prot · H00974 · 2013-03-07 00:00:00 — Inte minst i tider av politiska omprövningar är det är viktigt att stå fast vid försvaret av de medborgerliga rättigheterna. Dit hör yttrandefriheten, och det var skäl nog för mig att bestämma att skulle jag ta plats i talarstolen. Tack för ordet! Och för tids vinnande: Det behövs inga applåder. (Applåder) I detta anförande instämde (V). 13 (SD): Jag står naturligtvis bakom alla reservationer, men ska göra som andra brukar göra och bara yrka bifall till ett fåtal. Det blir några stycken ändå även om det bara är hälften. Jag yrkar bifall till reservation 1, 7, 9, 17, 18, 19 och 20. Jag glömde att sätta upp mig på talarlistan, så jag har rätt ont om tid . Det beklagar jag. Jag tänker därför koncentrera mig på en av reservationerna, och det gäller lagstiftningen om hets mot folkgrupp. Uppfattningen att alla medborgare ska vara lika inför lagen och att ingen ska behöva utså diskriminering på grund av exempelvis etnisk tillhörighet är inte bara en allmänt erkänd princip i utan något som också är stadgat i 1 kap. 9 § regeringsformen. Jag tänker citera den. Många av er kan det säkert redan, men där står det: Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iakttaga saklighet och opartiskhet. I realiteten finns det dock ett tydligt exempel på lagstiftning som gör skillnad mellan svenska medborgare på basis av deras etniska tillhörighet. Ett sådant exempel är bestämmelsen om hets mot folkgrupp i 16 kap. 8 § . Det framgår i och för sig inte när man läser själva texten. Jag tänker citera igen. Där står: Den som i uttalande eller i annat meddelande som sprids hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse eller sexuell läggning, döms för hets mot folkgrupp till fängelse i högst eller om brottet är ringa, till böter. Men verkligheten är en annan. gjordes en anmälan med anledning av en insändare i tidningen i , som innehöll grovt nedsättande påståenden om svenskar. Då skrev Justitiekanslern, alltså , att syftet vid tillkomsten av straffstadgandet om hets mot folkgrupp var att tillförsäkra minoritetsgrupper av skilda sammansättningar och bekännare av olika trosuppfattningar ett rättsskydd och så vidare. Sedan säger han i slutet att innehållet i insändaren inte kan anses utgöra hets mot folkgrupp just för att svenskar inte omfattas av skyddet. Så sent som konstaterade samma sak, detta trots att det finns svenskar som faktiskt lever i minoritet i . Det finns till och med skolor där andelen svenskar kanske kan räknas på ena handens fingrar, och det finns bostadsområden där svenskarna lever i minoritet. Trots det omfattas inte svenskar av det här skyddet. Jag beklagar det. Jag menar att det strider mot FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. I artikel 7 står nämligen: Alla är lika inför lagen och är berättigade till samma skydd av lagen utan diskriminering av något slag. Alla är berättigade till samma skydd mot alla former av diskriminering som strider mot denna förklaring och mot varje anstiftan till sådan diskriminering. Jag menar att vår lagstiftning tyvärr inte lever upp till det. Vår lagstiftning är diskriminerande. I min värld har alla grupper, så långt det är möjligt, exakt samma möjligheter, samma rättigheter och samma skyldigheter. I min värld är det lika illa att diskriminera en svensk som att diskriminera någon med invandrarbakgrund. Därför är det beklagligt att lagstiftningen ser ut som den gör. Jag tycker att det är en självklarhet att alla människor i det här landet ska vara lika inför lagen. Det borde vara en självklarhet för alla partier i denna församling, och jag beklagar att övriga partier inte delar den uppfattningen. Jag beklagar också att jag inte har mer talartid för jag har så mycket intressanta saker att säga, men jag får väl återkomma i nästa ärendedebatt. 