prot · H009101 · 2013-05-02 00:00:00 — Hur ska vi komma åt den internationella organiserade brottsligheten om vi inte samarbetar? Det finns dock ett viktigt undantag. De uppgifter som har med nationell säkerhet att göra undantas. Det är något som vi äger själva, inte utbyter och själva bestämmer över. Kanske hade vi det förra inlägget för att man inte riktigt har förstått vad lagstiftningen betyder och innebär. Vi värnar den nationella säkerheten, men vi kommer att samarbeta när det gäller vanlig brottslighet. Detta gäller EU men också , och . vill specifikt utesluta . Man kan förvisso ha synpunkter på hur de har lyckats med rättssystemet, men vilken information vill du ta bort, ? Vilken typ av villkor ska vi ställa upp för just den medlemsstaten? Vilken information förväntar du dig att ska kunna få? Är du inte intresserad av att vi ska få information om bulgarer som begår brott i så att vi lättare kan förebygga, avslöja och lagföra dem här? Jag är rädd att diskussionen om nationell suveränitet, som förhoppningsvis bara är ett misstag och ett missförstånd, leder till en felaktig slutsats och att den som säger nej i detta fall och ställer upp villkor som gör att samarbetet inte kommer att fungera i praktiken blir brottslingens bäste vän. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Godkännande av ett irländskt protokoll som ska fogas till och EUF-fördraget Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2012/13:UU17 Godkännande av ett irländskt protokoll som ska fogas till och EUF-fördraget (prop. 2012/13:79). 136 HANS (V): Denna debatt handlar om att ska godkänna det som kallas protokollet om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget. Protokollet ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Jag måste erkänna att under mina år i utrikesutskottet har detta varit ett av de märkligaste ärenden som vi har haft att hantera. Bakgrunden är att det irländska folket sade nej till Lissabonfördraget i en folkomröstning . Genom nej hade Lissabonfördraget fallit enligt EU:s eget regelverk. blev det inte så, och det brukar inte bli så när folk runt om i får möjlighet att rösta om och röstar nej. I vanlig ordning fick det irländska folket rösta om tills det röstade rätt, och vid en ny folkomröstning 2009 röstade till slut en majoritet av irländarna ja till Lissabonfördraget. Fördraget kunde därigenom införas. Som ett svar på den breda och folkliga kritik som fanns på mot Lissabonfördraget togs ett protokoll fram om det irländska folkets oro. Protokollet togs fram av den irländska regeringen, en regering som stod på ja-sidan under folkomröstningen. Protokollet svarar till sitt innehåll inte på någon punkt upp mot den kritik som den irländska nej-sidan framförde i folkomröstningen . Låt mig påminna om att nej-sidan under folkomröstningskampanjen på 2008 leddes av landets progressiva vänster. Det enda parti i det irländska parlamentet som sa nej till Lissabonfördraget var det irländska . Deras argument mot Lissabonfördraget överensstämde i stora delar med de argument som vi i framförde i denna kammare när vi argumenterade mot Lissabonfördraget vid den svenska ratificeringen. Vi, liksom den progressiva vänstern på , såg att fördraget skulle leda till en kraftig maktöverföring från den nationella nivån till överstatlig nivå. Vi såg att EU genom fördraget skulle blir ännu mer överstatligt på ännu fler områden. Vi såg att fördraget skulle leda till en militarisering av unionen, och vi såg att fördraget hotade löntagarnas rättigheter runt om i eftersom det saknades ett tydligt socialt protokoll. Det var dessa argument som jag framförde som företrädare i debatten om Lissabonfördraget, och jag vet att det var samma argument som framfördes på gator och torg av nej-sidan i den irländska folkomröstningskampanjen. Denna kritik har på inget sätt bemötts genom detta protokoll. I stället lyfter man i protokollets första artikel upp att Lissabonfördraget inte påverkar på något sätt omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv. Med