prot · H00967 · 2013-02-19 00:00:00 — Det handlar om att vi ska använda de prioriteringsordningar som vi har bestämt oss för att använda. Jag kan också berätta att det finns många önskemål från många håll. Någon säger att 3 miljoner är ingenting för mig är det mycket pengar men lägger man till alla de önskemål som finns från tusen och en olika instanser kan jag försäkra er att 3 miljoner är mycket, även om det inte kommer att räcka, och inte 3 miljarder heller. Regeringen måste säga nej till en rad saker som vi tycker är väldigt viktiga. Låt mig påminna om att Rett Center har fått . Det är väldigt mycket mer pengar än vad någon annan motsvarande grupp får, hur man nu jämställer det. Det här är ett sammanhang där regeringen gör någonting utöver vad man gör på andra områden. Den huvudsakliga inriktningen från regeringens sida är att på olika sätt stötta landstingen men inte att finansiera vården, för det är ett landstingsuppdrag. Landstingen finns där, är huvudmän och har beskattningsrätt. Det är inte staten som finansierar vården. Jag har också sagt i mitt svar att vi vill ta ett större grepp om den här frågan, och jag tror att det vore olyckligt att föregripa det större greppet. Jag nämnde att min utgångspunkt är att vi ska ha en likvärdig vård för alla människor oavsett var man bor i landet och att vi behöver utveckla vården när det gäller sällsynta diagnoser och inte minst se till att det bedrivs nödvändig forskning. Men vi måste ha förmågan att se helheten för att det här ska kunna bli på bästa möjliga sätt. Det har ställts många frågor här. Någon frågade vad regeringen gör för att stärka långsiktigheten och inte strypa Rett Center. Jag kan försäkra er om att regeringen inte har någon idé om att strypa Rett Center. Det här är ett område som får mer pengar än varje annat område. Vi tycker att den här verksamheten är angelägen, men vi vill ta ett större grepp och se till att få principer för det här som är rimliga och möjliga att förklara för medborgare som undrar: Varför det här området och inte ett annat? Hur har ni tänkt? Det måste vi ha en bra strategi för. Jag inser att alla de familjer som påverkas av det här är beroende av beslut som vi fattar. Men det finns också många andra behov, och vi måste skapa en rimlig och klok grund för resonemanget innan vi går till beslut. 21 (S): Socialministern sade att regeringen har gett i uppdrag att i samråd med Kommuner och Landsting ta fram ett underlag för en strategi för sällsynta sjukdomar i enlighet med rekommendationer från Europeiska unionens råd. Uppdraget har slutrapporterats och är nu under beredning i . stämmer väl överens med Rett Centers verksamhet. Där lyfts bland annat betydelsen av långsiktighet, tillräckliga ekonomiska resurser, klinisk forskning och ett tvärvetenskapligt arbetssätt fram. Om inte Rett Center kan fortsätta sin verksamhet på nuvarande nivå är det helt emot . Förhoppningen är att socialministern i det fortsatta beredningsarbetet står fast vid sitt löfte vid besöket på 2008 så att Rett Center verkligen kan se framtiden an med tillförsikt. 22 (MP): Jag hade här tänkt ta upp samma sak som tog upp, nämligen den kunskapsmassa som går förlorad. Det är allvarligt och djupt tragiskt. Hälso- och sjukvården, som ministern hänvisar till, kan absolut omöjligt ha den kompetens som krävs om de får in en patient med Retts syndrom, både vad gäller behandling och vad gäller råd till föräldrar. Jag tolkar ministerns svar som att Rett Center lever mycket farligt. Är det ministerns vilja att lägga ned Rett Center? Det blir säkert konsekvensen om man inte ökar bidraget. De pengar som inte kommer in kommer med stor säkerhet att innebära Rett Centers död i . Jag hoppas att regeringen är medveten om att man bidrar till detta. 