prot · H10934 · 2013-11-26 00:00:00 — Ingen hade varit gladare än jag om det hade gjorts betydligt mycket tidigare, men görs det i alla fall. Jag tycker att det är oerhört viktigt att peka på den här budgeten, som visade på, men också att lägga till den infrastrukturproposition som beslutade om . Det ger långsiktiga förutsättningar för järnvägen. Det handlar om att veta, inte bara år , vad som kommer att göras. Det handlar inte minst om järnvägens underhåll men också om vad som kommer att ske i form av ombyggnad, utbyggnad och nybyggnad av järnväg. Det ligger också mer pengar ute hos företagen. Inte minst har för att svara upp mot det ökade behovet, när man gör besiktningar mer ofta, ändrat i de baskontrakt som finns. Det i sin tur har kostat mer pengar, för man behöver ha mer av inställelse och mer av åtgärder när någonting sker akut. Vad jag vet har trafikutskottet fått en redovisning av självt. Men jag blir ändå lite orolig när nämner att ingen har ansvar för helheten i järnvägsbranschen. Vi har hört tidigare att förordar att man ska göra en stor omorganisation av järnvägen, att det kanske vore bättre att återta den i egen regi. Frågan är hur mycket mer effektiv en sådan organisation ska vara och hur mycket pengar är beredd att lägga på en omorganisation. Och vet vi att det skulle bli bättre, säkrare eller ens en gång effektivare? Snarare var det väl kunskapen om historien, att det var just det motsatta, som gjorde att man inte ville ha den tidigare organisationen. Men då är det väl spännande att se vad kommer fram till. Han har fått regeringens uppdrag att titta över historien när det gäller järnvägen, att titta på underhållet och titta på organisationen för att se om det finns brister. Låt oss ta den diskussionen när den redovisningen kommer, vilket sker . Jag har en mycket tydlig uppfattning. Regeringen har för fördubblat anslaget till drift och underhåll. Och vi har ingen annan ambition än att de pengarna ska komma ut så effektivt som möjligt för att vi ska få en bättre järnväg. För detta behövs det naturligtvis kompetens. Det behövs personal. Men hur de enskilda företagen organiserar för att det ska ske så bra som möjligt är faktiskt en fråga för företagen själva. Det gäller också hur de jobbar med teknisk utveckling, hur de jobbar med maskinell utveckling eller hur de jobbar med produktivitet. Och det gäller vad det kan få för konsekvenser för anställda. Det är, som sagt, en fråga för företagen själva. Det handlar om att de ska orka med att stå rätt utrustade även . 116 (S): Frågan om järnvägsunderhållets organisation är ytterst en fråga om världsbild. Tror man och tycker man, som statsrådet, att mycket har blivit bättre och det mesta är på rätt väg? Eller ser man tågen som spårar ur , senast i , på ? Ser man fyrdubblingen av antalet allvarliga fel, eller tycker man att mycket har blivit bättre? Ser man punktligheten som sjunker, eller tycker man att mycket har blivit bättre? Ser man varslen av underhållsarbetare, eller tycker man att mycket har blivit bättre? Tycker man att det fungerar bra med järnvägen och att mycket har blivit bättre vill man naturligtvis inte ändra någon organisation. Där vill jag ge statsrådet rätt. Jag förstår den hållningen. Ser man ut och tycker att det mesta är bra finns det ju ingen anledning till oro och ingen anledning att ändra sig. Men ser man att är det enda land i världen där det är de privata entreprenörerna som själva besiktigar det egna arbetet och som själva kontrollerar om det utförda arbetet är bra eller dåligt kan man bli lite orolig. Ser man att vi har den mest splittrade underhållsorganisationen i , men enligt mitt förmenande absolut inte den mest effektiva, får man ett problem att ta tag i. Ser man hur det är när snöröjningen kommer i gång? Det är ju en del av underhållsanslaget. Plogarna får ploga och sedan lyfta plogen för att någon annan har underhållsentreprenaden på det området. De sätter ned plogen och fortsätter. Sedan får de lyfta den igen för att de inte får ploga för att det är någon annan som har underhållet och så vidare. Antingen ser man det problemet, vill göra någonting åt det och vill göra detta effektivare, eller så gör man som statsrådet, blundar och säger att mycket har blivit bättre, och så hoppas man att någon annan ska göra det. 735 personer har varslats om uppsägning. Det är ett underhållsarbete som inte håller måttet. Man kan lyfta på rälsen på den mest trafikerade tågsträckan i landet. Och underhållet skärs ned med 286 miljoner. 