prot · H009120 · 2013-06-11 00:00:00 — Nej, alla unga har inte svårt att få ett sommarjobb, men det kräver en hel del. Det kräver att du har ett nätverk, det kanske kräver att du som förälder har en arbetsplats som upplåter ett sommarjobb till ditt barn, och så vidare. Men de som inte har det, då? För dem som kanske inte har möjligheten att få det där lilla sommarjobbet är dessa 100 miljoner rätt väsentliga. Det är jättebra att det finns 68 000 sommarjobb i kommunerna. Det visar att kommunerna tar ansvar för de unga som bor där, och det tycker jag är jättebra. Eftersom den borgerliga regeringen hade detta i sin budget till måste det ändå på något vis ha betytt att det kanske var en insats som skulle kunna ge någonting. Man kan undra om det gjordes några grundläggande utvärderingar av hur många sommarjobb det där gav. Fick man på det viset klart för sig att det kanske inte var värt pengarna? Pengarna försvann ju till 2011. Hur det än är kan man i arbetsmarknadsministerns svar till mig konstatera att vi tycker ungefär samma sak: Satsningar på sommarjobb är ett sätt för unga människor för skolungdomar, egentligen att få erfarenhet av yrkeslivet. Det kan man tycka vad man vill om. När det gäller detta att sila mygg och svälja elefanter så hade jag en interpellationsdebatt med utbildningsministern. Då höjde han en utvärdering som IFAU har gjort till skyarna. IFAU har gjort en utredning av detta också. Någonstans mellan en och en och en halv miljon kostar varje nytt jobb. En och en halv miljon för varje nytt jobb jag vet inte om det är värt pengarna, om jag ska vara riktigt ärlig. Alla unga har inte svårt att få jobb. Det innebär att man behöver satsa sina resurser på dem som har svårt att få jobb, och kanske inte smeta ut allting till och med över dem som inte har svårt att få jobb. Jag tror som sagt att sommarjobbsatsning är ett jättebra sätt och en möjlighet framför allt för unga kanske unga med utländsk bakgrund eller unga med funktionsnedsättning att komma in på en arbetsplats, skapa sig ett nätverk och skaffa sig lite yrkeserfarenhet. Men man tog alltså bort detta i budgeten 2011 efter det att en utvärdering hade gjorts som innebar att man inte tyckte att det var värt pengarna. 70 FINN (M): måste vi tala allvar och storheter när det gäller de siffror som far runt. När man talar om 100 miljoner i satsningar tillfälliga satsningar på det som kallas för sommarjobb, alltså kortvariga arbeten står det mot i arbetsfördyringar för permanenta jobb till unga genom att arbetsgivaravgifterna höjs. Därtill kan man lägga 5 400 miljoner i arbetsfördyringar genom att restaurangmomsen höjs, vilket drabbar framför allt unga individer. Sammantaget är detta , som Socialdemokraterna medvetet slår de unga i ansiktet med. De nämner inte ens siffran, för den tål väl inte att höras av de egna. Låt mig upprepa den: 19 600 miljoner. Då kan man säga att 100 miljoner är lite. Dessutom är det en tillfällig satsning. Det andra är en aktiv satsning för att få bort unga från arbetsmarknaden permanent. nämner IFAU, och hon tycker att det var dyrt med de jobb som Alliansen satsar på. De kostar per jobb. Detta är permanenta jobb. Detta är jobb som unga meddelas för att komma in på en arbetsmarknad . Det är också därför vi har bland den lägsta långtidsarbetslösheten bland unga i . Också detta är en siffra som man glömmer bort att nämna från socialdemokratiskt håll. Sammantaget kan man säga att de massiva insatser som man har gjort på arbetsmarknadspolitiken för unga trots att vi har gått mot en radikalt försämrad konjunktur är oändligt mycket bättre än den medicin som Socialdemokraterna gav de unga under högkonjunkturen, när vi hade betydligt sämre siffror än . Dessutom har de nu samma beska medicin i skattehöjningar som med precision riktar in sig på att slå ut unga från arbetsmarknaden permanent. Det är i sanning skrämmande, herr talman. 