detta kreativa nyspråk syftar man såklart på abortförbud. Detta hade inget med den irländska folkomröstningen att göra. De krafter som ledde nej-sidans kampanj på är också de mest hårdnackade kritikerna av landets abortlagstiftning och driver aktivt på för att förändra och även på respektera kvinnors rätt till sin egen kropp. Frågan om abort var aldrig en stor fråga under den irländska folkomröstningen. Varför väljer man då att lyfta fram denna fråga som första artikel i protokollet som ska fogas till Lissabonfördraget? Jag tror att Storebror i klassiska bok 1984 hade blivit mäkta imponerad av den irländska regeringen och dess nyspråk. Ännu mer uppseendeväckande är att övriga medlemsstater och EU accepterar detta nyspråk. abortförbud skyddar inte liv. Det handlar inte om respekt för liv. abortförbud tar kvinnors liv. Det har vi tyvärr sett alldeles för många exempel på. Jag var på och kunde i irländska medier följa den debatt som uppstått efter att flera kvinnor dött till följd av det irländska abortförbudet. En kvinna dog i blodförgiftning efter att hon nekats abort av sin läkare. En annan kvinna tog sitt liv efter att hon nekats abort trots att fostret hon bar på redan hade dött. För är rätten till den egna kroppen och rätten till abort grundläggande mänskliga rättigheter. I artikel 3 i FN:s allmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna slår man fast rätten till liv. I artikel 12 i FN:s deklaration om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna slås rätten till hälsa fast. Som de aktuella fallen på visar är frågan om abort och rätten till den egna kroppen sammanvävd med frågor om rätten till liv och hälsa. När kvinnors rätt till sin kropp inskränks och begränsas får det långtgående konsekvenser för kvinnors hälsa och liv. Ett land med abortförbud kommer aldrig att vara ett land där man respekterar kvinnors rätt till hälsa och liv fullt ut. Jag ska vara tydlig. vill inte se en europeisk abortlagstiftning. Vi vill inte att abortlagstiftning ska regleras på EU-nivå. Det är en nationell fråga. Rent strategiskt skulle det finnas betydande risker med att reglera aborträtten på EU-nivå. Risken är att vi i skulle få en betydligt mer restriktiv lagstiftning än vi har . Vi anser att rätten till den egna kroppen är en grundläggande mänsklig rättighet och att EU borde slå fast denna rätt och rätten till abort och att detta ska vara rättigheter som medlemsstaterna är skyldiga att respektera, precis som man gjort på en rad andra områden när det gäller andra mänskliga rättigheter. Därför har en reservation i dagens betänkande, den enda reservationen, där vi är tydliga med att vi vill att ska uppmana regeringen att verka i unionen för att rätten till den egna kroppen ska betraktas som en grundläggande mänsklig rättighet som alla medlemsstater, inklusive , är skyldig att respektera. Jag yrkar härmed bifall till vår reservation. 137 (S): Precis som säger rör ärendet ett protokoll till Lissabonfördraget. Det trädde i kraft , närmare bestämt . Även har skrivit under Lissabonfördraget. Det gjordes, som var inne på, efter en andra folkomröstning och också efter en diskussion på det toppmöte som var inom EU 2008. Det var inte bara abortlagstiftningen som var föremål för diskussion på , utan på fanns det, precis som var inne på, en oro för om man kunde kombinera sin egen neutralitetspolitik med det nya fördraget. Det fick man utrett. Det gällde också den irländska traditionen med en egen skattepolitik som de flesta medlemsstater delar, liksom . Sedan fanns det också en oro för ett minskat inflytande, i och med att det i Lissabonfördraget sades att varje land inte skulle garanteras en kommissionär. Men på toppmötet beslutade man att ändra på det. Den oro som det irländska folket gav uttryck för i sin folkomröstning klarades ut på det toppmötet, och sedan fick också det irländska folket möjlighet att folkomrösta igen. Men trots det har man till fördraget lagt det här protokollet, som