23 (V): Jag vet att många som har barn, syskon eller andra anhöriga som har Retts syndrom har hoppats mycket på den här interpellationsdebatten. De har hoppats på ett konkret svar och på en uttryckt vilja från socialminister att Rett Center ska få finnas kvar med all den kompetens som finns där. Det är ett oerhört slöseri, när man har byggt upp kunskap om både behandling och forskning, att slå sönder detta för att sedan bygga upp det igen någon annanstans. Det tar mycket kraft och att göra. Därför förstår jag inte riktigt resonemanget som går ut på att för att vi inte har ett nationellt till alla de andra nästan 300 sällsynta sjukdomarna ska Retts syndrom inte ha något. Jag tycker att det är helt riktigt, som säger, att vi måste titta på alla sällsynta sjukdomar. Vi måste titta på nationella strategier, på samordning, på samarbete i , och internationellt över lag. De är ändå så pass få, och vi behöver den kunskap som finns i många länder. Men jag kan inte se varför detta ska vara anledningen till att ett uppbyggt som vi har ska riskera att slås sönder. Barn, framför allt flickor, föds med sjukdomen som upptäcks vid mellan 6 och 18 månaders ålder. Man kan leva , och det är en sjukdom som påverkar hela livet. Man blir svårt multihandikappad, även om det kan vara lite olika för olika personer. De som är drabbade skulle nog ändå i sluttampen vilja ha ett konkret svar. Är det viktigt att kompetenscentret får finnas kvar, och vad anser socialministern krävs för att det ska få göra det? 24 Socialminister (KD): De som deltar i den här debatten är alla erfarna riksdagsledamöter och vet att regeringsföreträdare knappast har någon möjlighet att i samband med en interpellationsdebatt dela ut pengar hit eller dit, hur angelägna ändamålen än är. Vi har en sådan ordning att vi har en budgetprocess där vi bedömer saker och ting. Det kommer alltid att vara så att våra önskemål är ofantligt mycket större än vad vi har resurser att genomföra. Så kommer det med all sannolikhet att vara också inför höstens budgetarbete. Min utgångspunkt är att alla människor i vårt land ska få en likvärdig vård. Vi har ett särskilt ansvar för att utveckla en strategi för att säkerställa att de personer som har haft oturen att drabbas av sådana sjukdomar som är ovanliga och som är svårare för sjukvården att ta sig an än andra sjukdomar, just för att de är så väldigt ovanliga, får den vård de behöver. Jag vill inte, för att använda ord, se att den kunskapsmassa, den erfarenhet och de förmågor som finns kring behandlingen går förlorade, självklart inte. Jag vill självklart att den kunskap som vi har på det här området, liksom den kunskap som vi har när det gäller andra sällsynta diagnoser, tas till vara på bästa möjliga sätt. För att det ska kunna göras, inte bara för denna grupp, som är enormt angelägen, utan för alla de grupper som är drabbade av andra sällsynta diagnoser är det viktigt att vi kan ta fram en helhet som fungerar, som är intellektuellt hållbar, som går att förklara för dem som inte tillhör just den gruppen och som går att försvara samt självfallet också möter den här gruppens angelägna önskemål. Jag vill tacka för de interpellationer som framställts i en mycket angelägen fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:240 om nationella riktlinjer vid försäljning av kommunalt ägda verksamheter 25 Statsrådet (M): har frågat finansministern om han avser att vidta några åtgärder för att minska riskerna vid försäljning av kommunalt ägda verksamheter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Inledningsvis skulle jag vilja understryka att jag anser att det är en självklarhet att kommuner ska hantera skattebetalarnas pengar på ett ansvarsfullt sätt. Jag förutsätter dessutom att kommunerna följer gällande lagar och rättspraxis. Regeringen har varit aktiv i frågor som gäller försäljning av kommunalt ägda verksamheter. fick Statskontoret i uppdrag att analysera de principer som ska ligga till grund för prissättningen då verksamheter i kommuner eller landsting överlåts till personalen, så kallad avknoppning. Slutsatsen var att transparens, öppenhet och marknadsmässighet ska vara ledstjärnan och att kommunerna