prot · H10911 · 2013-10-14 00:00:00 — Det finns de som vill lyfta över dessa frågor till EU nästan helt och hållet. Jag tycker att det är fel. Vi försöker vara så aktiva vi kan för att göra rätt. Sedan kan man göra en historisk reflexion. I alla fall kan jag göra den, som var med och kämpade i denna kammare för att få Socialdemokraterna att acceptera att denna stadga är tillämpbar också i svenska domstolar. Det är vi nu alldeles överens om, och ska vi se till att samma sak gäller i dess helhet. Där har vi i denna kammare en gemensam arbetsuppgift. Den ska vi försöka göra gemensamt också. 60 (S) replik: Jag gläds åt att utrikesministern går i svaromål i en replik och vill understryka vikten av . Vi är i ett allvarligt skede där både stödet och strukturen krackelerar. Då krävs det ett arbete på olika plan i , i våra partigrupper, i och i EU så att man inte fortsätter att dra frågan i långbänk. Men det gäller också att bygga upp något som kan ge stöd till vårt europeiska arbete här hemma. Vi behöver en myndighetsstruktur och en handlingsplan. Vi behöver det som skrotades i början av förra mandatperioden och som inte ledde till vad vi i utredningar hoppades att det skulle leda till. Det krävs alltså ett arbete på flera plan. Jag känner att utrikesministern här öppnar för att det ska ske något. Inte minst har utrikesministern ett ansvar för att tala tydligt med . är ett nyckelland som vi absolut vill ha med i det här arbetet även fortsättningsvis. 61 Utrikesminister (M) replik: Jag kan försäkra att den brittiska regeringen mycket väl känner till vår ståndpunkt i denna fråga. är central för alla europeiska länder som gör anspråk på att vara demokratier. Jag kämpade i denna kammare för att skulle kunna tillämpas i svensk rätt, med socialdemokratiskt motstånd. är vi där och är eniga om detta. ska vi arbeta gemensamt för att stärka och ställning och möjligheter i i dess helhet. Detta är inte lätt. Det tar tid. Det finns motstånd. Men enighet och styrka från sida är något som stärker våra gemensamma möjligheter. 62 (S) replik: Då ser jag fram emot att vi tillsammans kan bryta denna nedgående trend som till stor del har förankring och stöd i . Jag vill mena att vi i den socialdemokratiska gruppen klarar av att hantera detta väl. Jag vill återgå till den situation där vi tillsammans kan stå upp för grundläggande värden. Därmed har vi väl ett hopp. Jag vill lite längre fram, dock kanske inte , från denna talarstol höra hur vi konkret ska kunna baxa oss tillbaka till den situation som rådde för bara . 63 (SD): Det är inte helt lätt att veta vad man ska välja att fokusera på när temat är hela omvärlden och och man har sex minuters talartid. Men medan min kollega har fokuserat på EU-frågor och min kollega kommer att tala om bistånd och flyktingsituationen i tänkte jag fokusera mitt anförande på situationen för kristna i världen och utvecklingen i och . Jag tycker att detta passar särskilt bra då det också kommer att vara en manifestation i till stöd för förföljda kristna i världen. Situationen för just kristna i världen är på många håll mycket svår, och på flera håll har den förvärrats. Situationen börjar bli akut. Beräkningar från World visar att ca 100 000 människor dödas bara för att de är kristna. Det är cirka en människa . De omvälvande förändringar som skett i och har tyvärr inte bara fört med sig positiva effekter utan också bland annat förvärrat situationen för kristna på flera håll. Jag anser att den allvarliga situationen för kristna runt om i världen är något som uppmärksammas alldeles för lite. I dagens anförande av utrikesminister gavs detta inte heller någon uppmärksamhet alls. Det verkar finnas en rädsla för att glömma någon annan grupp eller minoritet om man nämner just kristna. Men i andra sammanhang har vi inga problem med att lyfta fram utsatta gruppers situation – det kan gälla kvinnor, barn eller hbtq-personer – vilket vi också ska göra. Varför ska det då vara tabu att tala om kristnas situation? Är det för att det är