71 Arbetsmarknadsminister (M): Någonting som ingen har varit riktigt inne på i debatten är den situation som vi har i nu och som vi har haft : Vi har varit drabbade av en allvarlig och djup kris som är inne på det tredje eller fjärde året. Vi kan se att det har hänt mycket , när stod i en högkonjunktur. När krisen slår till finns det vissa som drabbas mer än andra. Där har vi framför allt personer som är födda utanför och som har kommit till , där har vi funktionsnedsatta personer med nedsatt arbetsförmåga och där har vi vissa ungdomar. Jag väljer att säga vissa ungdomar, för alla ungdomar har inte samma svårigheter. Jag tycker att det också förtjänar att sägas att vi har 25 procents ungdomsarbetslöshet av arbetskraften. säger man lite slarvigt att av ungdomarna är arbetslösa. Tyvärr har det spridits lite grann i medierna. Jag tror att det är ganska destruktivt. Om ungdomar tror att av ungdomarna är arbetslösa är det klart att de lätt tappar sugen. Det är det som har drabbat en hel del ungdomar som jag har mött i , , och där jag har gjort besök . De tror att det inte finns någon framtid. Jag tror att det är viktigt att visa på att vi har mycket för att hjälpa ungdomar att komma tillbaka till en ljusnande framtid. Det jag speciellt vill nämna är de åtgärder som finns inom folkhögskolan för att motivera ungdomar att komma tillbaka. När de är motiverade kan de också få stöd att slutföra sin utbildning i form av det förstärkta studiebidrag som ungdomar under vissa förhållanden kan få. Det är en summa på för att slutföra utbildning. Men jag vet också att många av dessa ungdomar är otroligt svårmotiverade. Bara ordet skola gör att de inte kommer till Arbetsförmedlingen en gång till om det inte finns andra alternativ. Jag har besökt folkhögskolor som säger att när man väl får tag på ungdomarna, börjar motivera dem och inser att man måste möta varje ungdom individuellt kan de bli motiverade att gå tillbaka till skolan. Jag tror inte alls på Socialdemokraternas förslag på obligatorisk sommarskola, ett krav på att alla ungdomar ska vara högskoleförberedda och ett tvång på att öka skolplikten. Man kan säkert tvinga ungdomar tillbaka till skolan kanske med poliseskort. Men man kan inte tvinga ungdomar som inte är motiverade. Man måste jobba med varje ungdom, och man måste kunna erbjuda andra verktyg än bara skola och utbildning. Man måste satsa på praktik och på yrkeskunnande. Det har vi i vår verktygslåda. Jag tycker att det är naivt att tro att alla ungdomar i ska ha högskolebehörighet. Det är inte ens önskvärt. Vi behöver alla jobb, och vi behöver alla ungdomar på arbetsmarknaden var och en utifrån sin förmåga. 72 (S): Det kanske är lite skillnad mellan en sommarskola medan man fortfarande går sin utbildning och att slutföra någonting som man har försökt lämna. Jag tror att sommarskola för elever som inte har nått målet är bra, framför allt för de unga som inte har nått målen i . I arbetsmarknadsministerns svar till mig skriver hon om att det bland annat handlar om att erbjuda tidiga insatser. Det gäller bättre fungerande matchning till lediga jobb, reformering av gymnasieskolan och så vidare. Jag vet att arbetsmarknadsministern brukar hävda att unga visst får hjälp från Arbetsförmedlingen . Men jag har en rapport från som visar på en helt annan verklighet. Det krävs ganska mycket innan man omfattas av det som kallas för tidiga insatser hos Arbetsförmedlingen. Man ska löpa risk för långtidsarbetslöshet eller ha haft kontakt med andra myndigheter i ärenden som bedöms påverka ens arbetsförutsättningar. Det kan också handla om misstänkt ohälsa. Då kan man komma i åtnjutande av det som kallas för tidiga insatser. Jag vet att tiden är kort, men jag undrar om arbetsmarknadsministern skulle kunna utveckla lite grann vad hon menar med tidiga insatser. Kan min mans grabb, som gick ut gymnasieskolan , gå till Arbetsförmedlingen och därmed få tidiga insatser och hela det programutbud som Arbetsförmedlingen har? 73 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för debatten. Jag tror att det är jätteviktigt att precis alla