prot · H10943 · 2013-12-10 00:00:00 — När jag föreslog att vi behövde ligga någonstans på 500–600 miljoner när det gällde infrastrukturen hörde jag bara ett hånskratt – det var överinvesteringar i infrastrukturen. kan vi se att ni hamnar på den nivån. Ser inte du, , att den satsning som ni har gjort leder till en sönderslagen skola, en plundring av skattemedlen till de kommunala skolorna och en sönderslagen sjukvård där riskkapitalister är inne och härjar? Det är resultatet av den politik som ni har drivit under de här sju åren. 11 (M) replik: Låt oss ta detta med utbildningen och den senaste PISA-undersökningen, som naturligtvis är väldigt oroväckande. Man skulle ju kunna säga att de har gått i en tidigare regerings skola, men vi kan skippa den typen av dålig argumentation och snarare fokusera på vad de duktiga länderna har gjort, alltså de som presterar bättre än . Där pratar vi om mer undervisningstid, mer lärarledd tid, fler betyg i fler steg och bättre uppföljning. Där skulle jag säga så här: Vad är det då Alliansen gör när det handlar om reformering av skolan? Ja, det är just den inslagna vägen: mer lärartid, mer undervisningstid, betyg i fler steg och tidigare, att jobba med bättre uppföljning och bättre återkoppling. Det går diametralt mot det föreslår i utbildningspolitiken. kommer från , där det finns många fina industriföretag – ABB, och många andra. När det handlar om de viktiga industrijobben är en del av våra svar just detta med satsning på infrastruktur, forskning, generellt bra skattevillkor och liknande för att det ska vara bra investeringsvillkor i . Jag konstaterar att vill höja bolagsskatten, höja inkomstskatter, införa skatt på transporter och börja avveckla kärnkraften. Då blir min fråga till honom: Hur kan det ge bättre förutsättningar för de gamla fina industriföretagen i om man ger dem konsekvent sämre villkor för att investera i ? 12 (V) replik: Jag noterar att inte besvarar frågan hur vi ska göra för att öka konkurrenskraften för svensk industri och inte heller nämner med ett ord att produktiviteten under en rad år har fallit. Det är givetvis ett problem om vi ska vara konkurrenskraftiga gentemot vår omvärld. Men det kanske inte är så konstigt, eftersom Alliansen inte har någon politik utan ensidigt satsar på att konkurrensutsätta den offentliga sektorn inom skola, vård och omsorg. Det är ju där ni har gjort de stora satsningarna. Ni har slagit sönder den. Ni har släppt in riskkapitalister inom vård och skola som har slagit sönder väldigt mycket av den offentliga välfärden. Elever står utan betyg när de ska hämta dem. Elever får sluta mitt i en skoldag på grund av att någon privat skolkoncern går i konkurs. Det är resultatet av den satsning och den politik som ni har drivit för att få fler företag och fler sysselsatta. Det är inte en politik som står för. Vi vill ha en politik som värnar om människan och naturen, som har omsorg om människan och naturen. Det är en kontrast mot den politik som ni har gynnat – girigheten som har släppts loss inom svenskt näringsliv. Tyvärr är det resultatet av den näringspolitik och företagarpolitik som ni har drivit under de här sju åren. 13 (M) replik: Vi kan ta en seriös diskussion om skola och utbildning – det är jättestora utmaningar för – och återigen titta på vad de främsta länderna har gjort om vi ser på PISA-undersökningen. Det är till exempel , städer i , som , och . Det är just mer lärarledd tid och mer undervisningstid men framför allt uppföljning och utvärdering, betyg helt enkelt. Där är tydligt och säger att man inte ska ha betyg i skolan. Det är en tydlig lättja när det gäller den typen av uppföljning, som är en av de tydligaste framgångsfaktorerna om vi ser på länder i . Låt oss sedan ta detta med industrierna. Ja, industrierna är otroligt viktiga för . Vad är då vårt svar för att ge bra förutsättningar för och en massa andra företag? Ja, det handlar om infrastrukturen, som är avgörande och viktig för att få ut saker på en internationell marknad. Det handlar om de stora forskningssatsningar som vi gör som långsiktigt bygger konkurrenskraft. Det handlar om bra skattevillkor som vi sätter på plats för att ska vara ett bra land att investera och betala skatt i. Det handlar om satsningar vi gör på utbildning och arbetsmarknad. Har vi svar på alla frågor? Nej, jag är inte säker på det. Men vi har en tydlig agenda för att långsiktigt göra till ett bättre land att investera i för den typen av företag. Vad är svar? Jo, han säger så här: Vi ska göra det dyrare att investera, dyrare att producera och dyrare att anställa. Vi ska snabbavveckla den viktiga kärnkraften, som många industriföretag säger är avgörande och viktig när det gäller leveranssäkerhet och elpriser. Jag tror att det är en sämre utveckling för . 