14 (C) replik: Jag lyssnade på . Han talade om hur många som var svenskar på en skola eller i en klass, att det kanske var en handfull i en hel skola. Därför skulle jag vilja fråga vilka han då tycker är svenskar. Är alla barn som är svenska medborgare svenskar? Det vore intressant att höra. För mig är såklart alla som är svenska medborgare svenskar. Det är möjligt att inte håller med om det. När det gäller den lagstiftning som lyfter upp kan man i betänkandet läsa att det i förarbetena till lagen finns exempel på detta, att om någon angriper någon eller några just för att de är svenskar kan lagen användas. I de fall som Justitiekanslern har prövat har det väl inte varit fallet, men lagen kan användas på det sättet som efterfrågar. 15 (SD) replik: Det är helt rätt. Jag läste det i går och hade en diskussion om just det som står i förarbetena. Problemet är att jag inte har hittat något exempel på att lagen använts på det viset. Det är därför jag och vi menar att vi måste se över detta för att verkligen försäkra oss om att lagen ger ett likartat skydd för alla medborgare i det här landet. Det är precis det jag säger. Så är det inte . Man kan skratta hur mycket man vill åt detta, men det finns flera exempel på hur svenskar blivit misshandlade, utsatta, enkom för att de är svenskar och därmed inte åtnjuter det skydd som den med invandrarbakgrund åtnjuter. Jag tycker att det är beklagligt, för så är det, och det har som sagt Justitiekanslern konstaterat. Det finns fler exempel på det. Jag beklagar att det är så. Vad gäller huruvida någon är svensk eller inte kan man såklart diskutera det. Jag menar att det finns många människor i det här landet som är medborgare men som inte är svenskar. Jag har träffat jättemånga medborgare med invandrarbakgrund som till mig sagt att de inte är svenskar, så det är inte speciellt konstigt. Jag menar att det kanske krävs mer än att bara sätta foten i ett annat land, även om man skulle få medborgarskap, för att kunna säga att man är svensk eller någonting annat. Målet med vår politik är att de som får stanna i landet ska bli svenskar. Vi företräder en assimileringspolitik, vilket man gjorde i det här landet . Målet är att de som kommer hit och får stanna i vårt land ska bli svenskar, men det finns jättemånga människor där ute som inte vill vara svenskar. De ser sig inte som svenskar. De struntar fullständigt i samhället. Jag har träffat äldre människor, men framför allt många unga killar, ofta unga killar, som är födda i landet, har invandrade föräldrar och absolut inte ser sig som svenskar. Sådan är verkligheten . 16 (C) replik: Jag kom nästan av mig, så chockad blev jag av det som sades. Det är klart att det finns många som lever i , är svenska medborgare men har exempelvis finska rötter. De har kommit hit men ser sig fortfarande som finländare. De är ändå svenskar; de bor i och är svenska medborgare. Med det resonemang som här för skulle alltså hets mot folkgrupp mot svenskar inte kunna ske mot alla dem som är svenska medborgare, utan hets mot folkgrupp mot svenskar skulle bara kunna ske om den som är utsatt ser ut så som tänker sig att svenskar ser ut. I annat fall skulle de inte kunna omfattas, alltså om de säger att de inte är svenskar, kanske talar ett annat språk eller har en annan religion. Det är inte det samhället jag vill ha. Tvärtom ska lagstiftningen omfatta alla oavsett vilken religion du har, oavsett hur du ser ut, oavsett etnicitet, oavsett varifrån du kommer och oavsett vad du själv kallar dig. Då kan man inte göra den typen av begränsningar i lagstiftningen, det vill säga vem som är svensk och vem som inte är svensk. Men det är tydligen det som efterfrågar. Det kommer vi inte att uppfylla, det lovar jag. 17 (SD) replik: Det här blir faktiskt lite löjeväckande. Själva lagstiftningen rörande hets mot folkgrupp är exkluderande. I lagstiftningen räknas ett antal grupper upp som ska ha ett särskilt skydd. I och med att du räknar upp ett antal grupper finns det en massa grupper som därmed exkluderas, de som inte räknas upp. Jag skulle helst vilja se att lagstiftningen togs