prot · H10912 · 2013-10-15 00:00:00 — 1 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 1 (S): Klimatpolitiken är i grunden mycket enkel. Vi måste sluta med fossila utsläpp. Det handlar om solidaritet och rättvisa. Det handlar om överlevnad. Det handlar om att bestämma sig. Vi måste ha respekt för människors vardag, fokus på samarbete, samverkan och långsiktiga besked. Vi socialdemokrater har bestämt oss. ska bli ledare i den globala tävlingen om grön teknologi, inte en sorglig eftersläntrare. Vi ska fortsätta bygga ut den förnybara energin, energieffektivisera vår produktion och klimatsäkra våra bostäder och transporter, för det skapar jobb och framtidstro. Våra barn förtjänar en värld fri från skenande uppvärmning. De förtjänar en mer rättvis och solidarisk värld. ska vara med och leda utvecklingen med ett aktivt klimatarbete. Regeringens sänkta ambitioner och ovilja att ta ledningen, både nationellt och internationellt, har inneburit försuttna chanser på klimatområdet. , med socialdemokratin i spetsen, ska vara en drivande kraft, nationellt och internationellt, för en ambitiös klimatpolitik. är andra länder snabbare än på att anpassa sin ekonomi och sitt näringsliv i en hållbar riktning. En grön kapplöpning har det kallats, utifrån att de länder som minskar sitt beroende av fossila bränslen och använder energin mer effektivt får lägre kostnader och blir därmed konkurrenskraftigare. All verksamhet är beroende av fossila bränslen. Därför påverkar klimatomställningen alla jobb. Det handlar om hela vår välfärd, hela vår samhällsutveckling. Vi socialdemokrater är oroade över de otydliga och oklara besked som människor och svenskt näringsliv får om utvecklingen av klimatpolitiken från den sittande regeringen. Vi menar att politiken måste kunna ge mer långsiktiga besked, och för det krävs samverkan över blockgränserna. Vi har föreslagit ett klimatpolitiskt ramverk. Det innebär att vi lägger fast regler för klimatpolitiken och budgetar för utsläppen för och att vi kommer överens om att detta ska gälla över regeringsskiften. Det ger stabilitet och långsiktighet för människor och för svenskt näringsliv så att säkra investeringar kan göras. Det ger oss tydlighet för att klara våra klimatmål, det tar till vara den konkurrensmöjlighet som vi ser med ny, grön teknologi och det ger oss ökad trovärdighet och möjlighet att bedriva ett ledarskap inom EU och internationellt gällande klimatfrågan så som historiskt har gjort. Inom regeringen finns det krafter som håller med mig, som stångar sin panna blodig mot en cementerad vägg av blockpolitik, som lägger fram bra miljöförslag som hamnar i en skrivbordslåda eller i papperskorg. Jag begär bara en sak, och det är att miljöminister erkänner att en bred politisk samverkan är extra viktig för klimatpolitiken, att det till och med är det som krävs för att få fart på omställningen på riktigt – i stället för att hålla upp diagram som visar hur bra just deras regeringstid har varit. Vi socialdemokrater levererade minst 80 bra förslag i våra kommittémotioner om miljö och klimat, förslag som syftar till att nå de miljömål som har lagt fast. Regeringen själv konstaterar att den inte kommer att klara 14 av de 16 miljömålen med sin politik. Det duger helt enkelt inte. Det riskerar att bli ett politiskt misslyckande som får svåra konsekvenser för framtida generationer. Det är dags för att damma av några av förslagen från som jag vet ligger i hans byrålåda eller i hans papperskorg. Jag kan ta några exempel. Vi socialdemokrater har föreslagit en miljöbilsbonus i kombination med en registreringsskatt för de utsläppstunga bilarna. Det finns i flera andra EU-länder, och det har varit framgångsrikt. Regeringens egen utredare har föreslagit det. och föreslår det. Ja, faktum är att en majoritet i denna kammare står bakom ett sådant förslag. Men står där med sin cementslev och säger nej. Här är det blockpolitik som gäller, inte pragmatiska, bra förslag som bevisligen fungerar. Jag kan ta ett annat