prot · H009118 · 2013-06-07 00:00:00 — Jag förstår inte hur man kan åstadkomma förbättringar genom att fördubbla arbetsgivaravgiften för de unga som ska anställas. Man pratar om utbildning, men med den utbildning som man strävar efter kör man över den grupp som inte orkar gå vidare med studierna. Vilken lösning har man för det? Det får vi inte svar på. Jag tycker, precis som ministern har sagt här, att vi tar ungdomsarbetslösheten på största allvar. Vi har flexibla lösningar. Regeringen har vidtagit olika åtgärder, och man kommer självfallet att vidta ytterligare åtgärder om det visar sig att det finns brister på vissa områden. Den lösning som socialdemokratin har innebär att man kör över ungdomarna med dubbla arbetsgivaravgifter och tvingar alla att studera. Man gör inga undantag för de ungdomar som kanske inte har samma förutsättningar som övriga. 37 Arbetsmarknadsminister (M): Låt mig reflektera på några av de punkter som tar upp. Jag håller nämligen med om att arbetsgivarkontakter och företagskontakter är oerhört väsentliga. Det har Arbetsförmedlingen inte varit så bra , men vi har kunnat se att man, genom de styrningar som har skett , har förbättrat sig ganska avsevärt även om det inte är tillräckligt bra. ökade arbetsgivarkontakterna med en tredjedel. Jag är fortfarande inte nöjd, utan jag anser att Arbetsförmedlingen lokalt sett ska hålla koll på det lokala näringslivet, vara dem behjälpliga och ha relationer och kontakter med dem. Det är mycket viktigt. Ett nytt initiativ är samarbetet med organisationen . Arbetsförmedlingen har egna anställda på Företagarnas regionala kontor för att knyta kontakter med företagen och se på deras behov. På så sätt kan man hitta de så kallade dolda jobben. I regleringsbrevet för Arbetsförmedlingen finns tydliga skrivningar som följs upp vid regelbundna möten om arbetsgivarkontakter. Dessutom finns det arbetsgivare som är fantastiska. Låt oss inte glömma bort dem, utan låt oss hoppas att vi kan få med fler inte minst nationella företag som har organisationer över hela landet. Jag vill särskilt nämna det samarbete som finns mellan sparbanksrörelsen och Arbetsförmedlingen. Genom sparbanksrörelsens företagskontakter har man lyckats få fram flera tusen praktikplatser. Man har nått mycket goda resultat. När man får ut arbetslösa ungdomar på en praktikplats leder det i allmänhet till ett arbete i det företaget eller någon annanstans. Även samarbetar mycket bra med Arbetsförmedlingen vid nyetableringar men även generellt. Vi vill ha fler sådana företag, och har Arbetsförmedlingen avtal med ett trettiotal så kallade nationella kunder, vilket är fantastiskt bra. När vi tittar på vad vi har gjort för att bekämpa arbetslösheten bland ungdomar vill jag nämna några saker. Det känns som om kanske inte riktigt känner till alla olika delar. En viktig sak är den halverade arbetsgivaravgiften. Där är företagen mycket tydliga med att det har lett till att de har kunnat behålla ungdomar i sina företag och kunnat rekrytera fler. Vi har infört tidiga insatser från dag ett för alla ungdomar genom ett förstärkt förmedlarstöd, och de ungdomar som riskerar långtidsarbetslöshet ska få insatser tidigare. Vi har gjort satsningar på folkhögskolan, och även de har gett bra resultat. Det handlar om att motivera ungdomar tillbaka till studier eller arbete. Vi har infört ett förstärkt studiebidrag för ungdomar som inte har klarat av skolan. Under vissa förutsättningar får de i bidrag från staten för att slutföra sin utbildning. Vi har infört stöd till näringsverksamhet. Vi har förbättrat möjligheten att få flyttningsbidrag. Vi har satsat på nystartsjobb och förstärkta nystartsjobb. Vi har infört en allmän visstidsanställning som ökar möjligheterna för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Vi har halverat restaurangmomsen, förstärkt och och vi har, som sagt, satsat på arbetsgivarkontakter. Därutöver tittar regeringen nu på möjligheterna att satsa på yrkesintroduktionen. Ambitionen är att återkomma i budgeten med förstärkta stöd till arbetsgivare som anställer ungdomar genom att helt ta bort arbetsgivaravgiften, genom ett förstärkt handledarstöd och genom utbildningskontrakt som gör att ungdomar får utbildning på arbetsplatsen och en anställning. Vi har bekymmer med ungdomsarbetslösheten, men vi har också många effektiva verktyg som jag hoppas och tror kommer att förstärka ungdomars möjligheter på den svenska arbetsmarknaden. 