117 Statsrådet (M): Den fråga som egentligen kanske borde ha ställts eller besvarats är väl snarare om tiden just nu är den rätta. Ska man hellre ägna tid, energi och pengar till att göra en omorganisation just när vi behöver underhållet i dess bästa effektivitet? Skulle inte det snarare leda till att vi tappar innovation, teknisk utveckling och den effektivitet som vi båda säger oss vilja ha, som avtalen ska löpa ut för att det sedan ska omorganiseras, möjligtvis i egen regi? Ska man med mycket pengar lösa ut avtal i stället för att lägga dem på det som behövs, järnvägens drift och underhåll? Jag tycker i alla fall att jag, när det gäller regeringens ansats i det här, har förklarat den tydligt. behöver återfå sin standard som den var byggd för. Den järnväg som vi har ska också användas . Den absolut viktigaste åtgärden för att återfå människors förtroende för järnvägen men också för att få den robust igen är att satsa på underhåll. Det har regeringen gjort 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011 och 2012. har vi höjt detta. Det är till och med så att vi har skjutit till extra pengar. Det var 800 miljoner 2011 och 5 miljarder, det mesta till järnväg, 2012 och 2013. Det är inte så att vi har gjort nedskärningar. Vi har gjort extrasatsningar och tidigare insatser plus att vi har pekat ut att ska underhållsanslaget vara dubbelt så högt jämfört med vad det var för den planperiod som beslutades av Socialdemokraterna, 2004–2015. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2013/14:123 om och väst 118 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att möjliggöra för en reell utveckling av till väst. Svaret på frågan är ja. Utbyggnaden av till fyra spår mellan och ingår i förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025. I detta arbete inkluderas en ombyggnad av till pendeltågsstation med höjd tagen för att kunna utveckla stationen till väst, som blir öppen för såväl regionaltrafik som fjärrtrafik. Det av regeringen tillsatta förhandlingsuppdraget gällande utbyggnad av tunnelbanan och ökad bostadsbebyggelse i , den så kallade Stockholmsförhandlingen, har aktualiserat frågan. har tagit initiativ till ett fördjupat utredningsarbete gällande till väst. Arbetet ska också resultera i en kostnadsbedömning som en grund för finansiering. Regeringen tar nu ställning till förslag om en ny nationell plan för perioden –2025 och kommer att fatta beslut om den nationella planen . 119 (S): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Jag vill också uttrycka min glädje över resultatet av den Stockholmsförhandling som regeringen presenterade . Vi i regionen och jag som företrädare också för kommunpolitiker i var väldigt glada över att regeringen nu fått med sig sina partikamrater i och stad för en storsatsning på tunnelbanan. Det är någonting som vi har velat . Det här är viktigt för oss. Utvecklingen av Barkarbystaden och Kistaområdet i norra är oerhört angelägen. Detta område har pekats ut i flera regionala planer som ett av de viktiga områdena för att klara den stora expansionen som finns framför oss. Det sker nu en stor satsning, som statsrådet har nämnt och kvällen, på utbyggnaden av , som vi också är glada över. Det finns en del problem när det gäller tunnelbanesatsningen, nämligen finansieringen. Här har regeringen valt att lägga en stor del av finansieringen på kommunerna. Om vi socialdemokrater hade styrt på de olika nivåerna hade vi gärna sett att staten hade tagit ett större ansvar för detta. Vad har då och väst med detta att göra? väst är målet med , det vill säga ska utvecklas till väst och bli en regional trafiknod i detta expansiva område. Här ska tunnelbana, regionaltåg, pendeltåg, stombussar och fjärrtåg samlas och mötas. Det kommer att bli en avlastning av , och det kommer att möjliggöra andra resmönster och kortare restider i området. Det här har nämnts i planeringsdokumenten för och i den regionala utvecklingsplanen för , RUFS. Men när nu diskussionen om detta börjar konkretiseras finns inga pengar. Det finns inga pengar i den nationella planen som har tagit fram och lämnat till regeringen. Det finns ingen finansiering för . Infrastrukturministern säger att hon är för en sådan utveckling, att man ska ta höjd för den , men innebär det att kommunerna även här får stå för en stor del av den finansieringen? 120 Statsrådet (M): framstår tunnelbanesatsningen som enbart en Stockholmssatsning. Det är den verkligen inte. Satsningen är en förutsättning för hela och för stora delar av . växer så det knakar. Det finns en enorm växtvärk, och det får konsekvenser för hela landets konkurrenskraft. Därför är det i uppdraget som regeringen gav förhandlingspersonerna viktigt att tänka på hur ett effektivt kollektivtrafikmedel som tunnelbanan kan generera extra bostäder, arbetsplatser och flöden. är i det tillståndet att den behöver mer av allt. Regionen är själv duktig på att ta initiativ och finansiera tvärbanor, spårvagnar och busstrafik. Man har ansvar för driften och depåerna. Ett stort ansvar ligger också på regionen för den enormt stora pendeltågstrafiken. Jag har träffat representanter för hela . De har utfört ett fantastiskt arbete, inte minst , med att ta fram en vision om hur arbetspendlingen ska fungera i hela – också kopplat till att åka tåg. Det har blivit tydligt i Stockholmsförhandlingen när tunnelbanan har kopplats till att se på hur man använder sig av det övriga trafiksystemet för att knyta ihop hela resan. Därför kom vid diskussionen om också väst upp. Det är en flaskhals att nästan all trafik antingen ska in till för att sedan vända och åka ut eller behöva åka igenom . Att tänka noder i regionen och koppla ihop till resecentrum är ett sätt att förhindra flaskhalsar. innebär detta att det blir ännu mer naturligt att ställa bilen hemma om man åker från eller , byter vid exempelvis eller väst för att sedan ta sig