ungdomar även ungdomar med godkända betyg som kommer till Arbetsförmedlingen får ett förstärkt förmedlingsstöd . Det innebär att de får hjälp med hur man söker arbeten och får förslag på lämpliga jobb att söka. Så är instruktionen till Arbetsförmedlingen. Det ska vara så på de 320 kontor som finns ute i att alla ungdomar får ett förstärkt förmedlingsstöd. Däremot hoppas jag att den ungdom som lämnade gymnasieskolan och har godkända betyg inte ska in i en åtgärd . Det skulle vara fullständigt uppåt väggarna. Det var lite grann det som skedde när man hade så många åtgärder som låste in ungdomar och som gjorde att de missade jobbchanser. De fick inte lön, och de fick inte utveckling, utan de var i olika program. Vi vet att en tredjedel av dem som har slutfört gymnasiet får jobb på egen hand inom en månad. Vi har korta arbetslöshetsperioder i . Vi måste satsa våra resurser så att ungdomar får jobb men att vi först och främst hjälper dem som står längst från arbetsmarknaden. Vi har förbättrat möjligheterna nu genom till exempel pendlingsstöd. Bor man exempelvis i , som gör, har vi sänkt åldersgränsen för att man ska kunna flytta dit där de lediga jobben kanske finns. Det är kanske ont om jobb just inom det område som man kan och vill jobba inom på orten. Vi har alltså gjort avsevärda förbättringar. Men jag hoppas verkligen inte att ungdomar som går ut gymnasiet kommer in i en åtgärd för då har vi totalt misslyckats. De ska söka jobb, och de kommer i stor utsträckning att lyckas få jobb. Vi ska satsa mest på de ungdomar som har de största svårigheterna. Men alla har rätt att få hjälp i hur man söker arbete. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2012/13:427 om utstationerad arbetskraft och snedvriden konkurrens på svensk arbetsmarknad 74 Arbetsmarknadsminister (M): har ställt ett antal frågor till mig med anledning av en ny som rör utstationerad arbetskraft. Hon har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att komma till rätta med de problem som framkommer i rapporten. Hon har vidare frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta på nationell nivå och på EU-nivå. tar upp en mängd förslag. Jag kan konstatera att vissa åtgärder redan genomförts på nationell nivå och att det pågår ett intensivt förhandlingsarbete på EU-nivå för att anta nya regler angående utstationering av arbetstagare. börjar nya regler gälla i som innebär att arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i ska anmäla utstationeringen och utse och anmäla en kontaktperson här. Anmälan ska göras till . Kontaktpersonen ska vara behörig att ta emot delgivningar för arbetsgivarens räkning och kunna tillhandahålla sådana handlingar som visar att kraven i utstationeringslagen är uppfyllda. Genom de nya reglerna säkerställs att de svenska utstationeringsreglerna fungerar i praktiken. Regeringen tillsatte också en parlamentarisk kommitté som ska utvärdera de ändringar som gjordes i utstationeringslagen, den så kallade lex , med anledning av Lavaldomen. Först ska en kartläggning göras av utstationeringssituationen i . Med den som utgångspunkt ska kommittén bland annat utvärdera om tillämpningen av lex fungerar så att skyddet för utstationerade arbetstagares grundläggande arbets- och anställningsvillkor kan säkerställas. Kommittén ska också överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv. Uppdraget ska redovisas . På EU-nivå förhandlas nya regler som syftar till att förbättra och förtydliga tillämpningen av . De nya reglerna syftar exempelvis till att motverka missbruk av utstationeringsreglerna och att förbättra samarbetet mellan EU-länderna. Regeringen välkomnar kommissionens initiativ då det är angeläget att säkerställa skyddet för utstationerade arbetstagares villkor och främja en sund konkurrens på den inre marknaden. Det är också angeläget att utstationeringsreglerna respekterar den svenska och andra EU-länders arbetsmarknadsmodeller. Jag kan konstatera att regeringen arbetar aktivt med dessa frågor. Arbetstagare ska, oavsett ursprung, ha rimliga och rättvisa villkor, och missbruk av regler är inte acceptabelt. 