bort helt och hållet just för att vi ska kunna försäkra oss om att den som bor i och är medborgare i landet oavsett bakgrund, oavsett om man ser sig som svensk eller inte ska ha precis samma skydd, samma möjligheter, samma rättigheter, samma skyldigheter. Det gäller alla medborgare. Det har inte med hudfärg att göra. Det har inte med huruvida du ser dig som svensk eller inte att göra. Om du är medborgare ska du omfattas av exakt samma skydd. Den lagstiftning som stöder är exkluderande. Den räknar upp ett antal grupper. Det innebär att det finns andra grupper. Det har tillförts grupper efter hand. Jo, för att man insett att den här lagstiftningen inte gäller just den eller den gruppen. Den är exkluderande till sin natur, och det är problemet. I och med att du stöder lagstiftningen, , innebär det att du tyvärr inte ställer upp på principen att alla människor ska ha exakt samma rättsskydd i det här landet. Så är det. De har inte det. Det finns exempel på unga svenska killar som har blivit misshandlade av förövare med invandrarbakgrund enbart för att de är svenskar. Men inte har de som misshandlat dem tilldömts ett hårdare straff för det. Däremot finns det exempel på motsatsen. Det kan jag inte acceptera. Den som misshandlar ska dömas till ett straff. Det gäller oavsett vem som misshandlar. Så enkelt är det. Som lagstiftningen nu ser ut är den inte bra. Den är exkluderande, och det kan jag inte acceptera. 18 (SD): Det är intressant hur debatten kan gå i den här kammaren. Allt fler partiföreträdare talar nu om hårdare straff, partiföreträdare som i denna talarstol och i replikskiftena varit emot hårdare straff. har till och med regeringen erkänt att de hårda straffen som man var så stolt över när de infördes inte gett någon effekt. Det är inte alls förvånande. Det har jag stått och sagt i den här talarstolen i ungefär . Jag har väckt otaliga motioner och deltagit i många debatter gällande just detta. I varenda debatt har jag fått höra att straffen är bra. Jag hade en debatt med straffen är bra, allting är jättebra. Men börjar SD ligga på i opinionsundersökningarna. Analysen av väljarströmmarna visar att de går bland annat från till SD. När man frågar de moderata väljarna varför de går till SD säger de att den viktigaste frågan för dem är kriminalpolitiken. Då börjar det helt plötsligt hända saker, vilket är bra. Det är såklart positivt att fler och fler personer får denna insikt. Jag ska ta några exempel på vad som hänt här i kammaren innan. När jag väckte en motion om att slopa tvåtredjedelsfrigivningen, den så kallade villkorliga frigivningen, gick upp och sade att det var ett jättedåligt förslag som inte kunde accepteras. Oj, vad hemska vi var! Sedan går ut och säger: Det ska vi göra! Och är det helt plötsligt bra. eller två hade jag ett replikskifte med där han var väldigt tydlig med att inte ville ha skärpta straff. Men gick ut och sade att de vill ha skärpta straff för våldsbrott vilket var just det vi pratade om. gick upp och pratade om att mängdrabatten ska bort, visserligen kanske bara för inbrott. Men det är ett steg i rätt riktning. Någon annan hade jag en debatt med om ungdomsrabatt. I min motion skrev jag att den ungdomsrabatt som gäller bör tas bort. Alla partier var emot det. Sedan går ut och säger: ska rabatten tas bort. Mönstret upprepar sig . Vi säger en sak, och alla andra säger emot. Sedan går till slut ut och säger: Vi ska göra det ändå. Väljare går till SD. Det har vi sett. Vi ligger nu på i opinionsundersökningarna. Det är klart att andra partier börjar anpassa sig, vilket som sagt är väldigt bra. Vad händer då när man skickar upp dessa testballonger? Det är inte ens så att man kommer med konkreta förslag. Nej, det handlar om arbetsgrupper internt i partiet. Det påminner mig om när 2002 pratade om ett språktest som de aldrig ville genomföra, aldrig genomförde och aldrig gjorde någonting för att genomföra. Ett annat exempel är 2009, när gick ut i en