är skyldiga att agera så att i princip högsta pris uppnås. Om en försäljning har skett i enlighet med gällande lagar och rättspraxis avgörs ytterst av de nationella domstolarna och . slog , dåvarande Regeringsrätten, fast att den princip som ska gälla vid avknoppning är att all egendom ska överlåtas till marknadsvärdet. Om försäljningen sker under marknadspris strider det mot kommunallagens förbud mot att lämna stöd till enskilda. I vissa fall kan försäljning till underpris även strida mot . Genom domstolens avgörande anser jag att vi har fått tydliga riktlinjer om vad som ska gälla vid försäljning av kommunalt ägda verksamheter. Då , som framställt interpellationen, anmält att hon var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav förste vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 26 (S): Förutsättningen för att över huvud taget kunna leda ett land är att vi har sunda statsfinanser och ordning och reda i den offentliga ekonomin. Det är viktigt. Men det handlar också om att ta ansvar för de skattepengar man trots allt plockar in. I det här landet betalar de flesta svenskar ungefär en tredjedel av sin bruttolön i skatt. Då förutsätter vi att de som ansvarar för dessa skattepengar också hanterar dem väl. För mig som socialdemokrat är ett av grundfundamenten för att kunna ta ut skatt och bygga välfärd att vi använder varenda skattekrona rätt. Därför blir jag riktigt upprörd jag ska i talarstolen inte använda de fula ord som jag tänker på när jag ser hur våra gemensamma skattepengar rinner ur välfärden. Jag har tre korta, konkreta exempel. Låt mig börja hemmavid där jag bor, i hemtjänst i södra . hemtjänst såldes av Stadshusmoderaterna i för . Det täckte knappt lokalerna. Året efter, , gjorde företaget en vinst på 2,9 miljoner. Kulturkrabaten, ett nybildat företag, tog över fyra förskolor i för . hade företaget genererat en vinst på 3,2 miljoner. Landstingsmoderaterna i är inte bättre de. De sålde vårdcentralen Serafen för . var vinsten 2,2 miljoner, och sedan såldes den vidare ganska omgående för 20 miljoner. hade man, om man räknar insatt kapital och vinst, gjort en vinst på nästan 19 ½ miljon. Det är inte att ta ansvar för skattebetalarnas pengar. Det är att slösa både med våra gemensamma pengar och med den trygghet som det innebär att ha en bra och fungerande välfärd. Det är en enorm kapitalöverföring. Jag förstår att det inte är så roligt att vara finansmarknadsminister med sådana kompisar i kommun och landsting som sumpar de gemensamma resurserna. Jag tolkar statsrådets svar som att regelverken räcker. Man följer utvecklingen, man har sett var regelverken ligger, och kommunallagen finns. För mig är det uppenbart att det inte räcker. Dagens regelverk räcker inte. Det behöver tas ett tydligare ansvar för att kunna värna skattebetalarnas pengar. 27 Statsrådet (M): Låt mig börja med att säga att jag naturligtvis delar såväl som uppfattning att kommuner och landsting inte har rätt att sälja egendom till underpris. För att försäljning av egendom ska fungera och ha legitimitet måste den givetvis överföras till marknadspris. Där vi kanske inte är överens är beträffande andra typer av slösaktighet med kommunala pengar, till exempel bygget av simhallar, gym, kaféer och så vidare. Jag är lika upprörd i de fallen. I det ena fallet ger exempel på borgerligt styrda kommuner, i det andra fallet tror jag att övervikten snarare ligger på socialdemokratiskt styrda kommuner. Jag är lika upprörd i bägge fallen, vid alla typer av misshushållning med pengar. Som jag nämnde inledningsvis har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att analysera de principer som ska ligga till grund för prissättningen då verksamheter i en kommun eller ett landsting överlåts till personalen. Statskontorets slutsats var att kommunerna och landstingen är skyldiga att agera så att bästa pris, eller i princip högsta pris, uppnås. Detta har också slagits fast i ett antal domar . Dock har det