prot · H10944 · 2013-12-11 00:00:00 — Men litteraturen kräver också sin egen plats och sin egen tid. En bok kan utgöra en glänta i det digitala bruset eller en efterlängtad oas i det samhälle som alltmer låter siffrorna svälla och överrösta oss. Vi vill ge alfabetet en plats i samhället. Utan bokstäver, ingen litteratur. Den fantastiska boken finns på och är en guldgruva för själen, en syrebehållare för hjärnan och bränsle för hjärtat. Jag ska också säga något om språkförståelse. För barn och ungdomar är språkförståelsen och läsandet extra viktiga för att främja deras personliga utveckling och för att ge dem verktyg för livet som väntar. Det skrivna ordet har genom den nya tekniken och internet fått väldigt många att uttrycka sig över nätet. Jag skulle tro att det aldrig har skrivits så mycket och att alfabetet aldrig har varit i sådant intensivt bruk som det är , och det är bra för en något grånad stöt som jag, som fortfarande vill krama en bok, att konstatera detta. Min ungdomlige partibroder kommer att prata lite mer om den moderna teknikens böcker . vill öka insatserna för att tillfredsställa de olika språkliga minoriteternas behov. Vi vill också ha en särskild riktning för olika språk- och läsinsatser till kulturellt eftersatta områden – det kan vara både i förorten och på landsbygden. vill satsa stor kraft på olika initiativ för att främja språktillgången och därmed öka den samhälleliga gemenskapen. Vi vill satsa på fortbildning för dagis- och skolpersonal, för fritidsassistenter och för lärare. och folkbildning, ideella läsrörelser och andra organisationer bör också kunna aktiveras i en landsomfattande språkinsats. Utan författare, fotografer och konstnärer blir det inga böcker. För att ge dem rimliga ekonomiska livsvillkor och därmed skapa förutsättningar för ett nytt skapande i den kulturella näringskedjan vill att nivån på biblioteksersättningen ska höjas rejält. Vi vill också ge stöd till kulturtidskrifterna, som utgör pilotprojekt, kan man kalla det för. En kulturtidskrift kan innan en trend kommer visa på vad som är i görningen, och den bidrar till den samhälleliga debatten och det demokratiska samtalet. Vi menar också att boken är gränslös. Vi menar att det skrivs otroligt värdefull litteratur som också ska komma oss i vårt kulna land uppe i höga nord till del. Därför vill vi också ge stöd till översättningar, och vi vill stötta översättarutbildningen som har bedrivit en väldigt bra verksamhet på men som tyvärr har gått i putten. Kulturen förmår att ge röst åt minoriteternas nedärvda samtida och framtida identitet genom att använda sig av den egna traditionen som omstöps och utvecklas alltmedan tiden går och samhällena förändras. Det har pratats om bildning här, och det är ett vackert ord. Folkbildning är också ett begrepp som har med arbetarrörelsens framväxt att göra, och med hur man i små, anspråkslösa lokaler byggde upp ett litet bibliotek som kunde betyda väldigt mycket. Jag skulle vilja förmedla en vacker definition på bildning: Bildning är det som finns kvar när man har glömt det man läst. Det är ju bra om man kommer ihåg något också, men ändock. En annan sak som vi i har slagit vakt om är det kulturella biståndet och utbytet med länder i tredje världen. Det kulturella biståndet har upphört, och det tycker vi är helt fel. Därför skulle vi vilja återinföra det när vi byter regering efter valet. Jag ska avsluta den dikt jag inledde med. Bok behövs, bok är nya ögon att se den gamla världen med låt oss aldrig glömma att hysa en dröm under mössan! I detta anförande instämde (V). 168 (M): debatterar vi propositionen Läsa för livet. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i kulturutskottets betänkande nr 4 och avslag på samtliga reservationer. I propositionen har regeringen satt upp följande nationella politiska mål för litteratur- och läsfrämjande: Alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. Dessa mål ska styra de statliga myndigheternas arbete och vägleda kommuner och landsting samt inspirera även det civila samhället. Syftet är ganska självklart. Det är att läsförmågan ska förbättras jämfört med , att fler än regelbundet ska ta del av både fack- och skönlitteratur och att kunskapen ska öka om läsningens betydelse för utbildning, bildning och delaktighet i samhällslivet. Det här är väldigt viktiga mål, inte minst med tanke på att läsförmågan har minskat bland unga, särskilt bland unga pojkar. En tidigare undersökning har visat att av de 15-åriga pojkarna har svag läsförmåga. kom PISA-undersökningen som har nämnts här och som visade att läsförmågan sjunkit ytterligare. Det är mycket oroande. Om du inte kan läsa, och inte förstår det du läser minskar också dina chanser att skaffa en bra utbildning och ett bra jobb . Här vill jag passa på och säga några ord om svenska myndigheters ansvar. skriver myndigheter oerhört krångligt. Man kan förstå orden men inte sammanhanget. Jag har själv känt att jag förstår orden, men jag får läsa innan jag förstår vad som menas. Hur tror ni då att det känns för en ung person som inte är bra på att läsa? Tror någon att det inspirerar till fortsatt läsning om man känner sig dum redan på första raden? Nej, naturligtvis inte. Därför är jag extra glad för att denna proposition ska vara styrande för statliga myndigheter. Det är glädjande att också har tagit tag i saken genom projektet . Det är en utbildning som går ut på att ska använda ett språk som är lätt att förstå och risken för missförstånd ska minskas. Det är väldigt bra. Propositionen Läsa för livet innehåller många bra förslag. Jag kan inte ta upp alla, men jag nämner några. får i uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Det innebär att ska bli mer aktivt i olika projekt och inte bara fördela bidrag. För detta ändamål ökar anslaget med . Folkbildningen är viktig för att läsandet skall öka. Därför ska 30 miljoner ur det statliga stödet öronmärkas till planerad läsfrämjande verksamhet. Litteratur- och läsfrämjande kommer att vara ett av de områden som kan få statligt stöd inom ramen för kultursamverkansmodellen. Jag går vidare till några andra insatser som gjorts. En läsambassadör har tillsatts av för att få fler unga att läsa. gjordes en satsning som innebär att idrottsföreningar tillsammans med bibliotek ska ordna olika aktiviteter för att få fler unga att börja läsa. Insatser för att öka läsandet finns även i den nya bibliotekslagen som träder i kraft . I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst, som vi beslutade om , höjdes medlen till Utbildningsradion med för att stärka utbildningsuppdraget, med tanke på att Utbildningsradion kan göra viktiga insatser för att öka intresset för läsning. Jag vill också passa på att säga några ord om insatserna för de nationella minoritetsspråken. Alliansregeringen har på olika sätt stärkt minoritetsspråkens ställning. Detta är extra viktigt för mig och ligger nära mitt eget hjärta. Jag är ju finne från början, och finska är mitt modersmål. Jag tycker alltså att det här är viktigt. I Läsa för livet stärker vi minoritetsspråkens ställning, men det har vi gjort även i språklagen, i det nya beslutet om public service och nya bibliotekslagen. Behovet av språkvårdande insatser växer, och personer med svenska som andraspråk måste lära sig att använda sitt eget språk för att utveckla tvåspråkighet. Detta är mycket viktigt ur integrationssynpunkt. Listan kan göras mycket längre, men dessa exempel visar att alliansregeringen och förstår hur viktigt det är med god läsförmåga. God läsförmåga utvecklar minnet, förmågan att koncentrera sig och det abstrakta tänkandet. Att kunna läsa och skriva och att förstå det man läser är en förutsättning för att kunna bearbeta fakta, fatta beslut och tänka kritiskt. Det handlar inte bara om att läsa orden. Man måste också förstå vad det betyder och kunna tyda sammanhanget och förstå det. Jag brukar ofta ta upp det när