38 (S): säger arbetsmarknadsministern att det har blivit så mycket bättre med Arbetsförmedlingens arbetsgivarkontakter. Det är inte vad säger. säger så här: Av granskningen framgår att brist på tid är ett återkommande problem för arbetsförmedlarna i deras arbete med arbetsgivarkontakter. Den tid som arbetsförmedlarna avsätter för arbetsgivarkontakter har heller inte ökat i jämförelse med granskning av jobb- och utvecklingsgarantin , det vill säga . Det här oroar mig lite. Jag är rädd att de uppgifter som arbetsmarknadsministern har dess värre inte stämmer med verkligheten. Ska vi lita mest på vad arbetsmarknadsministern säger eller på vad granskning säger? Det är inte första gången som vi får höra ljusa toner från regeringen och det sedan visar sig att verkligheten är på ett annat sätt. Ett viktigt besked från arbetsmarknadsministern här är att politiken fungerar bra. Jag tror att hon är ganska ensam om att tycka det. Tvärtom tror jag att uppfattningen hos svenska folket, hos alla dem som granskar och hos är att politiken inte alls fungerar särskilt bra. Annars skulle vi väl inte ha så hög arbetslöshet, en så pass dåligt och allt sämre fungerande arbetsmarknad och en så stor grupp ungdomar som står utanför både arbete och studier? har 77 000 ungdomar stått utanför arbete och studier. Hur kan man då säga att politiken fungerar bra? När det gäller arbetsgivaravgiften för unga finns det säkert enskilda arbetsgivare som tycker att detta har varit väldigt bra. Kanske har det varit viktigt på just den enskilda arbetsplatsen. Men den samlade bedömningen på nationell nivå, från IFAU, , och även från , är att detta är en oerhört dyr reform som ger små eller inga effekter på ungdomsarbetslösheten. Det är dags att regeringen byter riktning. 39 (FP): Jag tycker att regeringen som man har haft makten just har vidtagit åtgärder som är lämpliga för att ungdomsarbetslösheten ska minska. Det är, precis som arbetsmarknadsministern sade, bekymmersamt med så många unga som är utan arbete. Självklart tar vi detta på största allvar, och vi har vidtagit många åtgärder för att komma till rätta med det. Det man glömmer från oppositionens sida när man vill fördubbla arbetsgivaravgiften för unga framför allt gäller det Socialdemokraterna, för vill inte göra det är att det inte är ett sätt att hjälpa ungdomar att bli anställda, för det blir svårare för småföretag att kunna anställa ungdomar. Vi kommer inte att stanna vid detta från regeringens sida, utan vi kommer att fortsätta att satsa på ungdomar och på att minska arbetslösheten. De åtgärder som har vidtagits kommer att kompletteras med ytterligare åtgärder för att åstadkomma förbättringar när det gäller ungdomsarbetslösheten. 40 Arbetsmarknadsminister (M): Det är bekymmersamt med ungdomsarbetslösheten, och det är viktigt att vi inte missar en enda möjlighet att ge varje ungdom chansen till att komma i arbete eller studier. Av gruppen ungdomar mellan den gruppen är ganska stor och består av 1,2 miljoner ungdomar är lite fler än 9 av 10 faktiskt i arbete eller studier. Vi ska alltså inte måla tillvaron i alltför dystra färger, för det finns också de ungdomar som nästan ger upp när de tror att var fjärde ungdom är sysslolös. Jag besökte och Herrgården . Där är bekymret också att många ungdomar absolut inte vill gå gymnasiet. De har kommit till ganska sent i tonåren och har nätt och jämnt klarat av och har inte intresse för gymnasiet, i alla fall inte just . Det är viktigt att vi ger de ungdomarna möjligheter och framtidstro genom att de kan komma ut på arbetsmarknaden. Där