75 (V): Jag ska be att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret. I sitt svar hävdar hon att regeringen arbetar aktivt med dessa frågor. Jag vågar säga att det helt enkelt inte är sant. Om det är någonting som har utmärkt den borgerliga regeringen ända sedan Lavaldomen avkunnades 2007 är det att inte göra någonting alls för att bekämpa lönedumpning och illojal konkurrens på den svenska arbetsmarknaden. Det har varit en ständigt återkommande stridsfråga här i och kanske den mest kontroversiella både under den förra mandatperioden och . Sanningen är att regeringen inte för tog strid för kollektivavtalsmodellen efter Lavaldomen, utan det stiftades en lag som till och med gick längre än vad krävde när det gäller inskränkning av de fackliga rättigheterna. har regeringspartierna faktiskt röstat emot alla de förslag som vi trots allt har fattat beslut om här i med krav på bland annat en skärpning av lagen om offentlig upphandling, krav på ett socialt protokoll i EU, krav på omförhandling av utstationeringsdirektivet, krav på ratificering av 94 och krav på den utredning om lex som ministern hänvisar till i sitt svar. Denna utredning har inte tillsatts på regeringens initiativ utan under galgen. Denna utredning har inte heller fått det mandat som och Socialdemokraterna krävde i de motioner som biföll. Inte ens nu när har kritiserat lex för att den inskränker grundläggande fackliga rättigheter har regeringen gett utredningen uppdraget att faktiskt ta in denna kritik och föreslå lagändringar som innebär att följer de som vi har ratificerat. Risken är alltså stor att denna utredning inte kommer att kunna göra så stor materiell skillnad. Anmälningsskyldigheten och krav på behörig representant för utstationerande företag är steg i rätt riktning, vilket vi var överens om när det debatterades . Men problemet är att regeringen valde att inte kräva att företagens representant här i skulle ha mandat att förhandla med facket och teckna kollektivavtal. Det innebär att det fortsatt kommer att finnas mycket små möjligheter att i praktiken skydda utländsk arbetskraft mot lönedumpning och exploatering. De enda två konkreta åtgärder som ministern nämner i sitt svar är knappast tillräckliga för att stävja de stora problem som jag tar upp i min interpellation och som tecknas i denna . Det är ett faktum att arbetare från andra EU-länder i diskrimineras och luras på både löner och social trygghet. Det är också ett faktum att seriösa företag inom exempelvis byggbranschen får allt svårare att klara sig i konkurrensen mot de företag som använder alla möjliga tricks för att sänka sina arbetskraftskostnader. Det räcker alltså inte med det som regeringen har sagt. Det räcker inte heller att vara bekymrad eller att välkomna och invänta olika initiativ från . Det krävs initiativkraft och politisk handling från regeringen, och jag ser tyvärr inte några vidare tecken på det. 76 (M): Det är sant, som framkommer i interpellationen, att företag kan sänka kostnader genom att betala skatt och avgifter i sina hemländer. Det är viktigt att framhålla att detta inte bryter mot kollektivavtalens löneregler. Det är inte heller någonting som bryter mot gällande lagar. Det är lite tråkigt att det framställs som om i princip all utstationerad arbetskraft blir utnyttjad och att det är ett missbruk från arbetsgivarens sida. Så är inte fallet. Det visar framför allt den brist på domslut där sådant missbruk framkommer. Det finns inga sådana domslut. Dessa regler har tolkats enligt för den inre marknaden i . Då väger den fria rörligheten tyngre än nationella skyddsintressen. Det är viktigt att komma ihåg. De allra flesta följer de lagar och regler som vi har, vilket är viktigt att komma ihåg när man hör en viss svartmålning här. I denna som även jag har läst är formuleringarna något luddiga. Man skriver inte klart från LO:s sida att det pågår