texterna blir för krångliga och säga att om inte jag – som sitter i riksdag – förstår, hur ska då någon som är dålig på att läsa eller inte har bra läskunskaper kunna förstå. Därför ska vi skriva enkelt. Det är en anledning till att jag är nöjd med projektet som jag talade om . Förmågan att uttrycka sig är också oerhört viktig för ett öppet och demokratiskt land. Den som inte kan kommunicera och göra sig förstådd har heller inte möjlighet att ta del av den offentliga debatten och viktig samhällsinformation och hamnar därför utanför samhället. Den som vill påverka måste behärska språkets mekanismer. Utan detta begränsas och försvagas det offentliga samtalet. Läsförmåga är en demokratifråga, och det tror jag att vi alla här i kammaren är överens om. Däremot är vi inte överens om vägen dit. Det är mycket viktigt med uppföljning och utvärdering. Man måste få veta om en reform har varit bra eller dålig. Oppositionen vill skapa en ny myndighet för utvärdering och uppföljning, men vi anser att det kan skötas av en myndighet som redan finns. Till skillnad från oppositionspartierna vill vi moderater inte detaljstyra, och vi vill inte skapa nya myndigheter i onödan. Läsning i förskolan är också viktigt. Däremot tycker vi inte att den rätta vägen att gå är genom läsombud. Detta kan utvecklas vidare inom ramen för kultursamverkansmodellen. vill jag säga några ord om skolbibliotek. De är mycket betydelsefulla för läsfrämjande insatser. Skolorna har dock mycket olika förutsättningar beroende på om det är en liten byskola eller en skola i en storstad. I skollagen står det att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. Jag vet att det tyvärr finns brister, men det är upp till skolans huvudmän att åtgärda dessa. Propositionen Läsa för livet innehåller många kraftfulla läsfrämjande förslag, inte minst för barn och unga, vilket är mycket bra. I detta anförande instämde (M). 169 PER (S) replik: Det lät verkligen jättebra, men jag har en liten fråga med tanke på det anslag som man så att säga destinerar utifrån folkbildningsanslaget. Hur tänkte ni då? Jag beskrev att folkbildningen pysslar mycket med de sakerna . Ni kritiserar ganska ofta detaljstyrning. Det här är väl ett sätt att detaljstyra, dessutom i en verksamhet som redan håller på med det här? Jag måste få höra hur ni tänkte . 170 (M) replik: Jag vill börja med att säga att det är en viktig och bra proposition. Alla i ska få möjlighet att lära sig läsa och att göra det på ett bra sätt. Därför måste vi göra flera olika insatser för att öka läsfrämjandet. Det räcker inte att göra bara en insats. Man försöker bredda och göra många olika insatser, bland annat när det gäller folkbildningen. Folkbildningen är viktig och har en viktig roll när det gäller läsfrämjande. Det handlar om folkhögskolor, studieförbund och övriga civila samhället. För att bredda det här och nå ut till så många som möjligt tycker vi att vi kan öronmärka till läsfrämjande insatser. Det är också en mycket liten del av den totala budgeten som går till folkbildningen. 171 PER (S) replik: Det är förvisso sant, men då undandrar man ett basbelopp som man har kunnat arbeta med på ett frivilligt plan. Jag blir lite fundersam över hur tanken var egentligen. Det är dock en helt annan historia. Nästa fundering är om ser någon som helst koppling mellan att läsförståelsen sjunker som skillnaderna i samhället blir allt större. De som står utanför samhället – det är oftast de som bidrar till sämre resultat – får inte verktygen hemifrån och känner redan från start att de är i ett underläge. Det finns hur mycket forskning som helst på det. Tror att jobbskatteavdragen stimulerar till utveckling av den här trenden? 