vi rent formellt sett har att godkänna. Det aktuella irländska protokollet klargör men ändrar inte innehållet i tillämpningen av Lissabonfördraget. Vi ska komma ihåg att Lissabonfördraget är ett mycket viktigt fördrag. Det möjliggör fortsatt utvidgning och har också gjort att EU kan arbeta mer effektivt. Det som har hänt fördrag är att det har varit en stor utvidgning. Det var inte minst något som drev fram under vårt ordförandeskap 2001. I konsekvens med det har man gjort beslutsfattandet mer effektivt inom EU. Genom fördraget får man också bättre redskap för att möta globala utmaningar, till exempel kampen mot gränsöverskridande brottslighet och klimatförändringen. Det finns väldigt mycket positivt i fördraget. Men fördraget har som sagt redan trätt i kraft. Det aktuella irländska protokollet klargör bara den irländska positionen men ändrar inte innehållet i det viktiga fördraget. Det tycker jag är viktigt att ha sagt. Unionen får också en tydligare värdegrund genom rättighetsstadgan. Men vi ska komma ihåg att rättighetsstadgan är något som ska tillämpas på EU:s institutioner och inom EU-länderna när man stiftar EU-lag. Den fråga som tar upp, abortlagstiftningen, är en fråga som bör beslutas på nationell nivå. Där är vi överens, om jag har uppfattat det rätt. I har vi tidigare gemensamt gjort uttalanden i om att rätten till abort ska värnas och att också ska främja insatser som syftar till att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor. Vi har också under den socialdemokratiska regeringen tagit fram en internationell politik för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Den står vi bakom och driver på olika nivåer, inte minst på FN-nivå. Det var just de FN-konferenserna, med start i , som ledde fram till att har vässat sin politik och lyfter fram de här frågorna. Vi anser att det ramverk som och de mänskliga rättigheterna ger också ger oss möjlighet att fortsätta driva frågorna om att ha en modern abortlagstiftning här hemma men också se till att vi får en situation där vi kan göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor i hela världen. Därför har vi inte sett någon anledning att bifalla motionen. Därmed har vi ansett att betänkandet är bra. Det ger uttryck för att vi fortsätter vår svenska linje för att arbeta för att göra aborter fria, säkra och lagliga för alla kvinnor men inte minst att se till att vi vårdar Lissabonfördraget, som ger möjlighet till en fortsatt utvidgning. Det är glädjande att se att förhandlingarna om medlemskap med till exempel är på gång. är på väg in. Vi ser också andra positiva tecken i det . Det är diskussionerna mellan och Kosovo och situationen där och kanske också är på väg in i EU. Allt detta är precis det vi har haft stark samsyn om i , nämligen att EU har väldigt mycket att bidra med som ett fredsprojekt och att vi genom utvidgningen ger fler medborgare i hela möjlighet att handla med varandra, säkra demokratierna och få framtidstro. Det är bra för freden, och det är bra för inte bara utan också våra grannar. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag. 138 (M): Den här debatten hålls med anledning av att nu godkänner det irländska protokoll som ska fogas till . Låt mig därför inledningsvis yrka bifall till utrikesutskottets förslag till beslut. Låt mig därutöver förtydliga att detta protokoll inte kommer att ändra förhållandet mellan EU och dess medlemsstater och att det inte ger någon ytterligare beslutsrätt till EU. Protokollet snarare förtydligar innehållet i och tillämpningen av Lissabonfördraget. Beslutet att godkänna Lissabonfördraget fattade vi här i , och fördraget är i kraft . I grunden har detta inneburit att EU har fått tydligare ansvar, befogenheter och begränsningar samt att beslutsfattandet har blivit enklare. En viktig anledning till att vi antog fördraget var att få en union som fungerar även med fler än dåtidens 27 medlemmar, något som bland annat har lagt grunden till nära förestående anslutning till EU. I detta