uppmärksammats att det inte finns något hinder mot att en kommun verkställer beslut som har överklagats, även om den rättsliga prövningen inte är klar. tillkännagav att det behövs en ordning som så långt som möjligt förhindrar att ett beslut verkställs innan det vunnit laga kraft i det fall det finns risk för en återgång av beslut som för med sig civilrättslig bundenhet. För att få veta hur det ser ut i kommuner och landsting gav regeringen Statskontoret i uppdrag att undersöka verkställighet av icke lagakraftvunna beslut. Undersökningen omfattar perioden 20062011. Enligt Statskontorets rapport finns det skäl för lagstiftaren att tydliggöra att en bedömning i de enskilda fallen måste göras i de fall kommunala beslut verkställs innan de vunnit laga kraft. Regeringen har konstaterat att nuvarande regelverk innehåller en del otydligheter och att laglighetsprövningens ändamålsenlighet i vissa avseenden kan ifrågasättas. Därför har regeringen gett en utredare ett ytterligare uppdrag att se över bestämmelserna om laglighetsprövningen. Utredaren ska utreda om bestämmelserna är ändamålsenligt utformade eller om de behöver justeras ytterligare eller ändras i något avseende. Att regeringen inte gör någonting är inte sant. Jag håller inte med om att regeringen inte varit aktiv när det gäller att sprida budskapet att vara ansvarsfull med skattepengar. 28 (S): Som statsråd och regering och som moderat statsråd och moderatledd regering har man väl ett ansvar för hur kollegerna ute i landet agerar. Därför krävs det två uppdrag. Det ena är det nationella, där jag nog vill säga att om man hade tyckt att det var allvarligt att 20 miljoner bara försvann från skattebetalarna skulle man kanske ha agerat lite snabbare. Jag kan tänka mig att räkna upp fler exempel. Vi har ju ofta bilden att Serafen är landstingsmoderaters största misslyckade affär, men då har vi ännu inte sett slutnotan för nya . Den lär nog bli ännu högre, betydligt högre, alltså en dålig affär. De andra är att bedriva politik på alla nivåer. För mig är det uppenbart att jag inte vill plocka skattepengar av folk som sedan går till vinst i stället för till välfärd. Logiken här är konstig. Som moderat politiker säger man: Ja, vi har gärna höga skatter bara vi inte använder dem till välfärden, utan pengarna ska hellre gå till aktieutdelning eller vinstutdelning vid avknoppningar. Det logiska och det ansvariga vore att ha den skattesats som ger de resultat som man är intresserad av att de politiska besluten ska ge. Var den skattesatsen sedan ligger kommer vi nog aldrig att bli överens om, men man ska inte plocka ut onödigt mycket skatt av folk. Ska man välja att sänka skatten eller förbättra kvaliteten i välfärden? Jag vet vad jag skulle välja. Jag väljer att arbeta på alla nivåer. Mina kamrater i har talat om alla de dåliga affärerna. Mina kamrater som möter landstingsmoderaterna i visar på alla de dåliga affärerna. Men man måste också ta ett ansvar på nationell nivå. Mitt svar är att det behövs någon form av investeringsskydd för offentligt kapital. Vi investerar gemensamt i förskolan i . Vi har gjort gemensamma investeringar . Det är både ekonomiska investeringar men också produktinvesteringar och personalinvesteringar. Att sedan bara sälja ut det till ett underpris betyder att vi inte kan skydda det gemensamma. Det behövs någon form av investeringsskydd för offentligt kapital. Det skulle också vara en tydlig signal från denna politiska nivå: får ni sluta att kasta era medborgares pengar i sjön, eller så får ni låta bli att plocka av dem så mycket skatt. 