambandet mellan invandring och export 53 (SD): Min fråga vill jag rikta till handelsminister . På regeringens webbplats finns det naturligtvis många felaktigheter. Jag skulle vilja lyfta fram en specifik sådan här , nämligen att man där på flera ställen hävdar att invandringen till gynnar handel med och export till invandrarnas ursprungsländer. Ett problem med den här felaktigheten är att den får spridning när regeringens företrädare debatterar runt om i landet och då förmedlar den vidare. Naturligtvis förstår jag att det ligger i regeringens intresse att lyfta fram positiva sidor hos svensk invandringspolitik. Men det kan ändå tyckas angeläget att man inte far med sådana här direkta osanningar och hittar på samband som inte existerar. På webbplats ligger bland annat två debattartiklar, undertecknade av själv, som hävdar det här sambandet. Kan man förvänta sig att ministern kanske rent av skulle kunna ta ett initiativ att komma till rätta med detta på regeringens webbplats? 54 Statsrådet (M): Tack, , för att du tar upp ett viktigt ämne! För mig är det här handelspolitik. Jag ser att de invandrare vi har i som också driver företag är alldeles utmärkta vägvisare och ambassadörer för andra svenska företag när de vill ta sig ut i världen och öka exporten. Det är därför vi har bildat – världsmedborgare – för företagare med utländsk bakgrund. Det ska underlätta och förenkla för svenska företagare att göra affärer. Det gäller inte minst i ett sådant land som . Vi har ungefär 140 000 irakier i , många av dem företagare. Där ser vi att det är betydligt enklare om man kan språket och affärskulturen och har nätverken. Det går naturligtvis mycket lättare att genomföra import, export och investeringar när man har de kontakterna. 55 (SD): har av all invandring kommit från tio länder. Det är , , , och ytterligare några. uppgår den svenska exporten till de här tio länderna till , enligt SCB. Det motsvarar ganska exakt export till samma tio länder. Deras export uppgår till . Det är alltså en försvinnande liten skillnad. Då blir frågan: Varför envisas regeringen med att hävda ett samband mellan invandring och export som helt enkelt inte existerar? Varför hävdar ni det när ni har så uppenbart fel? 56 Statsrådet (M): Jag kommer inte att ta bort detta från webbplatsen, kan jag säga här. Det finns forskning bakom detta som tydligt visar att vi om vi ökar invandringen med 12 000 personer också kan öka vår export med 7 miljarder. Det är inte bara en vetenskaplig artikel utan numera fyra vetenskapliga artiklar, publicerade i en avhandling som försvarades . Jag står alltså fullt och fast bakom det som står på regeringens webbplats. Varför är då detta så viktigt? Jo, naturligtvis därför att vi vill använda alla verktyg vi har för att kunna öka vår export och vår handel med omvärlden. Då ser vi det här som en väldigt tydlig del som kan underlätta. Vi ser också att exportsiffrorna till exempelvis har ökat hundrafalt. ser vi att det finns en stor potential där. Det finns det också i väldigt många andra länder där vi har svenskar med utländsk bakgrund. Jag anser att vi i fortsättningen ska använda det här verktyget ännu mer. roll i internationella klimatförhandlingar 57 (V): Jag har en fråga till miljöminister . , vi var ju båda på klimattoppmötet i . Precis som anförde tidigare var resultatet, sett utifrån vad som behövs, långt ifrån tillfredsställande. Jag tänker på en sak som du sade i – att det handlar om att sätta press på de länder som inte varit konstruktiva. Då tänker jag, med respekt för det väldigt hårda arbete som du och alla våra tjänstemän gjorde i : Hur konstruktivt är egentligen i klimatförhandlingarna? Jag tänker på de krav som utvecklingsländerna lyfter fram: att den rika världen ska skärpa sina klimatmål, att vi ska anslå nya, additionella klimatpengar – alltså klimatbistånd – och föra över ny teknik till utvecklingsländerna. Det jag undrar utifrån det är vilka nya klimatåtgärder som avser att vidta för att klimatförhandlingarna ska komma i gång igen. 58 Miljöminister (C): Tack för frågan, ! Det är ju så att klimatförhandlingarna pågår. Denna COP, Conference of the Parties, har precis avslutats. Arbetet har börjat för att förbereda nästa års förhandlingar, som kommer att äga rum i . Vi kommer att använda det nya arbetssätt som vi har infört, nämligen bistå de fattigare ländernas chefsförhandlingar med möjligheten att delta i förförhandlingar, arbetsgrupper och slutna diskussioner om de allra svåraste ämnena. Det är en av anledningarna till att vi faktiskt åtnjuter väldigt stor respekt bland de förhandlare som representerar de här länderna och har väldigt goda kontakter med dem. En annan anledning är de pengar som regeringen beslutade att anslå till FN:s alldeles nya klimatfond precis innan förhandlingarna började. 