kan jag också hålla med föregående talare från Socialdemokraterna. Det finns en bred enighet om vikten av att vi fattar det här beslutet och att det också är ganska okontroversiellt. På samma sätt vill jag instämma i det sade om vikten av sexuella rättigheter och hälsa och att vi också i bred enighet här i arbetar för dessa frågor , inte minst i arbetet för att, som var inne på, säkra tillgång till fria, lagliga och säkra aborter för alla kvinnor. EU bygger, herr talman, på tilldelade befogenheter, vilket innebär att det i grunden är ett samarbete mellan självständiga stater som bestämmer sig för att lösa vissa uppgifter tillsammans. EU:s samtliga medlemmar måste vara överens för att en eventuell utökning av befogenheterna ska kunna ske. Med detta sagt är det viktigt att komma ihåg att det också just gäller att ha fokus på ett verkligt mervärde, att vi verkligen ser till att hålla det europeiska samarbetet begränsat till att lösa de problem som inte löses bättre på annat sätt. Men EU handlar inte bara om form och om att lösa dagens problem utan också om att bygga ett nytt , det som faktiskt är grunden för inte bara två världskrig, som startades här, utan också världens värsta ideologier kommunism, nationalsocialism och fascism som alla hittade sin början här i . Vi måste jobba tillsammans just för att säkra ett öppet, fredligt, demokratiskt och samarbetande . Här är Europeiska unionen ett av våra absolut viktigaste verktyg. är det uppenbart att länder står inför stora och svåra utmaningar och problem. Men de flesta av de problemen har skapats i ländernas huvudstäder och kan lösas bara där och kan inte lyftas till för sin lösning. Den ekonomiska krisen har med tydlighet visat att konkurrenskraft måste stärkas. Svaret på den utmaningen kan aldrig vara ekonomisk nationalism, protektionism och ökad rivalitet. Vi tror i stället att den ekonomiska friheten i måste öka och att det handlar om att erbjuda individer, familjer och företag rimliga och stabila förutsättningar att kunna arbeta, sälja, spara, konsumera och investera utan onödiga hinder och helst på en gemensam och fri europeisk marknad. Det kommer att kräva mycket långtgående och tuffa förändringar när det gäller reformer i fråga om utgifter och kostnader. Framför allt krävs det en tillväxtstrategi som vågar utmana privilegier, monopol, byråkrati och överregleringar för att åter skapa förtroende och framtidstro i ekonomin. Men debatten handlar inte om det, utan den handlar just om hur vi säkerställer att vi nu kan gå vidare och bygga vidare på den europeiska demokratin och ge oss i kast med de gemensamma utmaningar som är verkligt gränsöverskridande, vare sig det handlar om handel, miljöproblem eller gränsöverskridande brottslighet. I dessa och andra frågor är det viktigt att länder som tar för sig i diskussionerna i . röst ska vara stark och engagerad. Vi ska vara en stark röst för att EU prioriterar det som verkligen ger ett mervärde. Det som bättre sköts av enskilda medlemsstater ska skötas där. Därför ska viktiga frågor om arbetsmarknads- och utbildningspolitik men om också sjukvård, äldreomsorg och kulturfrågor bevaras på nationell nivå. Stödet bland medborgarna för att EU ska ta över dessa frågor är mycket lågt, precis som för idén att EU skulle ges beskattningsrätt eller att unionen skulle utvecklas till . Mycket av den demokratiska legitimiteten i ligger fortfarande i de nationella parlamenten. Här ska striden stå och beslut fattas. Det är viktigt och värdefullt. Jag tycker att vi i riksdag har blivit allt bättre på att förankra, debattera och diskutera EU-frågor i utskott, och här i kammaren. Jag skulle önska att fler av nationella parlament tog än större ansvar för EU-frågorna och besluten. Därför välkomnar jag också dagens debatt om hur vi steg för steg tillsammans kan bygga starkare och möta dagens svåra utmaningar tillsammans. 