tror jag att det spelar en avgörande roll att vi gör det billigare att anställa. Vi kan halvera kostnaderna, momsen, i restaurangsektorn och göra andra insatser som stimulerar arbetsgivare att anställa. På företaget har man anställt sex ungdomar som har levt i utanförskap oerhört länge och som inte har de bästa betygen eller den bästa bakgrunden på det sättet men som vill jobba. För den arbetsgivaren spelar det roll om det är dyrt eller billigt att anställa för att ungdomar ska ges chansen. Vi måste alltså jobba på flera olika spår med ungdomar. Jag tror att och jag är helt överens om att ungdomar är en prioriterad grupp. Sedan har vi olika metoder för att hjälpa dem. Jag vill tacka kammaren och för den här debatten och önska henne och övriga ledamöter en trevlig sommar. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:445 om studiemotiverande folkhögskolekurs 41 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag är beredd att ändra regelverket så att det blir möjligt att erbjuda alla arbetssökande i åldersgruppen möjlighet att gå en studiemotiverande folkhögskolekurs. ställde samma fråga , och mitt svar är detsamma som då. Den studiemotiverande folkhögskolesatsningen är ett viktigt instrument i Arbetsförmedlingens arbete med att motivera arbetslösa utan slutförd gymnasieutbildning att gå tillbaka till studier. Satsningen har uppvisat goda resultat, vilket är mycket glädjande. Det är viktigt att Arbetsförmedlingens insatser är effektiva och att de leder till de resultat som eftersträvas. Insatserna följs upp och utvärderas kontinuerligt för att relevanta förändringar och förbättringar ska kunna göras. Detta gäller naturligtvis också folkhögskolesatsningen. De uppgifter om söktryck som har framkommit inkluderas självklart i denna analys. kan jag dock inte säga om några ändringar i regelverket kommer att göras för att utöka antalet platser i folkhögskolesatsningen för åldersgruppen . 42 (S): Jag vill börja med att tacka arbetsmarknadsministern för svaret. Jag tycker dock inte att jag har fått ett tillfredsställande svar på min fråga den här gången heller. Min fråga är angelägen. Den handlar om alla de unga arbetslösa som vill gå en studiemotiverande folkhögskolekurs men som tyvärr hindras av ett stelbent regelverk. Regelverket borde ändras så att alla dessa unga arbetslösa kan få börja studera. Det är ingen komplicerad förändring. Det krävs ingen utredning. Det handlar enbart om politisk vilja. Jag kan tyvärr konstatera att arbetsmarknadsministern inte vill göra en sådan enkel förändring. Min fråga är: Varför? Jag tycker att icke-svaret är anmärkningsvärt när vi har så många som unga arbetslösa. Då behöver vi en rad åtgärder för att rusta unga människor för olika jobb. Att ändra regelverket är enkelt och skulle snabbt ge 2 000 ungdomar möjlighet till studier. Vi vet att utbildning är nyckeln till jobb. Vi vet att det förutom en god grundskoleutbildning även krävs en gymnasieutbildning för att man ska klara sig bra på arbetsmarknaden. Vi vet också att unga utan en fullständig grund i gymnasieutbildningen har en mycket utsatt position på arbetsmarknaden. För många arbetslösa kan tröskeln till studier vara hög. Då behövs särskilda studiemotiverande insatser. En studiemotiverande folkhögskolekurs är en god inkörsport till vidare studier och arbete. har därför beslutat att öka antalet platser på dessa kurser från 4 000 till 8 000. Tyvärr har regeringen satt upp ett regelverk som är för fyrkantigt. I regleringsbrevet till Arbetsförmedlingen framgår att till deras två målgrupper, och , ska 4 000 platser fördelas till vardera målgruppen. Söktrycket visar nu att den yngre målgruppen överskred taket på 4 000 platser med drygt 2 000 platser. I målgruppen var däremot söktrycket bara hälften av de 4 000. har uppmärksammat det och skickat ett brev till arbetsmarknadsministern där de påpekar att uppdelningen av platser inte överensstämmer med behoven och ber därför ministern att ändra regelverket så att