29 Statsrådet (M): Jag är helt överens med om att skattepengarna, vilken nivå man än har dem på, ska användas på bästa sätt. Naturligtvis ska alla typer av avknoppning eller försäljning, hur den än ser ut, ske till absolut högsta pris. Jag kan hålla med om att vi har ett ansvar på nationell nivå att se till att det blir en kultur i kommunerna som gör att detta inte uppkommer. På samma sätt har vi ett ansvar att se till att man inte bygger simhallar, kaféer och gym i olika kommuner för att även den vägen slösa bort kommuninvånarnas pengar. Vi måste se en helhet. verkar ha intresse av att bara se ena halvan av problemet. Det är viktigt att agera mot allt slöseri av kommunala medel. Utgångspunkten ska vara att alla pengar ska användas för invånarnas bästa. Det ger också ramen för vilka ekonomiska beslut som kommunerna kan fatta. Vi har dock ett långtgående kommunalt självstyre i , vilket vi antagligen är överens om att vi ska värna. Det innebär att varje kommun ska ansvara för sin ekonomi och för att resurserna utnyttjas effektivt. Det betyder att kommunerna genom utfall i allmänna val själva ska prioritera ambitionsnivåer, vilka försäljningar som ska göras och vilken skattenivå man ska ha. Om en försäljning sker under marknadspris strider det mot kommunallagens förbud mot att lämna stöd till enskilda. I vissa fall kan försäljning till underpris även strida mot . Frågan om en försäljning har skett i enlighet med gällande lagar eller praxis blir därför en fråga som avgörs ytterst av de nationella domstolarna och av . 30 (S): Vi är överens om att man inte ska slösa med skattepengar. Det handlar om vad vi har för ansvar som nationella politiker att se till att det inte görs i kommuner och landsting, så som det uppenbart görs. Jag har fortfarande inte nämnt de bostadsaffärer man har gjort där man har slumpat bort en hel del av det gemensamma beståndet och också sålt till ett underpris. Jag läste alldeles om en femrummare som köptes för 5 miljoner och gick ut på Blocket för 16 miljoner ganska direkt efter. Det vill jag inte betala skatt för. Jag är beredd att betala rätt mycket skatt men inte till kapitalöverföring på det sättet. Vad har vi för ansvar nationellt? Vi har lagstiftningsinstrumentet och vi har signalinstrumentet, och ibland är de samma. Det logiska vore att säga att vi självklart ska se om lagstiftningen fungerar och det räcker med det kommunala självstyret och de riktlinjer som finns i kommunallagen om att man inte får skänka bort till enskilda. Det är ganska uppenbart att det inte gör det, eftersom det pågår. Då är det för mig logiskt att man har någon form av investeringsskydd för att skydda medborgarnas gemensamma resurser mot politiker som av olika skäl vill slarva bort pengar. Det andra är signalen. Det är vad som gör det lite problematiskt. Här har vi en regering som har gjort rikets största kapitalaffär. Det var som köpte för , nästan det dubbla mot det riktiga marknadsvärdet. Det är klart att den signalen ut till de moderata kommunstyrelseordförandena och landstingsstyrelseordförandena inte är riktigt klockren. Signalen är minst lika viktig för ansvaret för skattepengarna som lagstiftningen. Jag tror att vi behöver en lagskärpning och ett investeringsskydd för att se till att skattepengar avsedda till välfärd går till välfärd och inte till vinstuttag. 31 Statsrådet (M): är inte riktigt Nuon ämnet för dagen. Med tanke på att tar upp den frågan vill jag ändå poängtera att man ska vara varsam med fakta och sanning. sade att 97 miljarder var borta. säger att hälften var borta. Det korrekta svaret enligt bolagets redovisning är att 15 miljarder är borta. Det är stor skillnad mellan siffrorna. Det räcker med 15 miljarder, som är en stor skillnad i värdet. Man behöver inte plussa på mer som man inte har täckning för. Såvitt jag vet finns det inte indikationer på att kommuner överlåter egendom utan marknadsmässig värdering. Jag kan därför konstatera att de riktlinjer som bland annat har kommit fram genom både rättspraxis och Statskontorets rapport som var initierad av regeringen vad gäller försäljning till marknadspris följs av kommuner och landsting. Regelmässigt genomförs det en bredare värdering av verksamheter som kommunerna tidigare kritiserats för att de inte har gjort. Detta sker delvis på grund av de initiativ som regeringen har tagit. Det kan också konstateras att dagens regelverk innehåller verktyg för att hantera avknoppningar som har gått fel. Genom detta uppdrag att se över kommunallagen arbetar regeringen dessutom redan med att skapa förutsättningar för att förbättra dessa verktyg. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2012/13:248 om kommuners ekonomi 32 Statsrådet (M): har frågat finansministern om han med anledning av de reviderade prognoserna för ekonomiska utveckling avser att se över statsbidragen till kommunerna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen tar ett stort ansvar för den kommunala sektorns ekonomi. Kommunsektorn har uppvisat stabila finanser och klarade sig förhållandevis väl under finanskrisen, bland annat till följd av kraftigt ökade statsbidrag. Regeringen har även bedrivit ett utrednings- och analysarbete i syfte att förbättra beredskapen i händelse av en försämrad konjunktur. En konkret åtgärd till följd av detta arbete är att det nu är möjligt för kommuner och landsting att via resultatutjämningsreserver utjämna intäkter . Regeringen följer noga utvecklingen i den svenska ekonomin och i kommunsektorn. Det finns alltid risker som kan påverka den ekonomiska utvecklingen i negativ riktning. Regeringen värnar därför uthålliga offentliga finanser med trygga säkerhetsmarginaler. Därigenom skapas utrymme för åtgärder om så skulle behövas. Prognoserna för den ekonomiska utvecklingen uppdateras regelbundet. Regeringen kommer att återkomma med nya bedömningar i den ekonomiska vårpropositionen och i budgetpropositionen, där den ekonomiska situationen i kommunsektorn utgör en viktig del i den samlade bedömningen. Det som har störst betydelse för möjligheterna att skattefinansiera kommunala verksamheter är ett ökat antal arbetade timmar i icke skattefinansierade verksamheter. Regeringens sysselsättningspolitik har bidragit till att sysselsättningen har ökat och att utanförskapet har minskat. De positiva effekterna av regeringens sysselsättningspolitik har även kommit kommunerna och landstingen till del genom ökade skatteintäkter till följd av att fler arbetar. Genom jobbskatteavdraget, som bekostas av staten, har inkomstskatten sänkts även för låg- och medelinkomsttagare. Vi får inte heller glömma bort att , som är ett litet exportberoende land, i hög grad påverkas av den internationella konjunkturutvecklingen. Jag ställer mig därför frågande till påståendet att regeringens politik skulle tvinga fram skattehöjningar i kommunerna. Det finns ingen grund för detta. 33 (S): Jag får börja med att tacka ministern för svaret, även om jag inte på något sätt är nöjd. Som jag skriver i min interpellation höjer fler kommuner och landsting skattesatsen. Det innebär att nästan halva befolkningen får högre kommunalskatt. Sammantaget ökar den genomsnittliga kommunalskatten från . Det är den högsta genomsnittliga kommunalskatten i sedan SCB startade mätningen . Medan regeringen driver politik för lägre skatter är det kommuner och landsting som tvingas till höjningar. I många mindre kommuner, inte minst i glesbygden, har man nått taket. Det går inte att höja skatten mer. För dem handlar det om att skära i den kommunala verksamheten. Det innebär större dagisgrupper, fler lärarlösa timmar och färre timmar i . Ambitionen att ha likvärdig välfärd oavsett var i landet man bor naggas allvarligt i kanten. Skattehöjningarna visar att ekonomin i landets kommuner är allt sämre, och det beror framför allt på den höga arbetslösheten i landet. Den höga arbetslösheten innebär minskade skatteintäkter för kommunerna, och ökar kostnaderna för ekonomiskt bistånd. ökade antalet långvariga biståndsmottagare med . Att höra ministern hävda att sysselsättningen har ökat och utanförskapet minskat med regeringens politik känns nästan lika bisarrt som då förnekade invasionen av . Men det spelar ingen roll hur det upprepas, hur det sägs eller vinklas. Regeringens jobbpolitik har misslyckats. När regeringen tillträdde 2006 var arbetslösheten .