politiskt inkorrekt att vara även i ? Man riskerar trakasserier även i om man är . Vi anser i alla fall att vår utrikesminister och regeringen mycket tydligare och utan att skämmas bör visa sitt stöd för utsatta kristna i världen. Men ministern behagar inte ens lyssna. Låt mig vara tydlig med att vi är för samarbete i stora internationella frågor så länge det är ett mellanstatligt samarbete. Och kan vi komma överens i frågor gemensamt och kan vi gemensamt påverka allvarliga situationer i andra länder ser vi naturligtvis att det är nödvändigt. Men det vi inte vill se är en utveckling mot en federal stat i EU, där nationalstaternas utrikespolitik alltmer urholkas. Den fruktansvärda situationen i , med ett inbördeskrig där den ena grymheten avlöser den andra, tycks inte ha någon ände. Å ena sidan är det demonstranter och regimkritiker som av regeringen fängslas och torteras. Och fasansfulla attacker med kemvapen från al-Asadregimen har fått omvärlden att reagera med bestörtning. Vi hoppas nu att resolutionen från FN om att förbjuda kemvapen i kommer att ge resultat. Å andra sidan har det från människorättsorganisationen framkommit att rebellgrupper från oppositionen har gjort sig skyldiga till välplanerade och systematiska attacker och avrättningar gentemot civila – kvinnor, män, barn och gamla. Även i har kristna haft en särskilt utsatt situation. Sedan konfliktens början har de kristna haft det svårt. De ville inte välja sida. De var rädda för vad som skulle hända om oppositionen eller rebellerna fick makten. Som en följd av att mer radikala krafter etablerat närvaro i har det nu uppstått mer religiösa motiv till förföljelser. Detta har lett till att kristna har fördrivits och flytt. Andra har mördats. Kyrkor har förstörts. Präster och biskopar har kidnappats. Och kyrkan i är på väg att utplånas. Det är av stor vikt att visar sitt tydliga stöd för och sin solidaritet med kristna i och att man i internationella sammanhang verkar för att det ska ställas tydliga krav på oppositionen att upphöra med allt våld gentemot kristna och andra civila och garantera de kristnas och andra minoriteters rättigheter i ett framtida . Mycket har också hänt i sedan fall 2011. Situationen är ännu mycket instabil. Situationen för kristna kopter i har varit svår sedan Muslimska fick makten i , men har den förvärrats. Efter säkerhetsstyrkornas attack mot Mursianhängarnas läger i och efter president fall i har kopter blivit utsedda till något slags syndabock. Och det har bland extrema islamister förekommit uppmaningar om att rikta våld mot kristna. Det har lett till att de kristna har blivit utsatta för omfattande grymma attacker. Koptiska hem plundras och vandaliseras. Kyrkor och affärer har bränts ned. Därför är det av stor vikt att visar sitt tydliga stöd för kristna i och att det ställs krav på regeringen att garantera de kristnas säkerhet. Utrikesminister talar om en utrikespolitik i framkant för del. Jag hoppas på en regering som också kan ligga i framkant vad gäller de kristnas situation. Att vara med och påverka i internationella organ i frågor av detta slag är viktigt. Men bör också ta sitt eget ansvar för att lyfta denna viktiga fråga i bilaterala kontakter med andra länder. I detta anförande instämde och (båda SD). 64 (C) replik: Det är ett intressant inlägg som från håller här. Jag delar mycket av bilden och rädslan vi bör känna när det gäller hur många kristna har det runt om i och i . Problemet är bara att ni vill motverka allt det som gör att man kan göra situationen bättre. bör lägga resurser på att förbättra situationen i dess helhet i och . Men effekten av det blir betydligt bättre om vi kan arbeta tillsammans, politiskt, biståndsmässigt och säkerhetsmässigt, via Europeiska unionen. Den bild som målar upp stämmer helt med hur kristna förföljs i stora delar av detta område. Men när de söker sig hit för att de är förföljda på grund av sin religion är det som säger: Det här accepteras inte. Vi vill inte se att man får komma hit på grund av