172 (M) replik: Jobbskatteavdragen stimulerar till väldigt mycket. Hela Alliansen tror att det är bättre att människor får tjäna egna pengar och själva besluta vad man ska använda pengarna till. Det säger jag lite grann med tanke på att vi tidigare talade om kulturskolor. Det är bra att man får mer pengar i plånboken och själv kan välja vad man ska använda pengarna till. Barn vilkas föräldrar har högre utbildning och är vana vid att läsa stimuleras förstås mer hemifrån till att läsa. Därför är det viktigt att barn som inte får stimulans kompenseras i skolans värld. Vi har tillfört skolan stora resurser. I kulturpropositionen satsar vi bland annat 300 miljoner i kompetensutveckling för lärare i både och gymnasiet. Skolan har alltså en viktig roll. Det vi också gör, och som jag tog upp i mitt anförande, är att satsa på samarbetet mellan bibliotek och idrottsföreningar. På så sätt når man ungdomar utanför skolans värld, vilket är viktigt. Det finns inte en enkel lösning, utan vi får försöka jobba på flera olika plan. 173 (V) replik: Jag håller med om att propositionen är intressant. marknad, marknadens läsare är också intressant. Den serverar en sorts landskap med problem, att alltför få släpper in boken, pojkarnas läsning och annat. Det som saknas är åtgärder för att råda bot på problemen. Skolan är, som redan sagts, en viktig plats. Där finns alla i en viss generation. Skolan är, som jag ser det, den viktigaste arbetsplatsen i landet. Jag blir lite bestört när jag lyssnar. bag är inget som ska kånka på, men vi läser i tidningen – apropå elever som kommer för sent – att vi ska låsa dörren för dem. Hur ser på problemet att många elever hamnar utanför och absolut utanför om man låser dörren för dem? Det gäller ju att få eleverna motiverade att komma till klassrummet och undervisningen. Många som skolkar känner helt enkelt bristande delaktighet i skolan. Jag skulle vilja veta hur ser på litteraturens och språkets möjlighet att involvera och välkomna alla i ett klassrum. 174 (M) replik: Det var mycket om skolan. Jag håller med om att skolan är en viktig plats för läsandet. Jag skulle vilja påstå att det är den viktigaste platsen för läsandet. Det är där man lär sig att läsa. Det är där man tar de första stegen till att behärska läsandet. frågar mycket om skolan. Det är nästan så jag börjar tro att det här är en skoldebatt och inte en kulturdebatt. Att låsa dörren när elever kommer för sent har väl inte så mycket att göra med den proposition vi nu debatterar, men jag tror att ordning och reda i skolan betyder mycket för att eleverna ska få lugn och ro och lära sig saker i skolan. Om man sedan ska smälla igen dörren framför näsan på dem vet jag inte, men att elever ska komma till skolan tycker jag är viktigt. 175 (V) replik: Jag ska ställa en mer precis fråga som verkligen har med propositionen att göra. Ett exempel på hur regeringen tar medel från ett ställe och lägger på ett annat och sedan basunerar ut att det är en stor satsning på gång finns på s. 57 i propositionen, där det står: Regeringen bedömer att medel regeringen tillfälligtvis anslagit för litteratur bör användas för dessa satsningar . Det innebär att de medel som tidigare avsatts för folkbibliotekens och det civila samhällets läsfrämjande och metodutvecklande samarbete bör upphöra. Min fråga är om tror att problematiken är löst 2014. 176 (M) replik: Jag måste säga att jag inte riktigt förstår vad menar, men om jag svarar lite mer övergripande kan jag säga att jag inte alls tror att allting är löst 2014. Jag tror inte att det finns något beslut som vi fattar i som löser alla problem. Om man lägger ihop propositionen Läsa för livet och det som jag tog upp i mitt anförande om bibliotekslagen, public service-propositionen – där vi ger 50 miljoner till Utbildningsradion – och språklagen ser man att vi gjort mycket stora insatser för att öka läsandet. Det kommer att förbättras, och det tycker jag är bra. 177 (MP) replik: Jag tänkte på det som sade, att det verkar som om vi har en skoldebatt i stället för en kulturdebatt. Det är väl så att kultur ingår i mycket. Kultur är inte bara en staty på torget eller någon vacker yta att titta på, utan kultur handlar om vad som händer runt