exempel. Utredning på utredning har visat att lantbruket har en stor potential att få fram mer biogas. Biogas har dubbel klimatnytta eftersom vi både blir av med utsläpp av metangas från gödsel och kan ersätta fossila bränslen i trafiken. En ersättning för lantbrukets klimatnytta skulle ge stimulans till en kraftigt ökad utbyggnad av en gårdsbaserad biogasproduktion. har regeringen föreslagit ett försök i – en dålig kompromiss mellan partierna i Alliansen. Varför ska bönder få det som alla borde få? Det blir helt ologiskt. Som sagt begär jag bara en sak av i debatten här : Erkänn att klimatpolitiken kräver breda lösningar, att klimatet förlorar på Alliansens fördummande blockpolitik och att det handlar om jobben, om näringslivets vilja att investera, om svensk konkurrenskraft, om solidaritet och rättvisa, om överlevnad, om att bestämma sig. Och ja, jag har bestämt mig! 2 Miljöminister (C) replik: Jag förstår att inte vill titta på diagram eller statistik. Det finns anledningar till det. Den första anledningen är att det var alliansregeringen som satte de tuffa klimatmålen – dubbelt så tuffa som det ni förmådde . Den andra anledningen är att det faktiskt går åt rätt håll. Vi vill naturligtvis gärna att det går snabbare och tydligare, eftersom klimatfrågan är en oerhört viktig fråga. Men faktum är att vi hade rekordlåga utsläpp . Utsläppen av växthusgaser minskade , och det är den lägsta noteringen . Totalt har utsläppen minskat , och det innebär att vi redan är klara med det vi har lovat EU att åstadkomma. Det innebär också att vi kommer att klara de tuffa svenska klimatmålen, det första att minska utsläppen till 2020. 3 (S) replik: Jag sade inte att jag inte ville titta på diagram, miljöminister . Jag sade att miljö- och klimatpolitiken är någonting som är så viktigt att vi måste klara av att samarbeta och samverka och ge långsiktiga besked. Jag tycker inte att någon regeringsföreträdare ska nedlåta sig till att visa upp diagram på diagram, i stället för att ha utsträckta händer som gör att vi skulle kunna leverera en ambitiös klimatpolitik, så som vi historiskt har gjort, och ta tillbaka ledarskapet. Är det någonting som och världen efterfrågar är det ledarskap i klimatfrågan. får gärna svara på min fråga: Är det inte så att blockpolitiken är fördummande och att klimatet är förloraren i den hårda blockpolitiken? Är det inte så att klimatpolitiken är extremt viktig och att vi ska ha bred samverkan och långsiktiga spelregler kring den? 4 Miljöminister (C) replik: Jag tror att det finns en stor risk med att svartmåla både klimatfrågan och den politik som vi har i , nämligen att människor tappar engagemanget i frågan. toppar till exempel Germanwatchstatistiken och Robecosamstatistiken som mest hållbara land. Skillnaden är att vi vill göra så att miljöpolitiken blir enklast, billigast och roligast. Ni chockhöjer skatter, och ni reglerar in hela samhället på ett sätt som gör det oerhört svårt att nå de klimatmål som ni nog ärligt vill nå. 5 (S) replik: har haft miljöministerposten . Den här regeringen har regerat landet . Jag känner en uppriktig sorg, och om jag gick hit utan att känna uppgivenhet känner jag uppgivenhet efter att ha hört miljöministern i detta replikskifte. 14 av 16 svenska miljömål nås inte med regeringens egen politik. Det har regeringens egen expertmyndighet talat om. Och miljöministern står här och talar om svartmålning. Svara på frågorna och ge besked! 