14 (FP): välstånd byggs av företagsamhet. För mig och och för Alliansen handlar företagande både om att skapa välstånd för den enskilda människan och samhället som helhet och om att människor får möjlighet att förverkliga sina egna drömmar, forma sina liv och skapa sin egen försörjning. har drivit denna politik alltsedan dagar och hans tankar om företagande som de välståndsbildande krafterna. Det gäller än . När företagen bygger sin produkt bygger man starkt. Det är denna koppling mellan arbete, företagsamhet och välfärd som måste synliggöras för oss alla. Det är därför arbetslinjen också är välfärdslinjen. står starkt som företags- och företagarnation. är bland de stabilare länderna i EU när det gäller konkurrenskraft. Detta beror på att är särskilt starkt på innovationsområdet, forskning och utveckling, tillgång till kapital och effektivitet i offentlig sektor. Detta visar med all tydlighet att vår politik för ett starkare näringsliv har burit frukt. Under alliansregeringen har anslagen till forskning ökat med . I årets budget satsas ytterligare på att förbättra konkurrenskraften för företag att växa och anställa. Investeringar i små företag görs lönsamma genom investeraravdraget medan FoU-avdraget stärker möjligheterna till investeringar i forskning och utveckling. Bolagsskatten, som sänktes vid det , underlättar för fler och växande företag som internationella konkurrenskraft stärks. Den stärkta satsningen på lägre arbetsgivaravgifter för unga gör det lättare för många att kunna bidra och bli anställda. Stora ansträngningar görs också för att skapa färre och enklare regler för företagarna. Om långt tillbaka mest exporterade råvaror har vi sannerligen förändrats . Tjänstesektorn, it-branschen och turismen är sektorer som växer alltmer. Turismen, till exempel, omsatte och sysselsatte 170 000 personer. Men detta innebär inte att de tyngre näringarna i som fordonsindustrin, skogsindustrin och stålindustrin är på väg ut – tvärtom. Den traditionella basindustrin stod för av exportintäkterna och sysselsatte ca 400 000 personer. När det gäller fordonsindustrin kommer att investera stort i forskning och utveckling med ca 15 miljarder i framöver, vilket är ett fantastiskt styrkebesked . Dessutom byggs en helt ny karosseriverkstad. Till detta kommer nystarten för i genom Nevs . De traditionella näringarna hittar nya och spännande partner och utvecklingsvägar och växer sig starka. Detta visar att och framför allt lever upp till sin historiska roll som motorn i den svenska industrin. Regeringen har gjort mycket för att förbättra företagsklimatet i , och mer ska göras. I den budget som vi ska besluta om finns flera förslag. Regeringen kommer inom ramen för det kommande regionalfondsprogrammet att inrätta två nya riskkapitalfonder. Det blir en fond med syfte att investera i nya och befintliga privata riskkapitalfonder. Det blir dessutom en grön investeringsfond med inriktning på energi- och miljöteknik. Detta är mycket bra. Regeringen avser också att se över konstruktionen av högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader i syfte att förbättra småföretagens situation. I översynen ingår frågan att pröva möjligheten att differentiera högkostnadsskyddet utifrån företags storlek. Regelförenklingsarbetet är svårt men stärks genom en rad insatser. För att påskynda och möjliggöra arbetet med att förenkla och minska företagens uppgiftslämnande satsar regeringen nu på framtagandet av ett uppgiftslämnarregister, vilket också har eftersökts här tidigare i debatten. Det innebär att företag ska kunna lämna de flesta uppgifter som myndigheterna kräver in och till ett ställe. Detta är också mycket bra. fyller en viktig funktion i arbetet med att säkerställa att förslag till nya och ändrade regler noggrant utreds och granskas innan de införs. Reformen om en frivillig revision utvärderas för att se om revisionsplikten bör slopas för fler företag. Men, fru talman, vi är inte nöjda med detta. Vi måste sträva efter ett förbättrat företagsklimat i stort som smått. Regeringen jobbar hårt på att förbättra och lyfta hela den svenska skolan och yrkesutbildningarna så att människor har rätt kompetens och utbildning för att axla ansvaret inom industrin, omsorgen och servicesektorn. Ett efterlängtat lärlingssystem och introduktionsanställningar för unga kompletterar. Här vill jag gärna också nämna kamraterna på den fackliga sidan, som på många håll arbetar konstruktivt