debattartikel och hör och häpna skrev att man ska ta tillbaka medborgarskapet från kriminella invandrare. Men det blev ingenting av det heller. Dessa testballonger brukar skickas upp före valet, som 2002, 2009 och 2013. Men jag vill påpeka att de oftast brukar spricka väldigt snart efter valet, när debatten lagt sig och väljarna har fått tron på att de andra partierna de facto vill göra någonting. Jag har stått i den här kammaren hur som helst och läst upp vad som händer i domstolar med de extremt låga straff vi har. Alla vet min förkärlek för det. Man kan skjuta sin flickvän i pannan och få och . Om man nästan slår ihjäl en sjukpensionär i kan man få 130 timmars samhällstjänst. Det är dessa straff som ni har suttit och försvarat , och det är dessa straff som ni låtsas vilja göra någonting åt , före valet. Men vi vet alla att det där bara är tomt prat. Jag var tvungen att gå upp och säga det. Jag yrkar bifall till reservation 18, som ligger lite i linje med vad jag stått här och sagt. 19 (M) replik: Jag vet inte om jag ska hälsa välkommen tillbaka till justitieområdet. Ni har bytt personal tidigare, men kanske ni kommer att delta i debatterna båda två. Jag har en liten fundering om hur resonerar. Du har till exempel funnits med i referensgruppen för och suttit och lyssnat på den diskussion som bland annat och jag fört om de saker som du själv nämner. Det sades inte så mycket från SD då, men ni kanske lyssnar. Det är så här politiskt arbete går till. Vi tittar, vi genomför, vi utreder och vi utvärderar. Sedan lägger vi fram genomarbetade förslag. Vi skjuter inte från höften. Du kan själv konstatera att den här regeringen har fattat beslut om straffskärpningar. Men som jag och andra har nämnt ser vi problem med tillämpningen i domstolen. Vad är det egentligen du vill göra med domstolen? Vad innebär det du sade? Vill du gå direkt in och bestämma hur domstolen ska döma? Vilken var innebörden? 20 (SD) replik: Det är roligt att vara tillbaka i kriminalpolitiken, även om jag aldrig har slutat arbeta med den. Det finns mycket att göra. Jag har skrivit många debattartiklar och så vidare. Det är alltid roligt att diskutera kriminalpolitik. Vad vill vi göra? Vi väckte 68 motioner , tror jag, om vad vi vill göra. Det har framkommit att praxis till exempel i misshandelsfall innebär att man i av fallen dömer i den nedersta fjärdedelen av straffskalan. Vi har väckt en del motioner för att minska utrymmet för domstolarna att alltid lägga sig lägst, till exempel genom tredje-gången-gillt-principen, det vill säga att man ska få maxstraff om man begår tre brott i samma kategori inom en viss tidsrymd. Vi har väckt en motion om riktiga livstidsstraff för vissa brott. Man åker in på livstid, sitter där och kommer helt enkelt aldrig ut igen. Vi har lagt fram förslag om att förändra mängdrabatten. Dels handlar det om ackumulationsprincipen, dels om att utöka tilläggsstraffskalan. Vi har en mängd förslag. Vi vill höja miniminivåerna för vissa straff, så att domstolarna får mindre utrymme att utdöma de löjeväckande låga straffen. Vi har givetvis lagt fram förslag om att ta bort rabatten för dem , vilket ni var emot och helt plötsligt är för. Vi har också lagt fram ett förslag om att 1518-åringar ska kunna dömas som vuxna vid speciella fall. Och så vidare. Vi har lagt fram en hel rad förslag på att höja miniminivåerna och skärpa straffen för att styra domstolarna till att utdöma straff som helt enkelt är moraliskt riktiga. Jag tror att du vet om det. Jag vet inte riktigt varför du ställer frågan. Du har ändå suttit i justitieutskottet som jag under de senaste två och ett halvt åren ungefär. 