Arbetsförmedlingen kan hänvisa fler unga arbetslösa att gå en studiemotiverande folkhögskolekurs. De påpekar att de 8 000 platserna skulle kunna nyttjas oavsett ålder. Om regelverket vore flexibelt skulle ytterligare 2 000 platser snabbt kunna erbjudas den yngre målgruppen, alltså om man fick ta i anspråk de 2 000 lediga platserna inom målgruppen eller äldre. Mina frågor till arbetsmarknadsministern kvarstår: Varför vill arbetsmarknadsministern inte göra den ändringen? Vad är egentligen motivet när så många unga står i kö och vill studera? Varför sätter ministern käppar i hjulet för 2 000 unga arbetslösa som vill studera, som inte vill något annat? 43 Arbetsmarknadsminister (M): Tack, , för att du är positiv till regeringens satsning på folkhögskolekurserna som ska motivera ungdomar att gå tillbaka till arbete eller studier. Denna tremånadersutbildning kom till och syftar till att orientera, repetera och motivera ungdomar att gå tillbaka till arbete eller studier. deltog ungefär 4 300 ungdomar i satsningen. Det var ungdomar som hade haft det tufft i skolan och behövde mycket hjälp och stöd. Vi kan se att resultaten för den ganska svåra målgruppen varit bra. har gått till studier och till arbete. Jag har bland annat besökt folkhögskolan på i och är imponerad av deras arbete och pedagogik. Det är alltså en viktig satsning som regeringen kommer att fortsätta med. Vi har i regleringsbrev avsatt drygt 84 miljoner till satsningar på ungdomar, till att motivera dem att gå tillbaka till skolan. Det är dessutom viktigt att ungdomarna vet att de har möjlighet att få det förstärkta studiestödet på som de, under vissa förutsättningar, får för att slutföra sin gymnasieutbildning. har mycket riktigt lämnat en skrivelse till regeringen. Det är en skrivelse som regeringen kommer att behandla och beakta. Jag har inte för avsikt att i kammaren diskutera regeringens inre arbete i beredningsfrågor, men låt mig vara tydlig med att folkhögskolan är viktig. Vi behöver många olika verktyg för att bekämpa ungdomsarbetslösheten. Studier är en sak, praktikinsatser en annan, en tredje är att det ska bli billigare att anställa ungdomar, att vi kan motivera arbetsgivare att släppa in våra ungdomar. Där tror jag att Socialdemokraternas förslag att höja arbetsgivarnas kostnader kraftigt försämrar de ungas möjligheter att få ett arbete. När det blir 16 miljarder dyrare för arbetsgivarna kommer ungdomsjobb att slås ut, färre ungdomar kommer in på arbetsmarknaden och färre kommer att kunna behålla sitt arbete. Beträffande folkhögskolan är vi helt överens. Det är en viktig satsning, och regeringen kommer att behandla skrivelse. 44 (S): Ja, vi är överens om att den satsningen är bra, men vi är inte överens om att den inte skulle kunna göras ännu bättre om regelverket snabbt ändrades. Jag får inget svar på frågan varför det ska vara så svårt att säga ja. Det finns 2 000 lediga platser, så låt de ungdomar som vill studera få de platserna. Ska de behöva vänta när det nya regleringsbrevet kommer? Jag finner det ganska märkligt. Icke-svaret visar på ett mönster som finns hos den borgerliga regeringen, ett tydligt mönster att man satsar alldeles för lite på utbildningar. Låt mig ge några konkreta exempel. har antalet högskoleplatser minskat med drygt 16 000, visar nya siffror från . Enligt prognoserna kommer studieplatserna att minska med ytterligare 10 000 . Däremot har söktrycket inte minskat. Enligt nya siffror från Universitets- och högskolerådet för ökar antalet sökande . Totalt är det en ökning med 23 000 sökande jämfört med . Regeringen har gjort besparingar på gymnasieskolan. 