religiös förföljelse. Det är dessutom så – det är lite oklart om det är en nyorientering hos – att man säger att man ska börja föra bok över religion när det gäller dem som kommer hit. Vi för inte bok över vilken religion de har, utan man får uppehållstillstånd av enskilda skäl. 65 (SD) replik: Först ska jag ta upp det här med samarbete. Vi är för ett internationellt mellanstatligt samarbete i internationella frågor. Inom EU är vi för det i frågor där vi kan komma överens mellanstatligt och där vi kan påverka andra länder. Men vi vill inte se en utveckling mot en federal stat och en utrikestjänst där EU har en egen utrikesminister som åker ut och för EU:s talan utan att kanske föra dialog med staterna. Sedan gäller det flyktingar. Vi vill inte stoppa gränserna helt för konventionsflyktingar som behöver stöd i ett annat land. Men det kan inte vara den enda lösningen. Det är ju målet i till exempel . De vill se en etnisk rensning. Ska vi uppmuntra det? Målet i och är att de kristna ska fördrivas från sina länder. Det är väl ingenting som vi ska heja på. De måste också ha rätt att bli försvarade. Deras rättigheter måste garanteras i deras länder också. Den etniska rensningen är inte lösningen. 66 (C) replik: Nej, har helt rätt. Den etniska rensningen är definitivt ingen lösning, utan den är det som är själva problemet, som vi motarbetar på alla plan. Och det gör vi betydligt resurseffektivare och resursstarkare om vi gör det tillsammans i Europeiska unionen. Men frågan kvarstår. Jag tänker på när man måste fly för att man är förföljd, oavsett vilken religion man tillhör. Anser att man ska ha rätten att få stanna i detta land om man är förföljd? 67 (SD) replik: Vi har varit tydliga med att vi står bakom . Vad gäller hur man från fall till fall ska bedöma om de har skäl att stanna känner jag inte att jag kan säga något generellt här . Vi har en migrationsmyndighet som ska bedöma detta. Men det är inte lösningen att alla som har ett skäl att fly på grund av religiös förföljelse ska behöva förflytta sig till andra sidan jordklotet. Det är inte en långsiktigt hållbar lösning. Den långsiktigt hållbara lösningen är att verka för deras rättigheter på plats. 68 (KD) replik: tar upp de kristnas situation i . Det är bra. Kan man vara i svensk politik, och så vidare? Det finns flera kristna ministrar i regeringen. Religionsfrihet verkar fortfarande råda i svensk politik – tack och lov! Det jag vänder mig mot i retorik är att ni ofta ställer kristna mot muslimer. Svenskar, läs kristna, ställs mot muslimska främmande som ska bekämpas. Ser och lika på kristna och muslimska flyktingar? Är religionsfriheten och öppenheten lika stor mot muslimer i den sverigedemokratiska kontexten? 69 (SD) replik: Tack, , för repliken! Vad gäller minoriteters rättigheter brukar vi föra fram både kristnas rättigheter och andra minoriteters rättigheter. Religionsfriheten ska givetvis vara ett grundfundament, oavsett vilken religion man tillhör. Men ibland hamnar vi i en svår diskussion. Ska man i religionsfrihetens namn få överskrida gränsen för andra mänskliga rättigheter? Där får vi lägga våra bedömningar i en vågskål. Ska man i religionsfrihetens namn få förfölja, använda våld och vidta sådana extremistiska åtgärder? Detta är en intressant fråga. Var går gränsen i fråga om religionsfrihet, och när kan man i religionsfrihetens namn gå över gränsen för andra mänskliga rättigheter? 70 (KD) replik: Jag vill ta upp denna fråga för att lyfta fram den etiska dimension som tydligt skiljer från . Vi skiljer inte på människor som kommer hit som utövar olika religioner, och vi försöker att inte ställa olika religioner mot varandra. lyfter alltid fram bara kristna. Jag uppfattar att ni aldrig tar upp andra människor som förföljs. Vi jobbar stenhårt i regeringen för att lyfta fram religionsfrihet och ta upp en religionsdialog – och vi har kommit långt. Men vad är ert svar på att också hjälpa muslimska förföljda? 