6 (M) replik: Jag kan inte låta bli att bli provocerad när jag hör gå på i talarstolen. Jag antar att ambitionen var just att försöka provocera mig som moderat till det här replikskiftet. Men det är oerhört provocerande att höra säga att den här regeringen har sänkt ambitionerna. Vi kan gärna ha en debatt här i och i kammaren om hur vi ska nå våra högt uppställda mål, hur vi ska gå vidare och hur vi ska sätta upp nya mål för att nå visionen om ett utan nettoutsläpp . Men kom inte och säg att vi har sänkt ambitionsnivåerna! efterfrågar långsiktiga besked. Jag tror att många av väljare och inte minst vår industri efterlängtar ett tydligt besked från och hur ni ställer er till kärnkraften. Är det krav på två stängda reaktorer redan nästa mandatperiod som blir ert besked, eller hur ser Socialdemokraterna på det? 7 (S) replik: Det här blir ju rent löjeväckande. För det första måste jag fråga en sak. Vi har debatterat de här frågorna tidigare, så sent som på årskonferens, och det är inte alltid helt enkelt att veta för vem talar. Är det miljömoderaten som pratar, är det alltså hans personliga åsikt, eller är det han företräder just nu? Eller är det möjligen alliansregeringens miljöpolitik som företräder? Det vore extremt bra att kunna reda ut först och främst. För det andra vill jag ställa samma fråga till . Varför är blockpolitiken viktigare för än att vi faktiskt, i god anda, med långsiktighet i bred samverkan kan hitta lösningar för framtiden på klimatfrågan, som är vår tids ödesfråga? Jag är övertygad om att det är vad människor faktiskt förväntar sig av oss här i kammaren. 8 (M) replik: Jag är stolt över att tillhöra ett parti som tillhör en allians som gemensamt har fått på plats en ambitiös klimatpolitik. Den hänger samman med vår energipolitik, som har gjort att har fått i gång en snabb utveckling av förnybar energi, som har gjort att våra utsläpp sjunker och som har gjort att vi nu äntligen har fått fart på omställningen av vår fordonsflotta. Sedan har vi mycket kvar att göra, och det är vi överens om. Jag företräder alltid mitt parti och Alliansen, och det försöker jag göra på ett bra och seriöst sätt. Det var intressant att höra efterfråga blocköverskridande frågor. Är det möjligtvis så att har svårt att komma överens med och ? 9 (S) replik: Jag är uppriktigt övertygad om att just klimatfrågan förtjänar en betydligt högre nivå i debatten. Den förtjänar långsiktighet, den förtjänar samverkan och den förtjänar att man erkänner att blockpolitiken är fördummande för klimatpolitiken. Det sänder inte klimatpolitiken i den riktning som människorna i behöver och som världen behöver. Men om och hellre vill spela spelteoriska spel är det upp till dem. 10 (C) replik: Jag riktar ett tack till för ett engagerat anförande. Jag tycker att det är bra att hon lyfter fram miljömålssystemet. Jag tycker att det bra att lyfter fram samarbete om miljömålsbeting i miljöpolitiken. Det har vi i den parlamentariska miljömålsberedningen – ett samarbete om miljöfrågor i ett långt perspektiv. Jag vill tacka för ett konstruktivt samarbete där. När Miljömålsberedningen bildades var oppositionen generellt sett lite sur och tyckte att vi rev upp miljömålssystemet. Sanningen var att vi hade ett miljömålssystem med stuprör. Vi hade 16 övergripande miljömål. Varje myndighet ägde sina miljömål, och ibland var de styrande delmålen motsatta. Det är precis det vi ska ta tag i parlamentariskt och i brett samarbete – att hitta strategier för att få bättre kraft i genomförandet och bättre måluppfyllelse på ett mer effektivt sätt. 11 (S) replik: Socialdemokratin bidrar gärna till pragmatiska, kloka, långsiktiga lösningar som bygger på samverkan, där man också plockar in akademin och vetenskapen. Socialdemokratin bidrar gärna till det. Det är också det som och andra har sett i Miljömålsberedningen. Det som är bekymret här, , är att den regering som du företräder inte bidrar till den samverkan utan snarare tvärtom. Man värnar ett hårt blocksystem framför breda lösningar som exempelvis klimatet skulle tjäna på, vilket gör att många av riktigt bra förslag nu ligger i papperskorg. Hur känns det? 12 (C) replik: Vi går tillbaka till Miljömålsberedningens arbete. Där levererar vi. Vi levererar betänkandet, och regeringen levererar etappmål. Det kommer till exempel en kemikalieproposition , , om just förslag som Miljömålsberedningen i bred parlamentarisk enighet har plockat fram. Men det Socialdemokraterna föreslår i sin motion är ju att införa något nytt Klimp- eller LIP-program med miljömålsinriktning på 250 miljoner bara för att komma upp till 1 miljard. Hur uppnår det bättre miljömålsuppfyllelse? 