2012 togs bort, och inför kommande år är beslutet att det ska tas bort ytterligare 1,3 miljarder. Inom är behoven stora, men regeringen vägrar tillskjuta resurser för att möta behovet, så att fler kan gå en yrkeshögskoleutbildning. Till detta kommer att antalet platser inom den yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen nästan halverats under den borgerliga regeringens tid. Lägger vi därtill en vägran att ändra regelverket tycker jag att mönstret är ganska tydligt, nämligen att regeringen bedriver en passiv utbildningspolitik. Det blir en haltande arbetslinje när antalet utbildningsplatser skärs ned över hela linjen. Studiemotiverande kurser vid folkhögskolor har varit framgångsrika. Det säger också ministern. har gått vidare till studier eller arbete, och för vissa folkhögskolor är siffrorna så bra som . uppger att folkhögskolan har motiverat dem till fortsatta studier. säger folkhögskolorna att de är beredda att ta emot 10 000 ungdomar som kan delta i verksamheten. I senaste numret av fanns ett helt uppslag om gymnasiestudier. Rubriken på artikeln var Gymnasiestudier bästa bot mot arbetslöshet. Där säger prognoschef : Vi behöver prata om hur vi ska aktivera de unga. Det är det samtalet arbetsmarknadsministern och jag nu för, nämligen hur vi ska aktivera unga till att börja studera. Då är studier vid folkhögskola ett bra alternativ för många ungdomar. Det motiverar dem till vidare studier så att de får en gymnasieexamen och kan gå vidare och få ett arbete. Därför känns det märkligt att man inte kan göra en sådan enkel ändring när det finns platser lediga i budgeten. Det behövs inte mer pengar. Låt därför unga människor som står och väntar i kön gå dessa utbildningar. Varför ska det vara så svårt att ge det klartecknet? 45 (M): Jag tänkte bemöta en del av de felaktiga uppgifter som läggs fram av Socialdemokraternas . Det är ett faktum att platserna på högskolan har minskat, liksom platserna på gymnasieskolan. Jag vet inte i vilket universum du, , lever ett där antalet elever och antalet ungdomar är ? Vi går mot en utveckling där ungdomarna blir allt färre. Följande är förhoppningsvis lätt för dig att komma ihåg: kommer antalet 20-åringar att vara mindre. Att då göra som Socialdemokraterna och vara upprörd över att platserna skärs ned och påstå att det är barockt, bisarrt, det förstår jag inte. Ska vi ha tomma klassrum, lärare som står i tomma klassrum och undervisar? Det är klart att man måste anpassa skolan till hur många som går där. Allt annat är vansinne. Det andra jag vill ta upp är att vi i ofta talar om underutbildning. , , har kommit fram till att vi har ett ännu värre problem, ett som är ännu mer destruktivt, nämligen att vi politiker ljuger. Vi ljuger för alla dessa ungdomar när vi säger att om de bara går en högskoleutbildning så kommer de att få arbete. Det är den största lögnen någonsin berättad av politiker. Det spelar stor roll vilken utbildning du går, om du pluggar vampyrvetenskap i , , eller för den delen hälsopedagogik, där hamnar i ett relevant yrke, eller statsvetenskap, där hamnar i ett arbete som de studerat till. Det är ett jätteproblem och drabbar värst dem utan kontakter på arbetsmarknaden de som kommer från utanförskapsområden, sliter häcken av sig, får betygen, kommer in på högskolan och sedan upptäcker att vi lurat dem till en utbildning som inte kommer att leda till någonting annat än arbetslöshet. Det är ett av de största sveken inom svensk utbildningspolitik. Och här sitter du och vill ha fler platser med ännu fler och ännu roligare kurser, mer . Faktum är att det vi har gjort är att vi har fokuserat högskolans utbildningar. är det fler ingenjörer, jurister, läkare, sjuksköterskor alla de yrken som ger jobb. Men det är inte det viktiga för . Det viktiga är att någon blir en pinne i statistiken, som han senare kan gå omkring och skryta över: Oj, vad många vi har i högskolan! Men det spelar stor roll för ungdomarna uppe på läktaren vilken utbildning det är. Jag skulle verkligen önska att inte förenklade debatten på detta sätt. 46 Arbetsmarknadsminister (M): Låt mig vara tydlig när vi pratar om utbildning. Gymnasieutbildningen är viktig för ungdomar, och vi har 1,2 miljoner ungdomar som är i åldern . Fler än nio av tio går till skolan eller till jobbet. Det går alltså bra för de allra flesta av våra svenska ungdomar. En tredjedel av alla ungdomar får jobb