något missbruk. Man säger att det verkar som att arbetskraft utnyttjas. Att polska arbetare som har kommit från till har tolkats som att de har gjort det för att de har kunnat få lägre skatter och avgifter på . Men vi ska veta hur verkligheten såg ut. Lågkonjunkturen och den ekonomiska smällen som kom 2008 slog oerhört hårt mot just där det fanns mycket arbetskraft från andra länder. De blev helt enkelt utan jobb. Då såg man en möjlighet att komma till och få jobb här. Det behöver inte alls ligga någon uträkning bakom. Det kan faktiskt vara så att de här människorna ville kunna fortsätta att arbeta. Man ska inte tolka allting åt det negativa hållet. Då får man inte ge bilden att det förekommit missbruk. Det får inte heller vara så att vi skrämmer med att det är svenska regler, avtal och kollektivavtal som är de enda riktiga i och att de även borde gälla i resten av . De flesta sköter sig alldeles utmärkt. Det har skett skärpningar, både nationellt och på EU-nivå. Man har en anmälningsskyldighet . Den som tar utländska arbetare till ska anmäla detta . Men LO kräver ändå flera förändringar. Då måste jag ändå framhålla vilket jag inte tycker görs i den rapport som hänvisar till att det pågår ett intensivt arbete med att få till så sjysta villkor som möjligt utan att man för den skull begränsar den fria rörligheten. Jag tycker att det är viktigt att påpeka detta. Det kan vara så att det kommer ytterligare skärpningar för att få fram bättre regler när det gäller utstationering inom EU. Man vill göra allt som kan motverka någon form av missbruk. Jag vill framhålla det särskilt i den här debatten. 77 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för frågan. Jag tycker också att detta är en angelägen fråga. Oavsett vilket ursprung man har som arbetstagare ska man ha rimliga och sjysta villkor. Det jag kraftigt motsätter mig är all form av kriminell verksamhet, kringgående av regler, oseriös verksamhet och fusk. Jag delar däremot inte uppfattning att regeringen är passiv. De nya regler som kommer på plats kring anmälningsskyldighet är bra, och det är bra att man har en parlamentarisk utredning som ser över eventuella problem och deras storlek och art. I har vi 4,6 miljoner personer som är sysselsatta på arbetsmarknaden. Man beräknar att det finns 15 00030 000 personer som är utstationerade. Jag delar uppfattningen att de flesta företag är seriösa och sköter detta på ett korrekt och rimligt sätt. En utmaning finns om man som alliansregeringen tycker att fri rörlighet är bra och positivt men inte vill harmonisera allt med EU. Vi vill till exempel inte harmonisera skatteregler, socialförsäkringar, sjukvårdsförmåner, arbetsmarknadsmodeller eller lönebildning med EU. Då måste vi hitta en bra kompromiss som gör att man värnar sjysta villkor men också värnar och är positiv till fri rörlighet. Det är den balansen som är svår att hitta. Jag ser mycket fram emot utredningen och framför allt kartläggningen. Det är kanske ändå inte så att LO sitter på hela problemformuleringen. Det finns även andra parter på arbetsmarknaden, och de har möjligen lite andra ingångar. Jag vill inte heller säga att den polska eller irländska arbetaren inte ska få komma hit och söka och få ett arbete. Därför måste vi ha den här rimliga balansen mellan våra olika regler. Till syvende och sist: När vi inte vill harmonisera våra regler måste vi hitta bra lösningar som fungerar utifrån den svenska arbetsmarknadsmodellen, där fri rörlighet men också sjysta villkor är bra. Vi ska kunna ha både och, parallellt. 