139 HANS (V) replik: Jag har egentligen två frågor till och . Den första är något kortare och kräver egentligen bara ett ja eller ett nej, och den andra kanske kräver ett något längre svar än så. Jag börjar med den lite kortare frågan. Anser Moderata samlingspartiet i att rätten till sin kropp och rätten till abort är en mänsklig rättighet ja eller nej? Min andra fråga rör hur man arbetar när det gäller det abortförbud som finns på . stod precis i talarstolen och sade att arbetar för att öka respekten för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter runt om på jordklotet. Då vill man gärna veta hur och den moderatledda regeringen arbetar för att just ska förändra sin abortlagstiftning. Det är en i högsta grad relevant fråga. Just nu diskuteras nämligen förslag i det irländska parlamentet om att göra justeringar det må vara små justeringar, men fortfarande justeringar i den irländska abortlagstiftningen. Efter de aktuella fall som jag berättade om i mitt anförande där flera kvinnor på har dött på grund av abortförbud finns det en växande opinion på för att man ska öka respekten för kvinnors rättigheter och rätt till sin egen kropp. Då skulle det vara intressant att höra vad regeringen egentligen gör på detta område. På vilket sätt lyfter , utrikesminister, fram frågor om kvinnors rätt till sin kropp i dialogen med ? Hur lyfter andra statsråd i den moderatledda regeringen fram dessa frågor? Och hur lyfter i dialog med sitt systerparti på fram frågor om abort? 140 (M) replik: Jag vill vara glasklar och säga att starkt står bakom inte bara kvinnors utan också mäns rätt till sexuella rättigheter och hälsa och också rätten till fria, lagliga och säkra aborter. Det råder inga som helst tvivel om det. Vad gäller den andra frågan om vad vi gör internationellt för att öka kvinnors men också mäns rättigheter på detta område handlar det mycket om vad vi gör inom biståndspolitiken. Där har detta varit en prioriterad fråga för denna regering. Vi arbetar under biståndsminister ledning aktivt med frågor som gäller kvinnors rättigheter men också med frågor om sexuella rättigheter och hälsa. Däremot har vi en diskussion i olika länder i där vi har kommit olika långt i dessa frågor. Jag tycker att det är viktigt att vi fortsätter denna debatt. Vi driver på den frågan inom ramen bland annat för vårt EPP-samarbete. Där har vi inte en gemensam uppfattning, utan tvärtom ligger vi inom på en lite annan bog än en del av våra systerpartier. Men det gäller inom alla de europeiska partierna att det finns stora skillnader oss emellan. Vad som är viktigt är att vi jobbar på och att vi också värnar dessa frågor internationellt och inom ramen för det europeiska samarbetet. Däremot tycker jag att vi i de olika länderna ska vara försiktiga med att alltför mycket blanda oss i varandras demokratiska processer. Vi ska ha en öppen debatt och gärna engagera oss i den och engagera oss i debatten i andra länder. Men vill vi värna just rätten för länderna att fatta dessa beslut självständigt. På samma sätt som vi i vill fatta beslut om vår arbetsmarknadspolitik och vår skattepolitik måste vi också respektera andra länders rättigheter att fatta beslut om de frågor som ligger inom den nationella kompetensen. Den principen måste vi också vårda. 141 HANS (V) replik: Jag ställde två ganska konkreta frågor, men jag fick inte några direkt konkreta svar. Jag frågade: Anser att rätten till ens egen kropp och rätten till abort är en mänsklig rättighet? Det svarade inte på. sade att man står bakom abortlagstiftningen. Det är inte samma sak. Jag vill ha ett tydligt svar . Anser att rätten till ens egen kropp är en mänsklig rättighet? Det är centralt i denna diskussion. Om vi ser det som en mänsklig rättighet eller inte utgör på något sätt grunden när vi jobbar med dessa frågor. Sedan frågade jag hur man från regeringens sida jobbar med att ska respektera kvinnors rätt till sin egen kropp. Då börjar tala om svensk biståndspolitik. Mig veterligen bedriver inte något biståndsarbete på , och jag hoppas att man inte heller har några planer på att göra det. Det finns betydligt större