inom en månad. Ungefär åtta av tio får jobb inom fem . Utmaningen är framför allt de ungdomar som inte klarat av , inte kommit in på ett nationellt program eller kanske hoppat av i årskurs ett på gymnasiet. Där måste vi göra väldigt stora insatser. Många ungdomar vittnar också om att de är så pass skoltrötta att skolan inte är något alternativ just . Sedan kan Socialdemokraterna prata om att det ska finnas utbildningskontrakt, att man ska tvinga ungdomar att ta gymnasieexamen, att man ska ha sommarskolor och så vidare. Om det gick! Min erfarenhet, från både egna ungdomar och andras, är att ungdomar liksom vuxna måste känna motivation och vilja att gå till skolan. Det går inte att piska någon att bli högskoleförberedd. Jag tror inte det, även om Socialdemokraterna tycks leva i den världen. Vi måste helt enkelt jobba med många olika delar när det gäller ungdomarna. En av dem är folkhögskolan, som motiverar till arbete eller studier. Där är vi överens, och det är roligt att Socialdemokraterna lovprisar initiativet från alliansregeringen och tycker att det är fantastiskt bra. Det gläds jag åt, för man lyckas väldigt bra. Mig veterligt har inte Socialdemokraterna själva lagt fram något förslag om att ha motiverande kurser eller att utöka antalet platser i folkhögskolan. Detta är någonting som regeringen nu kommer att titta på, eftersom vi har fått information om att söktrycket är stort. Detta är viktigt. Men utbildning är inte den enda lösningen, utan vi måste även se till att arbetsgivare börjar efterfråga ungdomar i större utsträckning. Då måste det bli enklare och billigare att anställa ungdomar. När arbetsgivare hör talas om att det ska bli dubbelt så dyrt att anställa ungdomar kommer benägenheten att minska att anställa dem som är oerfarna och inte har den bästa utbildningen och det finaste cv:t. Ungdomar som redan har jobb som inte är så högkvalificerade riskerar lätt att bytas ut mot personer som för stunden är arbetssökande och arbetslösa. Det här är ett bekymmersamt område. Jag är långt ifrån nöjd, för vi har ett problem med ungdomsarbetslöshet i . Däremot är vi näst bäst i hela på att ha så få som möjligt som är arbetslösa . Ungdomsarbetslösheten i kännetecknas i stället av kortare perioder med vikariat och olika lösningar som sedan leder vidare till en fastare förankring. I krisens spår är det svagare grupper som drabbas allra värst. Personer med funktionsnedsättning hamnar längre bak i kön. Ungdomar som har brister i sin utbildning skjuts längre bak i jobbkön. Även personer som är födda utanför gränser och utanför drabbas hårdare i en kraftig konjunkturnedgång. Personer som finns på arbetsmarknaden och som är riskerar varsel och uppsägningar på grund av den kris som finns framför allt i vår omvärld. Vi måste fortsätta att bekämpa ungdomsarbetslösheten, men vi måste också vara realistiska och ärliga och inge våra ungdomar hopp. Det går faktiskt bra för de allra flesta. Som säger minskar ungdomsgrupperna , och det gör att varenda ung person kommer att behövas på den svenska arbetsmarknaden, såväl de med gymnasieutbildning som de med högskoleutbildning, om de har rätt kompetens som efterfrågas från arbetsgivarna. Vi ska vara stolta över våra svenska ungdomar. Det går bra för de allra flesta. 47 (S): Ja, vi socialdemokrater och har olika utbildningspolitik. Det skulle vi kunna prata om . Kärnfrågan var just nu varför de unga människor som står på kö och vill gå en studiemotiverande folkhögskolekurs inte får det. Jag har ännu inte fått svar. Jag kan kort säga till att jag har hört argumentet om minskade kullar . Men är det så att vi har 23 000 fler som vill studera på högskolan . Ni drar ned på platserna. Söktrycket på högskolan ökar, men ni drar ned. Det går inte ihop. Vi har en högre ambition. Vi säger det i relation till EU och den deklaration som finns om högre studier. Vi vill att av 3034-åringarna ska ha gått en minst tvåårig eftergymnasial utbildning vid högskola, universitet, yrkesskola eller något annat.