13 (S) replik: Socialdemokratin bidrar gärna till långsiktiga, pragmatiska lösningar som är bra för miljö och klimat och som också säkrar jobben i vårt land. Vad gäller leveransen av vad Miljömålsberedningen har presenterat, vad regeringen sedan har tagit för beslut och om den har styrt i riktning mot att nå våra miljömål är vi helt oense. 14 av 16 miljömål nås inte, trots Miljömålsberedningen. Det duger inte! 14 (MP): kom FN:s klimatpanel IPCC med den första delen av sin femte klimatrapport. När hundratals forskare från hela världen hade granskat närmare 10 000 vetenskapliga artiklar kunde de konstatera att vår kunskap om klimatförändringarna blir allt säkrare. I takt med att koldioxidhalten i atmosfären har stigit har temperaturen stigit på land och i havet, isar har smält och havsnivåer har höjts. Så kommer det att fortsätta. Om utsläppstrenderna fortsätter som går vi mot en uppvärmning på 3–vid slutet av århundradet. Då överskrider vi den gräns på två grader som världens länder har enats om som en gräns för när klimatförändringarna blir katastrofala. Redan den gränsen framhåller många utsatta länder som en för hög gräns. Men visar också att det ännu inte är för sent att klara tvågradersmålet. Det är bråttom, visst, men inte . Det går fortfarande att minska utsläppen tillräckligt om vi verkligen vill, om vi bestämmer oss. Egentligen är det inte så hopplöst. Redan nu skapar driftiga människor jobb genom nya lösningar inom förnybar energi, energieffektivisering och de andra strategier som krävs för en grön omställning. Redan nu ställer engagerade människor om själva och visar att vi kan hitta nya livsstilar som förenar hög livskvalitet med låg klimatpåverkan. Det som saknas är inte kunskapen eller tekniken, utan det politiska modet. Modet att lyssna inte bara på dem som räds förändringar utan också på dem som är oroade och som tycker att politikerna gör för lite för klimatet. Lyssna på alla de enskilda och företag som själva försöker vara en del av lösningen och som väntar sig av oss, sina politiker, att vi också ska vara det och att vi ska skapa de ramar som krävs för att främja den gröna omställningen, så att det lönar sig att göra de klimatsmarta valen både i affären och i företagens styrelserum. Det gäller i lika väl som i eller . Så länge våra utsläpp är betydligt högre än vad som är långsiktigt hållbart är det inte meningsfullt att peka finger åt andra och säga: De där är ju ännu värre, så då behöver inte vi göra något! Särskilt inte så länge de där är ännu värre för att de är fler än vi eller för att de tillverkar de prylar som vi sedan köper. Självklart kräver klimatfrågan att hela världen hjälps åt utifrån förmåga och ansvar. Men är det sällan en särskilt vinnande förhandlingsstrategi att bara åka i väg på klimattoppmöten och i allmänna ordalag tala om för andra länder att de ska ta sig i kragen. Vår bästa, ja kanske vår enda möjlighet att få fler länder att höja sina klimatambitioner är att föregå med gott exempel. Det gör vi dels genom att leva upp till våra löften om att bidra med nya pengar och ny teknik för att fattiga länder ska kunna resa sig ur fattigdom på ett mindre utsläppsintensivt sätt än vi en gång gjorde, dels genom att visa att det går att gå före och skapa ett gott samhälle med låga utsläpp. Det kräver en klimatpolitik som inte bara utlokaliserar utsläppsminskningarna till andra länder, utan där vi också tar vårt ansvar på hemmaplan. Regeringens klimatmål räknar bort allt man gör utomlands, som vi borde göra utöver det vi gör här hemma, och på så sätt kan man i princip rulla i mål till 2020 med en klimatpolitik av mest symbolisk art. Det gör det svårare att nå våra långsiktiga mål, och det gör det svårare att komma framåt i de internationella förhandlingarna. Precis som inom finanspolitiken behöver vi ett ramverk som ser till att vi når de långsiktiga mål vi enas om. I har man en klimatlag som har varit mycket