och nära företagen för ett hållbart resultat. Energisystemet är förstås näringslivets blodomlopp. Det är därför jag i varje energipolitisk debatt talar om nödvändigheten av att vi har en stabil och tillräcklig elproduktion i – en elproduktion där kärnkraft och vattenkraft är basen i en ren, billig och stabil produktion. Här har Alliansens överenskommelse lagt grunden till en långsiktig och stabil politik som jag vet kommer att gagna svensk industri . Det är viktigt att öka kvinnors företagande. Speciellt gäller detta inom välfärdssektorn eftersom möjligheterna att byta arbetsgivare, göra karriär och starta eget då blir mer likvärdiga med dem på den övriga arbetsmarknaden. Regeringen satsar –på att främja kvinnors företagande. Regeringens företagspolitik i övrigt med sänkta skatter och minskad regelbörda gynnar förstås också kvinnligt företagande. Kvinnors möjlighet till att starta företag inom kvinnodominerade yrken måste värnas. Denna rätt är hotad genom förslagen om vinstbegränsningar när det gäller så kallade välfärdsföretag. Sådana begränsningar skulle radikalt hota många företag som ägs och drivs av kvinnor . Samma sak gäller förslagen om avskaffat eller inskränkt RUT-avdrag. Begreppet entreprenör är något annat än begreppet företagare. En entreprenör är någon som ser nya affärsmöjligheter, nya kombinationer och nya marknader. Därför måste vi ha ett samhällsklimat som uppmuntrar entreprenörskap. Utan alla tänkande och kreativa människor skulle inte överleva. De kreativa näringarna, till exempel, är viktiga för framtid och bör uppmärksammas ännu mer av oss alla. Inte sällan är det inom konst, musik, dataspel, video, ljud och film som de första trenderna kan spanas in. Efter dem följer all annan industri i sin takt. En stad eller ett land som vill lyckas ska alltså vara rädd om och utveckla sina skapande förmågor. Så kallade mikrolån – lån under ca , borgensfria lån och lån utan krav på egen kapitalinsats – är en viktig fråga, som flera har nämnt. Genom Europeiska investeringsfonden, EIF, kan sannolikt ges möjlighet att underlätta villkoren för nyföretagande. Därför är det viktigt att ser över detta och att samarbete sker med de ideella rådgivningsorganisationer som finns, till exempel och andra. Av alla dessa skäl är det positivt att entreprenörskap och entreprenöriellt lärande numera löper som en röd tråd genom hela det svenska utbildningssystemet. Det startas redan i småskolan med Snilleblixtarna och avslutas i ett eget företagande genom UF-företagen. Som mycket annat startades till exempel Snilleblixtarna av en slump. Det startades av i en skola i . Hans son gick i en klass där många av pojkarna inte kunde sitta stilla på lektionerna. Han startade då en tävling för att se om de hade andra kunskaper som de kunde förmedla – kanske inte alltid bara lärda bokkunskaper. Han kallade tävlingen för Äggfallet. Utmaningen var att släppa ett ägg ned på asfalten på skolgården och se vem som kunde göra detta utan att ägget gick sönder. Många idéer prövades, och många ägg gick sönder tills vinnaren klev fram, gick upp och släppte hela hönan. Det är klart att ägget är helt när det kommer ned om man släpper hela hönan! Det är på detta sätt som vi måste tänka – utanför boxen – och ibland, fru talman, släppa hela hönan. Ett annat bra historiskt exempel på entreprenörskap i är , som startades på en kräftskiva där och på en servett tecknade ned det som än utgör grunden för denna världskoncern. Detta är ett företag som storsatsar i och – hela 35 miljarder . Det är denna och liknande investeringar som bygger inte bara bilar, fordon och annat utan också . Med fullkomligt logisk slutledning ligger det nära till hands att tro att fler hönor och kräftkalas kan ha en positiv inverkan på svenskt företagsklimat. Och vem är i så fall jag att förneka eller förringa detta? Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde och (båda M) samt (KD). 15 (S) replik: Jag hade först tänkt att min fråga till givetvis skulle handla om PISA-undersökningen, inte minst kopplat till att är det parti som sitter på och att är den utbildningsminister som har varit utbildningsminister längst i modern tid. Jag vet knappt om det är lönt efter att ha läst morgonens lite kvickt. Där konstaterade jag att tydligaste och mest konkreta respons så här långt på PISA-undersökningen är: Lås dörren för sena elever! Det känns som att det saknas en hel del både i viljan att ta ansvar och i insikt om problemet när man lyssnar på vår utbildningsminister. Jag skulle gärna vilja att utvecklar lite grann hur man ser på utbildningen i ett vidare perspektiv. Vår bild av utbildning handlar om att den måste hänga ihop hela vägen. Vi har förslag på alltifrån mindre klasser till fler högskoleplatser, fler yrkesutbildningsplatser och så vidare. Men den fråga som kanske tydligast tangerar detta område och denna debatt är det faktum att vi har gott om företagare som uppger att det främsta hindret för tillväxt är att de inte kan få tag på personal med rätt kompetens. Detta är i ett läge när vi har en historiskt hög arbetslöshet. Min fråga till blir väldigt konkret: Hur ser man egentligen på behovet av bristyrkesutbildningar kopplat till utbildningssystemet? 