59 (V): Det är bra att länder anslår pengar till FN:s nya klimatfond, men de pengarna ska precis som överenskommet vara nya och additionella. Man ska inte göra som regeringen tyvärr gör, det vill säga ta pengar från biståndsbudgeten. Sådana saker gör att förtroendet i klimatförhandlingarna försämras väldigt mycket och att klyftan mellan nord och syd ökar. Det var därför jag ville veta mer på hemmaplan om vilka nya åtgärder som regeringen har på gång för att vi ska kunna skärpa vår klimatpolitik och visa andra länder att resultatet i inte förslår och att vi nu gör mer för att minska våra utsläpp och mobilisera nya additionella klimatpengar till utvecklingsländerna. Sedan kan vi visa det för EU och resten av världen. På så sätt tror jag att klimatförhandlingarna kan komma i gång mycket fortare igen. 60 Miljöminister (C): På tre områden kan man säga att utvecklingen går framåt när det gäller klimat. Ett är det som själv nämnde, nämligen långsiktiga klimatskador. Där fick vi förhandlingar en överenskommelse om var i FN-systemet frågorna ska kunna tas upp och diskuteras och en arbetsordning för att göra detta. Det finns också en snabbkoppling till de finansieringskällor som finns: Anpassningsfonden, FN:s fond för de fattiga länderna, det vill säga LDC-fonden, och . Den sistnämnda fonden är nu under uppbyggnad, och är ett av de första länderna i världen som anslår medel till den. är också ett av få länder som anslår medel till Anpassningsfonden. De två andra områden där vi får stor respekt och där arbetet går framåt handlar om kortlivade klimatgaser, som är ett svenskt initiativ byggt på svensk forskning, och det nya forskningsprojektet som heter och som kommer att avrapporteras . 61 (C): Jag ställer min fråga till statsrådet . Det gäller de ojämställda pensionerna. Vi hör nu alltmer och allt oftare varningssignaler som säger att kvinnor är de som får de lägsta pensionerna och de som förlorar i pensionssystemet som vi har. Kvinnor får helt enkelt en lägre pension trots att de jobbar ett långt, rikt arbetsliv, och det är orättvist. Vi centerkvinnor reagerar mot det. Skälet är att de har låga löner och tar ut mer föräldraledighet. Genom att de studerar längre, för det gör tjejer, får högre utbildningar och kommer senare in i yrkeslivet har de också färre arbetade år. Dessutom jobbar de deltid. Vad gör statsrådet åt detta? 62 Statsrådet (FP): Tack, , för den kanske allra viktigaste frågan man kan få när man är jämställdhetsminister. Vad jag gör åt detta är att jag försöker jobba med frågan om löner och pensioner som den allra viktigaste frågan på jämställdhetsministerns agenda. Det faktum att det skiljer 3,6 miljoner mellan vad en man och en kvinna genomsnittligt tjänar under sitt yrkesliv leder fram till att hälften av de kvinnor som går i pension kommer att få leva på 5 000–efter skatt i pension. Vi har ett system för pensioner som är byggt för en rättvis värld, men vi lever i en orättvis värld. Tillsammans behöver vi skapa en rättvis värld. Jag hoppas att den pensionsberedning som sitter och tittar på dessa frågor ska ha med det i sina tankar också i ett kortare perspektiv. 63 (C): Jag sitter i pensionsgruppen, som den heter. Där tar vi inte upp ojämställdheten. Det handlar om löner, precis som statsrådet säger. Det är arbetsmarknadens parter som har hand om de lönerna. Min fråga till statsrådet är: Är statsrådet villig att ta upp diskussioner med arbetsmarknadens parter om detta? Det handlar om tjänstepensionerna, som vi inte kan dela. Min fråga till statsrådet är: Är också det något som statsrådet skulle kunna ta upp med arbetsmarknadens parter? Tjänstepensionerna är en helig sak mellan de parterna. Det handlar om skolan och att vi ska gå ut skolan snabbare och inte ha så långa utbildningstider som vi har. Är statsrådet beredd att göra något åt det?