framgångsrik. Där har politiker från olika partier enats om långsiktiga mål och en utsläppsbana för att nå dit, som man sedan är skyldig att följa. Hur man tar sig dit kan se olika ut beroende på politisk inriktning, men lika lite som man kan tricksa med budgeten får man tricksa med utsläppssiffrorna, och lika säkert som budgeten måste gå ihop i slutändan måste utsläppen gå ned. har skapat den stadga som krävs i klimatpolitiken, så att alla företagare och andra som står och väger om de ska göra en investering i klimatsmart lösning eller inte vet att det kommer att löna sig. Också behöver en klimatlag så att vi kan vara säkra på att våra klimatmål inte bara blir fluffiga visioner utan verkligen nås. I säger sig alla partier utom ta klimatfrågan på största allvar. Ändå har vi en regering som lägger mest energi i klimatpolitiken på att tala om vilka klimatåtgärder man är emot. Hur har vi inte hört alliansministrar göra hätska utfall mot olika klimatskatter? Hur ofta hör vi dem i stället tala om vilka andra, mer effektiva åtgärder de vill ha i stället? Självklart ska politiker ha olika åsikter om vilka åtgärder som är de bästa. Självklart kan man också ha olika åsikter om målen, men här säger sig alla vara överens – nästan, i alla fall. I det läget är det orimligt att debatten inte handlar om att väga en åtgärd mot en annan utan att väga en åtgärd mot att göra ingenting. Denna passivitet är helt orimlig i en av vår tids absoluta ödesfrågor. Vi behöver en ny klimatpolitik. Vi behöver en klimatlag där politiker över partigränserna förbinder sig att ta klimatfrågan på allvar – på riktigt! 15 Miljöminister (C) replik: Det är skönt att höra en miljöengagerad människa i talarstol. måste jag dock fråga hur ni tänkte när ni lade fram ett förslag om prisgolv på utsläppsrätter i EU:s handelssystem i er budgetmotion. klimatpolitik handlar om den icke-handlande sektorn, där vi har massor med olika regleringar, och den handlande sektorn med den tunga industrin. När ni föreslår ett prisgolv innebär det att priset höjs här. Eftersom utsläppshandeln inom EU är kommunicerande kärl går då utsläppsrätterna ut på den europeiska marknaden och sänker priset i , och andra länder som skulle förtjäna ett högre pris. Dessutom är det fel att tricksa runt på det här viset. Jag måste fråga hur ni tänkte när ni lade fram det förslaget. 16 (MP) replik: Det har inte varit en lätt resa. Jag har själv velat tro på att utsläppshandeln skulle vara en mekanism som får ordning på utsläppen inom EU. Precis som miljöministern säger kan utsläppsrätter flyttas runt i systemet. Tyvärr har vi dock kommit till en punkt där utsläppshandeln har havererat. Priset är lågt eftersom det finns så stora överskott av utsläppsrätter att de inte längre har någon styrande verkan. Steg ett är naturligtvis att styra upp utsläppshandeln. Vi var flera partier som försökte rösta för detta i medan vissa moderater från röstade emot. Det grämer mig oerhört. står vi där vi står. Det vi kan göra då är att laga efter läge och se till att vi åtminstone behåller någon form av styrning i den svenska handlande sektorn så att svensk industri får signalen att det kostar att släppa ut och att det lönar sig att ställa om och ta fram de klimatsmarta lösningar som vi kommer att behöva framöver, inte minst när vi får ordning på utsläppshandeln. 17 Miljöminister (C) replik: levererar ändå handeln med utsläppsrätter det som den skulle. Den följer den kurva som man sade i EU:s klimatpaket. Sedan behöver vi ett högre pris för att få bättre och högre ambitioner. förslag tycker jag dock ändå är oerhört olyckligt eftersom konsekvensen blir att svenska, klimatsmarta jobb får högre skatt medan utsläppsrätterna blir billigare i och , där man verkligen skulle behöva skärpta regler. Det finns andra och bättre sätt att förbättra handeln med utsläppsrätter, om man nu vill det, och det vill ju ni. 18 (MP) replik: Vilka sätt är det som vi inte redan driver? Vi vill ju alla skärpa utsläppshandeln, och i vill vi också skärpa målen för EU:s utsläpp över huvud taget oavsett vad andra länder gör. Det är ju detta som behövs. Anledningen till att man följer den utsläppskurva som man har satt upp är att den var så låg redan från början. När det sedan kom en lågkonjunktur på det behövde man egentligen inte ha någon klimatpolitik, utan utsläppen minskade. Då blir det dock också ett minskat omställningstryck, så att industrin inte får de långsiktiga signaler man behöver för att ta del i klimatomställningen. 