omkring oss, hur vi uppfattar och ifrågasätter saker. Det handlar också om hur vi lär in. Därför är konst och kultur viktigt för bildningen, för att stimulera vår hjärna. Kanske ökar det även vår förmåga att tillgodogöra oss kunskap. Jag tänkte fråga om skolbiblioteken. Det har jag frågat om i kammaren. Det har visat sig att där det finns skolbibliotek med skolbibliotekarier har man lyckats lite bättre med läsningen och har därmed lite bättre resultat. Också förordar anställandet av skolbibliotekarier. Fakta visar att det ger bättre resultat. Att satsa på bibliotekarier vid skolbiblioteken är alltså ett ganska säkert kort för att medverka i läsfrämjandet. Därför undrar jag vad argumentet från Alliansens och sida är beträffande bibliotekarierna. kanske inte vill svara på det. Att man inte går vidare med den satsning som förordar tycker jag är lite märkligt. 178 (M) replik: Jag tror att vi alla är övertygade om att skolbiblioteken är mycket viktiga. Det står i skollagen att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. Ju bättre utbildad personal vi har vid skolbiblioteken desto bättre är det för eleverna – eller borde det i alla fall vara. Sedan är det svårt att detaljstyra, för skolbiblioteken är kommunernas ansvar. Som framgår av betänkandet kan man ha väldigt olika utbildningar. Man kan ha en treårig utbildning eller en femårig utbildning, och därför anser vi inte att vi ska bestämma exakt vilken utbildning de ska ha. Det tror jag att kommunerna själva kan avgöra. Det har inte heller alltid med utbildning att göra. Den lärare som Per berättade om, som halvknäckte honom i början, var ju utbildad lärare och borde ha förstått bättre. Det beror alltså mycket på vem man är som person om man kan inspirera barn och unga till att läsa. 179 (MP) replik: Det är klart att kommunerna kan ha en roll att spela, men det är inte det som är problemet. Eftersom det inte finns en klar och tydlig vilja från regeringen, eller direktiv om att det ska finnas utbildade bibliotekarier vid skolbiblioteken, kan man ha skolbibliotek utan bibliotekarier. Det är det som är problemet, och det tycker jag att man missar. Det sägs i att det är en god idé, och det finns positiva resultat där man verkligen har det. Vi har ett komplext samhälle. Vi kan ha uppfattningar om hur det är, men när man sedan börjar gräva i saker märker man att det är mer komplext än man trott. Ju mer man lär sig om någonting desto mer förstår man att man inte kan. För att underlätta elevers lärande behövs personal som är specialiserad på informationshantering, urval, kritisk analys och så vidare. Det finns mycket i detta som vi inte bara kan låta passera. När man genomförde skolbibliotekslagen, som i sig är bra, missade man det väsentligaste, och då blir lagen inte lika bra längre. Man har missat bibliotekariernas roll. Därmed har man också missat möjligheten att ställa krav och se till att det finns skolbibliotekarier som kan lotsa eleverna i kunskapsinhämtningen. Det går att samarbeta med folkbibliotek också. De möjligheterna måste man kunna se. Men man ska ha personal i skolbiblioteksverksamheten med den utbildning som krävs. 180 (M) replik: Om det inte finns utbildade bibliotekarier på skolbiblioteken har man missat det väsentligaste, säger . Jag är inte riktigt beredd att hålla med om det. Det ska finnas personal på skolbiblioteken, men det är kommunerna som ska se till att det är personal som klarar av jobbet. Jag tror att vi får lita på att kommunerna kan göra den bedömningen. Även utbildningsutskottet har tillfrågats, och inte heller där tycker man att vi ska detaljstyra vad personalen på skolbiblioteken ska ha för utbildning. Som jag sade i mitt anförande är det väldigt olika förutsättningar i en liten byskola och en stor skola i en storstad. Vem ska bestämma vad det ska vara för personal i en liten byskola? Ska det vara samma personalstyrka som i en storstadsskola? Det blir jättesvårt. Vi fick veta på förra