21 (M) replik: Vad gäller straffrabatterna vill jag repetera att har haft möjlighet att under ett tidigt skede följa de diskussioner som förts under utredningsarbetet. Jag vet att du har lyssnat på oss. Min fråga var vad du menade när det gällde domstolarna. Tycker du att ska ha större makt att gå in direkt i domstolens förhandlingar och vara med i avgörandena av domarna? Var det detta du menade? Det är viktigt att få klarlagt i så fall. Jag har en fråga till. Din partikamrat sade tidigare att han helst inte skulle vilja ha kvar lagstiftningen om hets mot folkgrupp därför att alla ska behandlas lika. har ni en motion om våld mot kulturarbetare. Tydligen ska våld mot kulturarbetare ske på ett annat sätt än mot andra arbetare. Gör man inte skillnad på folk i det fallet? Eller är det så att er politik kanske inte är så genomarbetad? 22 (SD) replik: Ärligt talat förstår jag inte riktigt Hammarberghs frågor när han pratar om domar i domstolarna. Jag använde precis till att gå igenom de motioner som Hammarbergh säkert har sett och berätta vad vi vill göra. Vi vill använda lagstiftningen till att styra domstolarna. Lagstiftningen är till för att styra domstolarna. Vi har lagt fram förslag som är mycket bättre och mer långtgående än de så kallade straffskärpningar som var så stolta över. Det visade sig att ingenting hände, vilket vem som helst kunde ha fattat för länge sedan och vilket vi gjorde. Det var därför vi lade fram alla de här förslagen före det moderata nyuppvaknande som uppenbarligen har skett . Det var ingen nyhet att det här inte skulle påverka speciellt mycket. Annars skulle vi inte ha lagt fram alla de förslag som vi lagt fram. Det gjorde vi därför att det inte var så svårt att se den utvecklingen sedan. Lagstiftningen om hets mot folkgrupp skulle jag precis som vilja ta bort. I själva lagstiftningen står det att det beror på ras, etnicitet, religion och allt vad det nu är. Redan där säger lagstiftningen att man kan peka ut vissa grupper. Om någon uttrycker ringaktning eller hotar någon på grund av ras eller etnicitet måste uppenbarligen domstolen kunna definiera ras och etnicitet. Hur ska de annars kunna tillämpa den lag som ni står här och försvarar? Det går inte. var uppe innan och ifrågasatte hur man definierar detta. Men eftersom det står i lagen har ni valt att man ska definiera det. Det är ni som har bestämt det. Det är ni som har sagt till domstolarna att de ska avgöra när någon är utsatt på grund av sin ras, etnicitet, kultur, religion eller vad det nu kan vara. Det var ni som införde den lagstiftningen. Det är ni som har sagt till domstolarna att definiera vilken ras eller etnicitet någon tillhör. Om det inte finns några sådana, som var inne på, hur ska man då kunna använda lagstiftningen över huvud taget? Det är en helt ologisk lagstiftning från första början, speciellt med tanke på vad ni står här och säger i talarstolen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 7 §.) Föredrogs justitieutskottets betänkande 2012/13:JuU12 Kriminalvårdsfrågor. 23 (S): Kriminalvården är en av rättsväsendets absolut viktigaste verksamheter. Det är en av de allra svåraste, för när alla andra samhällsinsatser har misslyckats kommer man till Kriminalvården. Det är Kriminalvården som ska verkställa utdömda påföljder och sedan göra allt den kan för att de dömda efteråt ska vara bättre rustade att leva ett liv utan kriminalitet. Att bara låsa in människor utan rehabilitering tror jag inte att det är många som förespråkar. Det är bra varken för samhället eller för den enskilde eftersom alla intagna ska ut i samhället igen. Därför är det viktigt att Kriminalvården har resurser och möjligheter att satsa på de dömda så att de är så rustade som möjligt att leva ett liv utan kriminalitet i Kriminalvården. När vi ökade antalet poliser till ca 20 000 trodde vi väl alla att detta skulle få konsekvenser även för Kriminalvården. Fler poliser borde normalt innebära fler uppklarade brott, fler fällda och större tryck på våra häkten och fängelser. vet vi alla att det inte har blivit så. levererade polisen färre förundersökningar än man gjort tidigare. Situationen inom kriminalvården är lite speciell. I stället för ett beräknat tryck och behov av minst 1 000 nya platser till , vilket var