71 (SD) replik: Vi står bakom . Men det är inte långsiktigt hållbart att alla människor, oavsett vilken religion de tillhör, måste fly till andra sidan jordklotet för att få hjälp och stöd. Då är vi för någon typ av religiös och etnisk rensning i andra länder. Vi måste också kunna hjälpa till på plats. Där hjälper vi flest människor. Det finns tillräckligt många som lyfter upp andra gruppers situation. Ingen vågar nämna de kristnas situation. Jag anser att någon bör ta det ansvaret. 72 (S) replik: Jag instämmer i och synpunkter i debatten. Men jag har en annan fråga till , nämligen om skyddet av de kristna. Låt oss titta på situationen i . Jag har kommit till slutsatsen att vi kommer att komma till ett läge när det internationella samfundet måste sända in militär trupp i just för att skydda minoriteterna – de kristna, alawiter, druser och så vidare. De kommer att vara oroliga för hämndattacker. Det är den situationen som råder i , och på grund av att många i den sunnimuslimska majoriteten är rädda för vad rebellerna ska göra har al-Asad fortfarande ett visst stöd. har varit emot en insats i och i . De har sagt nej till alla internationella insatser. När vi väl kommer till en situation där omvärlden lyckas få till en fredlig situation i men det faktiskt krävs ett internationellt stöd för att skydda minoriteterna, kommer att ställa upp på en sådan internationell insats? 73 (SD) replik: Tack för frågan, ! Vi får ta ställning till frågan den dagen vi ställs inför situationen att bedöma vilken typ av insats som behöver göras för att uppnå säkerhet. Att det kommer att behövas hjälp för att garantera säkerheten är uppenbart, men om det kommer att ske via politisk dialog och krav som ställs på dem som kommer att besitta makten i eller om det kommer att krävas andra typer av insatser får vårt parti bedöma när vi står där. 74 (S) replik: Jag tror att måste börja diskutera frågan. Jag är fullständigt övertygad om att det för med alla dess olika minoriteter, kurder, druser, kristna och så vidare, för att få till en lösning kommer att krävas en internationell insats som garanterar minoriteternas rättigheter. Det är då verkligen måste visa att ni står för allt ni säger här. Är ni då beredda att åka med militär trupp till för att bland annat skydda den kristna minoriteten? Jag förstår att det är tidigt att svara på frågan , men det ska bli intressant att se svaret när den dagen kommer. 75 (SD) replik: Jag vill framhålla att det som är viktigt i processen är att FN, och EU ställer tydliga krav på att oppositionen måste garantera också kristna minoriteters rättigheter, mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter. Den måste vara tydlig med intentionerna i styrandet av landet. Vad som kommer att krävas den dag – som jag hoppas att vi kommer till – vi kan nå en fredlig lösning får vi fatta beslut om då. 76 (V): Vi pratar i den här debatten om situationen i omvärlden. Min partikamrat har varit inne på vissa saker. Den fråga som ligger mig närmast när det gäller omvärlden och internationella frågor är konflikten mellan och . Situationen i och eskalerar. Vi vet att den här konflikten är den konflikt som pågått längst i världen. Den har fortgått . Ändå är det en konflikt som ibland glöms bort. Den drunknar i bruset från andra konflikter och händelser som man tycker är mer aktuella, som det pågår ett förtryck och en etnisk rensning och alla sådana saker som förekommer i just . Situationen blir värre. Det har inte skett några framsteg när det gäller rättigheter eller möjligheter att bilda en egen stat, att bygga ett fungerande samhälle. Det blir bara värre. I morse, i 5, gick israeliska soldater in i byn . Nilin är känd för att där genomförs många demonstrationer och manifestationer för rätten att få bygga en egen stat. Israelerna sköt ljudgranater och tårgasgranater rätt in i byn, åkte in med fyra jeepar, gick in i ett hus, arresterade och förde bort en 18-årig pojke. Varför vet ingen. Israelerna förklarar aldrig varför. Oklara grunder finns . Så ser vardagen ut för palestinierna , framför allt på . är