78 (V): Jag vill börja med att konstatera att arbetsmarknadsministern tycker att utländska arbetare som jobbar i ska ha rimliga villkor. Den stora skillnaden är att vi i tycker att utländsk arbetskraft i ska ha samma villkor som svensk arbetskraft i . Vi ska inte ha två parallella system där en uppsättning rättigheter och regler gäller för svenska arbetstagare och i praktiken en annan uppsättning regler och rättigheter gäller för utländsk arbetskraft. Men det är den situationen vi har , beroende bland annat på lex men också på brister i kontrollen som gör att det är lättare för företag att utnyttja, lura och på olika sätt kränka utländsk arbetskraft jämfört med om de hade jobbat i svenska företag. Det är den situationen som vi vill komma till rätta med. Vi anser inte att någon ska bli diskriminerad i . I min fråga hänvisar jag till därför att den är färsk och ny, men den är inte det enda underlag som finns. har gjort granskningar och till exempel konstaterat att det är utbrett med brott mot arbetsmiljöregler och att det är en väldigt hög frekvens av arbetsplatsolyckor på många företag som har utstationerade arbetare. Allt fler småföretagare i byggbranschen och åkeribranschen börjar bli extremt oroliga för att det uppstår en situation där de upplever att de följer svenska lagar och kollektivavtal men blir utkonkurrerade på grund av att det finns företag som använder sig av kryphål i lagstiftningen och helt enkelt kringgår lagen och på grund av att det som är lagenligt gynnar den typen av beteende. säger att det inte går att veta säkert om de här polska byggnadsarbetarna, som formellt skickades till från och , egentligen inte var därifrån. Jo, det kan man nog faktiskt veta. De här byggnadsarbetarna har sina hem och arbetsställen i . Det finns ett kryphål i lagstiftningen, skulle jag vilja säga, som innebär att man i länder där de här arbetarna kanske aldrig ens har satt sin fot kan utfärda ett intyg som säger att det är därifrån de skickas ut för att jobba. Det är en märklig tillfällighet att detta förekommer just i de två länder som har de absolut lägsta socialavgifterna. Den typen av regelverk tycker inte vi är rimligt. Det finns ett antal lagförslag som man kan anta här i om man verkligen vill göra någonting åt fusket. Till exempel har föreslagit att man ska ge huvudentreprenörerna ansvaret för att de underentreprenörer som de anlitar betalar in löner, skatter och sociala avgifter. Det finns färdiga modeller för detta, bland annat i , och . Ett flertal länder har infört sådan lagstiftning. Det vore ett väldigt enkelt sätt att skydda löntagare från andra länder från att bli exploaterade av oseriösa underentreprenörer. Vi har också föreslagit att man ska införa obligatoriska personalliggare i byggbranschen och ge rätt att göra oannonserade kontroller. Regeringen hade ett sådant utredningsförslag på sitt bord men valde att inte gå fram med det, trots att det är väl dokumenterat att fusket är väldigt utbrett i den här branschen och att parterna själva vill ha den här typen av reglering. Vi föreslår även individuell inbetalning av skatter och socialavgifter och förstärkning av kontroller. Det finns en lång rad saker man kan göra som skulle träffa precis de grupper på den svenska arbetsmarknaden som är så extremt utsatta när de är utstationerade. Det är den här typen av handlingskraft, att ta till alla de åtgärder som finns, som jag saknar hos den borgerliga regeringen. 79 (M): Vi kan vara överens om ett par saker; vi kan inte bara tala om skillnaderna. Vi vill alla ha sjysta villkor för alla som arbetar i . Vi vill att alla ska ha bra arbetsvillkor. Det ska vara rätt löner. Det ska vara en god arbetsmiljö. Det ska vara god kontroll. Och vi ska självklart ha myndigheter som följer upp det här. Det är jätteviktigt, och det är vi helt överens om allihop. På EU-nivå pågår just nu förhandlingar. Man vill förbättra och förtydliga de tillämpningsregler som finns för utstationerade inom EU. Allt detta gör man för att motverka missbruk och motverka att det går helt fel. Man kan också framhålla att just den arbetar mycket aktivt med detta. Ett bevis på det är den parlamentariska kommitté där jag själv ska sitta med och arbeta ända . Där ska skyddet för utstationerade i kartläggas och diskuteras. Om vi hittar några fel och brister ska vi föreslå vad vi ska göra åt dem. Dessutom litar jag på vårt arbetsmiljöverk, som har resurser till att sköta de här kontrollerna.