rättsväsendets bedömning , hade vi 2012 det lägsta antalet personer i fängelse , närmare bestämt 4 852 personer. Kriminalvården har själv svårt att förklara den minskning som vi nu kan se. Vi hoppas såklart att det beror på en minskad brottlighet, men det är nog inte hela förklaringen. Vissa menar att det beror på att rättsväsendet oftare ger åtalsunderlåtelse eller dömer till böter. Andra menar att har ändrat praxis för narkotikabrott och att strafftiden därför har minskat. En undersökning från Brå visar också att straffskärpningen för våldsbrott inte har lett till att domstolarna dömer ut längre straff, vilket man trodde skulle ske. Detta sammantaget innebär att det akuta tryck vi hade på fler platser inom har minskat, och vi har i stället ett överskott på flera håll. Den beräknade genomsnittliga beläggningen 2013 är på såväl häkte som anstalt, vilket är historiskt lågt. är det så att även om det totalt sett finns ett överskott på platser finns det problem. Exempelvis har projektet lagts på is. Här handlar det om ersättning av ett antal äldre anstalter som är och . Dessa gamla lokaler måste kanske avvecklas eller totalrenoveras även utan ersättningsplatser. Detta skulle kunna innebära en platsbrist i . Sedan är det viktigt att man inte förivrar sig och börjar stänga och lägga ned fängelser innan man har en långsiktig och klar bild över situationen. gäller det att använda den goda platssituationen till att åtgärda det omfattande och eftersatta behovet av renovering och underhåll av just gamla och slitna lokaler. Vi har åtta reservationer i detta betänkande. Vi står självklart bakom samtliga, men jag nöjer mig med att yrka bifall till reservation 5. Jag tänker trots allt ta upp lite om några av våra reservationer. Först har vi särskilda handlingsplaner vid återfall i brott. Tyvärr är återfallsmängden förhållandevis stor. Arbetet för att förhindra återfall kan därför inte sägas vara fullgott. Vi har därför den uppfattningen att Kriminalvården bör ta fram särskilda handlingsplaner för de personer som döms för återfall i likartad brottslighet. Ett av de största problemen för intagna inom är den utbredda sysslolösheten. Det är hög tid att vi försöker komma till rätta med denna problematik. Regeringen bör i regleringsbrevet till Kriminalvården eller på annat sätt ge myndigheten i uppdrag att ta fram en nationell strategi som innebär att alla personer som har möjlighet att delta i någon form av relevant sysselsättning ska ges möjligheter till det. Sedan har vi frågan om häktesrestriktioner för barn. har kritiserat för det sätt som barn hålls häktade på. av 1517-åringar i häkte är belagda med restriktioner. Även om det ibland kan finnas skäl till restriktioner mot unga som häktas måste det vägas mot de negativa konsekvenser det kan bli för dessa barn. Vi menar att regeringen måste låta utreda hur skadeverkningar som sker via restriktioner kan begränsas och anpassa såväl lagstiftning som häkten efter detta. Vi lyfter också upp frågan om användning av straffregisterutdrag. Inom allt fler sektorer krävs att arbetssökande ska visa upp straffregisterutdrag. Detta sker i syfte att öka tryggheten inom bland annat vård, skola och omsorg. Men det innebär också ett nervärderande och utpekande av den som redan har avtjänat sitt straff. Denna utveckling är bekymmersam. Effekterna av det ökande användandet av olika registerutdrag för dem som avtjänat sitt straff och deras möjligheter att rehabiliteras bör enligt vår uppfattning utvärderas. Sedan måste jag också lyfta upp frågan om utslussningsavtal. Det är en mycket viktig fråga. I många fall kan det vara helt avgörande för en lyckad övergång från anstalt till frihet. Förberedelserna för den intagnes frigivning ska vara särskilt inriktade på konkreta åtgärder för att underlätta denna övergång. Det är viktigt att kommuner har en god beredskap för att kunna erbjuda bostad och utbildning samt stöd och den vård som kan behövas efter frigivandet.