behov av svenskt bistånd i andra delar av världen. I stället börjar tala om att detta är en fråga som irländarna själva måste besluta om och att detta är närmast en inre angelägenhet. Det är det som blir problemet för . Om man som jag betraktar detta som en grundläggande mänsklig rättighet blir det inte heller en inre angelägenhet eftersom mänskliga rättigheter inte är en inre angelägenhet för något land inte när det gäller någon rättighet och inte när det gäller något land på detta jordklot. Vi har ett gemensamt ansvar att arbeta för att samtliga mänskliga rättigheter ska respekteras i samtliga länder. Därför tycker jag också att det skulle vara självklart att är tydligt när det gäller den irländska regeringen och att detta är en fråga som man lyfter fram i dialogen med den irländska regeringen, alltså att vi tycker att deras abortförbud är oacceptabelt och att vi önskar att ska reformera sin abortlagstiftning. Återigen, : Vad gör den svenska borgerliga regeringen konkret för att bidra till att reformerar sin abortlagstiftning? 142 (M) replik: Jag tyckte att jag var mycket tydlig med att säga att står bakom både mäns och kvinnors rätt till sexuella rättigheter och hälsa. Då talar vi om rättigheter. Därutöver är det för oss en självklarhet att både verka för och värna kvinnors rätt till fria, lagliga och säkra aborter. Jag vet inte hur jag ska kunna vara tydligare än så. ställde vidare frågan om vad vi gör internationellt. Det var av denna anledning som jag tog upp biståndsfrågorna. Men var tydlig i sitt anförande med att han inte ville se en lagstiftning på EU-nivå i abortfrågan. På samma sätt vill jag också vara tydlig med att säga att jag inte vill det. Jag vill att vi ska äga detta i varje land men att vi internationellt ska ha en debatt och en diskussion, vilket vi har inom vårt europeiska parti, om just kvinnors och mäns rättigheter till sexuell hälsa och till lagliga, fria och säkra aborter. Jag tycker inte att det finns någon oklarhet i det. Däremot måste vi respektera att andra EU-länder har andra instruktioner och har kvar befogenheten att fatta denna typ av beslut. Vi vill inte lyfta det till EU-nivå. Då måste vi respektera att denna process måste få mogna fram inom ramen för det irländska samhället och den irländska debatten. Jag välkomnar att de har den debatten. Jag stöder kvinnors rätt till abort i hela världen. Jag välkomnar att denna regering har tagit steg för att stärka möjligheterna för EU:s kvinnor att få aborter utförda i . Där tror jag att vi är överens. Men jag vill inte, kanske till skillnad från och , lyfta in lagstiftning utifrån eller komma med rättighetslagstiftning på EU-nivå inom detta område. Där skiljer vi oss åt. 143 (MP): Jag kan börja med att instämma i mycket av den bakgrundsbeskrivning som tidigare gjorde här om framväxten av Lissabonfördraget, folkomröstningar och annat. Tyvärr fick vi i inte folkomrösta om Lissabonfördraget. Jag tycker att det är bra att vi ser att andra länder har fått göra det. På blev det först nej. Man återkom, som också har beskrivits, till folket för att höra deras röst, och man fick till slut ett svar. Det protokollet nu heter tycker jag är väldigt lustigt det heter Protokollet om det irländska folkets oro. Tänk om vi också hade uttryckt vår oro för det vi oroade oss för i när det var dags att anta Lissabonfördraget! Tänk om vi hade talat om det vi kanske inte tyckte så väldigt bra om! Där hade vi nämligen också olika uppfattningar, och skulle det ha blivit en folkomröstning här kanske vi hade hamnat i samma situation som , alltså att det inte hade blivit ett ja. Det finns nämligen en oro för en väldig massa olika frågor bland annat några av de frågor irländarna var rädda för, som ett gemensamt försvar etcetera. Den enda svenska oro jag kan påminna mig att vi riktigt har slagits för gäller snuset. Frågan är alltså om vi skulle ha haft ett protokoll om snuset i Lissabonfördraget. Jag tycker att det är väldigt bra att vi talar om EU i den här kammaren.