utskottssammanträdet att Skolinspektionen, som utövar tillsynen, ganska beslutat om vite gentemot en skola som inte fullföljt sitt uppdrag. Det finns alltså en myndighet som kontrollerar att kommunerna sköter sig. 181 (FP): om skolans tillstånd i och har upptagit en stor del av den här debatten, framför allt vad gäller läsförståelsen hos ungdomar. Jag kan inledningsvis kort säga att bekräftade det som vi folkpartister ofta blev anklagade för att vi överdrev när vi påstod, nämligen att resultaten är sjunkande i svensk skola sedan 20–. Man undersökte 15-åringar som gått i den gamla svenska och inte i någon väsentlig del påverkats av de reformer som är genomförda. Rapporten är snarare ett domslut över den gamla skolpolitiken och ett gott argument för många av de reformer som Alliansen genomför. Per talade om pengar och resurser. Det bör påpekas rent sakligt att det inte har blivit mindre resurser och pengar till skolan . Tvärtom har de ökat. Om man ser någon tendens är det att lärartätheten ökat . Slutligen kan man konstatera att speciallärarna så smått är på väg att komma tillbaka, eftersom vi nu har fått en ny speciallärarutbildning. Hur som helst är vi alla överens om att förmågan att läsa är en viktig nyckel till delaktighet i vårt samhälle. Det är naturligtvis sorgligt – det tycker vi alla, oavsett politisk uppfattning – att se flickor och pojkar som kommer hopplöst efter i skolan på grund av att de inte har knäckt läskoden. Vi vet också att många vuxna personer som inte förstår en vanlig nyhetsartikel är hopplöst utanför vårt aktiva samhällsliv. Vi vet även att litteratur, konst och musik, förutom att vara nöje och avkoppling, skapar en ny insikt och kunskap som inte alltid går att få via faktaböcker. All kultur som berör en människa inspirerar till nya tankar och livsuppfattningar. Böcker, tavlor, filmer och musik som vi blir känslomässigt berörda av gör att vi förändras som människor. Skolpolitiken har liksom kulturpolitiken en nyckelroll när det gäller läsning. Tydliga kunskapsmål, uppföljningar med nationella prov och att speciallärarna som sagt kommer tillbaka är viktiga förändringar som är gjorda när det gäller skolan, liksom den nya skollagen, som säger att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. Man kan klaga över detaljer i den lagen. ska jag bli lite tråkig och säga att jag varit med länge här. Jag har suttit i . Jag vill påminna om att vi fick ett krav på skolbibliotek i förra årets skollag. Något sådant krav hade inte funnits tidigare. då jag var med här i opposition och de rödgröna styrde fick vi inte ens någon ny skollag över huvud taget, trots att vi hade väntat på en sådan . Men man kan säkert utveckla och diskutera delar i den nya skollag som vi fick . I propositionen Läsa för livet, som vi behandlar , läggs det fram en övergripande nationell strategi för läsning och litteratur. Den innehåller ett antal förslag för ett läslyft för , ett läslyft för barn och ungdomar och – inte heller att förglömma – ett läslyft för vuxna. Det övergripande målet är att alla, med utgångspunkt i sina särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till kultur av hög kvalitet. För att nå det målet sätter regeringen upp tre delmål som statens insatser ska syfta till: 1.Läsförmågan ska förbättras jämfört med , vilket går att följa upp och utvärdera. 2.Fler än ska ta del av fack- och skönlitteratur. 3.Kunskapen ska öka om läsningens betydelse för utbildning och delaktighet i samhället. Bland annat ska ta fram ett handlingsprogram för läsfrämjande arbete utanför skolorna. Därför föreslår regeringen att får en ökning av sina resurser med . För de pengarna ska de ta initiativ till att samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. är det ganska otydligt hur läsfrämjande insatser utanför skolan ska samordnas. Rättare sagt finns det sedan gammalt ingen riktig samordning. Därför utökar vi nu uppdraget och ger i uppgift att samordna insatserna.