19 (C) replik: tar i sitt anförande upp frågan om ett ramverk för klimatpolitiken, en klimatlag, i mycket inspirerad av vad har gjort. Jag tycker att detta är en intressant diskussion. Jag tycker att vi ska vara ärliga och säga att detta är mycket likt arbetet inom Färdplan 2050 för att vi ska få noll i nettoutsläpp i . Det är detta som regeringen arbetar med. Där jobbar vi med sektorsvisa mål. Vi jobbar med delmål till 2030 och 2040. Skillnaden är att kanske snarare jobbar med femårsplaner. I arbete väljer man också att subventionera ny kärnkraft på samma sätt som vi här i väljer att subventionera förnybar ny energi. Är det inte farligt att ta en blåkopia på ett annat lands klimatarbete? Kommer den nya kärnkraften med i det arbetet också? 20 (MP) replik: Det beror kanske på om det är centerpartister eller miljöpartister som sitter i regeringen. Jag är inte så orolig om det är miljöpartister. sätter just ramarna för politiken. Man har ett tydligt långsiktigt mål. Man har inte bara sektorsmål på vägen dit, utan man har också tydliga avstämningspunkter. Om de ska vara eller en gång per mandatperiod kan väl diskuteras, men det blir något som man är skyldig att följa precis på samma sätt som man är skyldig att följa budgetreglerna i . Man kan hålla politikerna ansvariga på ett helt annat sätt om de inte gör det. Det är egentligen den stora skillnaden. Vad man sedan fyller ramen med är helt upp till politikerna. Vill man ha kärnkraft får man ha det. Vill man ha förnybart får man ha det. Det viktiga är att man når klimatmålen, så att de inte bara är en vision som inte förpliktar till något. 21 (C) replik: Tack, , för ett intressant svar! Först var det: Nej, ingen kärnkraft! Sedan öppnades det ändå för ny kärnkraft inom ramen för en klimatlag. Så tolkar jag svar. Regeringens klimat- och energiöverenskommelse är väldigt tydlig om att vi inte ska subventionera ny kärnkraft. Vi ska subventionera det förnybara som kommer in. Det är därför vi kan se att till exempel vindkraften har vuxit sedan vi kom till makten. Vi har levererat. Vi levererar ny förnybar energi och klimatminskningar. 22 (MP) replik: Som sagt: Det är politikerna som bestämmer vad man fyller ramen med. Jag tycker att det är viktigt i en demokrati att man får ha olika politiska åsikter. Man får gilla kärnkraft även om jag inte gör det. Med en miljöpartistisk regering och ett sådant där klimatramverk skulle vi självklart jobba för förnybar energi och energieffektiviseringar. Men andra partier skulle kanske jobba för annat. Frågan är väl var skulle hamna i en sådan fråga. 23 (V): presenterade FN:s klimatpanel, IPCC, sin första delrapport . Innehållet var väntat. Men vid en närmare läsning omskakas man ändå av dess lika knastertorra som brutala slutsatser. släpper världen ut 50 gigaton växthusgaser – det är alltså . Utsläppen ökar kraftigt. Och vi är inne på en utsläppsbana som pekar mot en fyragradig temperaturhöjning. Fyra grader varmare – det skulle innebära slutet på vår civilisation, som vi känner den. Det där sista var inte mina egna ord utan en av slutsatserna från en rapport från om just en fyragradig höjning. IPCC vädjar till världens makthavare, till oss politiker. Det går fortfarande att rädda världen, men det är bråttom. Vi i måste ta vårt ansvar för våra historiska utsläpp. Vi i tycker att det är viktigt att vi i inte bara lutar oss tillbaka och vilar på gamla lagrar. Vi måste göra mer här och . Därför har vi i lagt fram ett förslag på nya skarpare klimatmål för både och EU.