ett kapitel för sig. Där är det ännu värre, men där råder en lite annan situation. På förekommer detta . pressas och förtrycks palestinierna, och de behandlas på ett icke mänskligt sätt. De pågående – om man nu kan säga att de är pågående – fredssamtalen ger lite hopp om en ljusglimt. Tyvärr är palestinierna luttrade. De ser ingenting. Troligtvis kommer fredssamtalen inte att leda någonstans – som vanligt. Tvärtom lyfter israelerna i dessa fredssamtal fram sin egen situation och utnyttjar den så att de kan flytta fram positionerna. Bosättningarna utökas, och den palestinska befolkningen pressas på det sätt jag beskrev med byn . Muren byggs, och husockupationerna fortsätter. Situationen eskalerar i skydd av fredssamtal. Det är inget nytt, och det är inte ovanligt. Det är så agerar varje gång det förs fredssamtal. Hoppet för en fredlig utveckling och lösning i dör mer och mer med det agerandet från sida. Värst är nog situationen i . Husockupationerna blir fler, palestinierna flyttas ut och israeliska bosättare flyttar in, hus raseras och israeliska hus byggs i stället. Man är öppen med att syftet är att bereda plats för fler bosättningar. Något slags israelisering av östra ligger i potten. Man vill ha ut alla palestinier så att kan göras till en egen israelisk stad. åkte jag runt där i och såg hur situationen är. Just i är det mest påtagligt. I Silwandalen, som ligger nära gamla staden, håller man på att rasera. Man byter ut befolkningen eftersom man där anser sig kunna bygga det som man kallar stad. Vad kommer att komma ut av detta? Inte kommer det ut någon fredlig lösning. Inte kommer det ut något erkännande av palestinierna. Tvärtom kommer vi fortfarande att sitta och se på när palestinierna pressas ut från och och det blir en israelisk stat, ett . Det är nämligen syftet med den israeliska statsledningens planering och agerande. Varför är det så svårt att pressa att följa de konventioner som tas upp och beslutas? Varför utkrävs inte kännbara sanktioner? Varför tillåts ständigt bryta mot internationella överenskommelser? Varför är situationen sådan? Jag ställer mig dessa frågor. När det gäller tillfångatagandet vet vi att det sitter åtminstone 5 000 palestinier i israeliska fängelser. De flesta av dem har inte fått en rättvis rättegång. En del av dem har inte fått någon rättegång alls och sitter efter godtycke. Det måste vara dags att på allvar reagera mot politik. Jag har pratat om det , men inget händer. Det är dags att vi byter ut vår regering som inte gör något till en regering som vågar ta i och agera i detta sammanhang på ett helt annat sätt. Vi måste ha en utrikesminister som vågar göra saker på ett helt annat sätt för räkning och som i EU agerar så att vi får en rättvis lösning på Palestinafrågan. Jag vill inte bli utrikesminister, men det finns kanske andra som vill. Jag kan bli något annat. Det är rätt tid att lyfta fram denna fråga ännu mer och se till att vi får ett rättvist resultat, en utveckling som leder till en palestinsk stat och en rättvis fred för och . I detta anförande instämde (V). 77 (M): Ytterst handlar det om vår frihet, trygghet och säkerhet. Frihet och välstånd kommer just därav. Solidarisk utrikes- och säkerhetspolitik bäddar för en grund av mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och självbestämmande. Vi gör det för att vi värnar och tar ansvar för och våra nationella intressen. är ett litet land med drygt nio miljoner människor i en globaliserad värld om sju miljarder. Vi är ett litet, starkt exportberoende land. Det är viktigt att vi har en solidarisk och bred utrikes- och säkerhetspolitik. har haft fred . Tar vi den för given? Vi lever numera i en säkrare del av världen. är kringgärdat av säkerhetsarrangemang och nätverk i vårt närområde och på vår kontinent. handlar det om andra hot spots med fruktansvärda krig, utsatthet och dödande av länders befolkningar. och varje minut pågår utplåning. Vi har hört om flera av dessa platser och livsöden i dagens debatt. lever i en alltmer