vidare till , en stor arbetsplats, utan att behöva åka till och vända. Alla satsningarna kostar naturligtvis pengar. Staten avsätter en hel del pengar för infrastruktur i landet i stort, men för att orka med och förmå att få till satsningarna i den tid som de behövs, har det givits förutsättningar för medfinansiering. I hela tunnelbaneprojektet står , precis som säger, med ansvar för regionens planering, för en stor del av finansieringen, men det gör också de olika kommunerna. Inte minst de människor som på ett eller annat sätt åker bil i bidrar via trängselskatterna. Intäkterna från trängselskatten ska också vara med och finansiera satsningen. Den diskussion som pågår, som handlar om stationsbyggnaden, ingår också som en del i förhandlingen. är en förutsättning för kommuner att medfinansiera, till exempel , exploateringen av mark som sker vid byggande av bostäder. På så sätt finns bättre förutsättningar här än på många andra ställen i landet att medfinansiera med hjälp av det som bostadsbyggandet ger. Vad som slutligen ska bli kostnad och vad som ska finansieras är ännu inte färdigt. Därför kan jag inte lämna exakta uppgifter på vem som ska betala vad eller hur det ska bli. Det ingår i diskussionen om hela paketet. 121 (S): Jag är självklart medveten om att hela Stockholmsförhandlingen har en stor betydelse för hela landet. Inte minst de senaste timmarnas debatt om urspårningar och annat visar på att satsningar på alla trafikslag i vår region är oerhört viktiga. Det gäller naturligtvis betydelsen av att få en bättre pendlingssituation för många av oss, inte bara i . Jag bor själv precis bredvid , och jag har pendlat . Jag vet vilka problem och vilken växtvärk som trafiksystemen i vår region har. Att Stockholmspaketet nu äntligen har kommit så långt är verkligen glädjande. Och det är verkligen glädjande att i och i kommunerna i länet har svängt och att spårvagn inte är huvudalternativet. Tunnelbanan är verkligen det effektiva sättet att färdas på. Det är positivt med kombinationen med bostadsbyggandet, det vill säga en högre exploateringsgrad. Ett av de stora bekymren är att det byggs alldeles för lite, vilket på många sätt är ett problem. Jag tänkte inte förlänga diskussionen, utan jag vill tacka för svaret. Jag utgår från att finansieringsfrågan huvudsakligen blir en nationell fråga. I just det här fallet ska inte ta större ansvar än vad som är brukligt och nödvändigt. Den medfinansiering som föreslås är alldeles för hög i de övriga delarna. 122 Statsrådet (M): Jag behöver inte heller använda min talartid fullt ut. I finns en bred enighet om att det behövs mer kollektivtrafik och fler bostäder. Jag är glad att det är den här regeringen som har lyckats gå ett viktigt steg framåt i tiden. Det kommer att uppskattas av stockholmarna och av hela . Jag har träffat företrädare från alla partier. De gör gemensamt ett bra arbete för att se hur och på vilket sätt man kan använda hela regionen som en enda stor arbetsmarknadsregion. Det är tack vare många kreativa lösningar som det går att komma framåt. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: EU-dokument KOM(2013) 812 Förslag till och rådets förordning om informationsåtgärder och säljfrämjande åtgärder för jordbruksprodukter på den inre marknaden och i tredjeland Motioner med anledning av prop. 2013/14:33 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan (ISAF) och framtida deltagande i Natos utbildningsinsats (RSM) i /14:U5 av m.fl. (V) 2013/14:U6 av och (SD) Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /14:MJU4 Ändringar i växtskyddslagen 2013/14:MJU6 Marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring betänkande 2013/14:SfU5 Förstärkt nedsättning av egenavgifter 22 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:167 Medfinansiering av statlig infrastruktur av (S) till statsrådet (M) 2013/14:168 Staten och kommunernas ekonomi av (S) till finansminister (M) 2013/14:169 Fastanställd personal som ersätts med bemanningsanställda av (V) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:170 Regeringens åtgärder för bättre mobiltäckning av (S) till statsrådet (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:143 Järnväg ––av (FP) till statsrådet (M) 2013/14:144 Kvotflyktingar från av Shadiye Heydari (S) till statsrådet (M) 2013/14:145 och regeringens ärendelista av (S) till miljöminister (C) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2013/14:96 Mänskliga rättigheter i av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (M) 2013/14:105 Situationen i när det gäller mänskliga rättigheter av (S) till statsminister (M) 2013/14:106 Uppföljning av tillkännagivande av (S) till statsminister (M) 2013/14:108 Politiska fångar i av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (M) 2013/14:117 Rätten till vård för svensk medborgare i colombianskt fängelse av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (M) 2013/14:136 Implementering av FN:s principer för företag och mänskliga rättigheter av (FP) till statsrådet (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 25 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 18 § anf. 98 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.