globaliserad värld. Vi bidrar därför starkt och starkare solidariskt. Vi är ett litet land, men vi använder vår lilla styrka globalt. Vi tar ansvar här hemma, i vårt närområde och runt omkring oss. Utvecklingen sker i en allt högre takt. Den är mer komplex och svårförutsägbar. En lokal händelse långt borta är strax en aktivitet som kan påverka oss här och i vår nära säkerhetsmiljö. Globaliseringen fortsätter att skapa nya möjligheter. Det är en tydlig trend att det inom teknik, vetenskap, ekonomi och säkerhetspolitik går allt snabbare. Dessa skeenden utvecklas och sprids allt hastigare. Hoten mot vår säkerhet är därför gräns- och sektorsöverskridande. Det kan vara terrorism, organiserad brottlighet, cyberhot, avbrott i vitala system och flöden, sönderfallande stater, ekonomisk kris, politisk eller religiös extremism, hot mot vår demokrati och vårt rättssystem, socialt utanförskap, migrationsströmmar, hot mot värderingar, klimatförändringar, naturkatastrofer, pandemier och till och med väpnat angrepp. De globala flödena är grunden. Energi och handel är helt avgörande för utvecklingen av vårt lilla land i en globaliserad värld. De beroenden som finns av andra blir allt tydligare i en globaliserad värld. bygger numera säkerhet tillsammans med andra. är aldrig längre ensamt. Samarbetet mellan internationella och regionala organisationer har ökat i betydelse. Det innebär att legitimiteten stärks som den lokala förståelsen för konflikter och dess aktörer ökar. Genom samarbete stärks också den regionala säkerheten. Vi ska fortsätta att bygga och stärka våra säkerhetsarrangemang och nätverk och fläta oss alltmer samman med andra. Vårt engagemang i FN och dess arbete är helt naturligt och grundläggande för vår säkerhetspolitik. Arbetet i EU intar en särställning och är kärnan i vår säkerhetspolitik. Det nordiska samarbetet är självklart av stor vikt för liksom samarbetet med vårt närområde kring , de baltiska länderna , och samt och . En central aktör för vår säkerhet och integration samt för internationell krishantering är , Nato. Gårdagens Nato ligger bakom oss. är över, och terrorbalansen har blivit globala säkerhetsutmaningar. Det har gått från pansar- till cyberhot, från bara försvarsallians till dagens växande krishanteringsorganisation, från avskräckningsallians till säkerhetsorganisation. finns en utveckling för att möta morgondagen i en ny säkerhetskontext och vara relevant där utmaningarna står. har Nato 28 medlemsländer och över 40 partner över hela världen. Partnerskap för fred firar år. har varit en aktiv aktör i 19 av dem. träffades Natos parlamentariker, medlemmar och aktiva partner från 53 länder. I rummet fanns såklart , och men även till exempel , , , , och . Man samlades för samtal, samarbete, dialog och ömsesidigt utbyte och för att bygga tillit och förståelse. Det är en mellanstatlig organisation som upprätthåller förtroende genom de kollektiva säkerhetsgarantier som finns och genom att vidga arenan för att möta morgondagen. är det inte bara våra baltiska grannar som vill bli medlemmar utan många fler. Man jobbar med en proaktiv agenda. Det blir ett normgivande nav i ett säkerhetsnätverk som har en global räckvidd, härifrån till och . Det är en arena där vi tillsammans kan möta dagens och morgondagens komplexa säkerhetsutmaningar. Ta den inte för given utan låt oss använda den i stället! 78 (S) replik: Det är viktigt att stå upp för de saker som lyfter fram: vårt självbestämmande och vår frihet och att det ligger i vårt nationella intresse att slå vakt om dessa. är ordförande i , som precis har presenterat en lyckad rapport, och har lett arbetet på ett bra sätt. Frågan är dock: Delar statsministerns uppfattning att försvaret är ett särintresse? 79 (M) replik: och jag är överens i många saker vad gäller svensk utrikes- och säkerhetspolitik på den stora arenan. Vi delar ett stort intresse för dessa avgörande frågor. Vi betonar detta som ett nationellt intresse. Vi gör det i den rapport vi har presenterat för regeringen.