16 (FP) replik: är självklart en väldigt viktig undersökning. Det kan vi alla instämma i. Det finns inget parti som har en annan inställning. Vi tar de här frågorna på mycket stort allvar och har haft skolfrågan med oss som en av de stora frågorna . Det var tyvärr då parti, Socialdemokraterna, satt i regeringsställning som den svenska skolan tydligt degenererade . Jag vill inte skylla på någon annan. Vi måste se det som det är: Det var ni som hade ansvaret och förändrade skolan. PISA-undersökningen mäter detta . Jag vet inte om just denna undersökning går , men vi har ju kunnat se hur svensk skola sakta har förändrats under de senaste 20–30 åren. Det är alltså inte något som har hänt under eller alliansregeringens tid. Så fungerar inte verkligheten. har lärarnas status utarmats, skolorna har blivit sämre och vi har fått en alltmer slapp attityd till kunskap, som ju är själva grejen med skola och utbildning. Vi ska ju lära eleverna något, och de ska i sin tur behärska detta och stärka konkurrenskraft. När man utarmar detta syns inte så mycket av förändringen , men till slut märks det i elevernas kunskap. Det hänger självklart också ihop med att man har tagit bort vissa saker, till exempel speciallärarutbildningar. Speciallärare är viktiga lärare som tar hand om de elever som har det svårast i skolan. Den utbildningen tog man bort. Vad händer då? Då är det klart att fler elever får mer problem i skolan. Detta med ungdomsarbetslösheten hänger faktiskt ihop med hur den socialdemokratiska skolan har utbildat ungdomar rakt ut i arbetslöshet. Det är det vi ser . 17 (S) replik: Det känns betryggande att inte vill skylla på någon men ändå skyller på Socialdemokraterna. Jag noterade också att utbildningsministern utöver på Socialdemokraterna skyllde på lärarna och föräldrarna. Någonstans blir det ohyggligt bekymmersamt för och den politiska debatten när vi har en regering som aldrig är beredd att ta ansvar och faktiskt regera. Det handlar om att visa att man har makten och verktygen och kan förändra. Resultat som kommer i olika undersökningar – det må gälla eller utvecklingen av exporten eller investeringarna i – är helt eller delvis resultat av den förda politiken . är en förhållandevis . Det är inte okej att i varje läge skylla allt som inte blir som man vill på den gamla regeringen. Då uppstår frågan: Hur länge måste en borgerlig alliansregering regera för att man ska kunna utkräva ansvar för den förda politiken? Någonstans känns det som att man står här i debatt efter debatt och säger att man måste ha åtminstone tre decennier på sig innan man kan ta ansvar för något. Det tror jag inte att har råd med. Här handlar det om att se problemen, ta ansvar, utvärdera, följa upp och vara beredd på att göra om ifall det har blivit fel. När det gäller skolan är det givetvis långsiktiga premisser, men det är också uppenbart att man kan göra ett antal saker på kort sikt. Det duger inte att hänvisa till att det bara är långa tidsvolymer. I andra länder är det precis detta man har gjort. Man har vänt utvecklingen på förhållandevis . Frågan till blir då: Vad gjorde den här regeringen egentligen? 18 (FP) replik: Man måste veta var man står för att veta vart man ska gå. Det handlar om en revision för att veta vilka beslut som har lett till den dåliga situation som befinner sig i och vad vi ska göra för att bryta nedgången och börja gå upp igen. Man kan titta på de länder som har lyckats och som ligger i topp i . De har gjort allt det nu gör och som vi redan har fattat beslut om. De stora reformerna med lärarlegitimation, höjda löner för lärare, bättre status för lärare, återinförd speciallärarutbildning, yrkesutbildningar, fokus på kunskap och betyg i tidigare skeden är bara exempel på sådant som andra länder också har gjort och som vi nu har fattat beslut om. Det gäller att veta vad vi inte ska göra fel igen. En slappare attityd till skolan – det kan vara en skola utan betyg eller med senare betyg, inte så mycket läxor och inte så mycket fokus på kunskap utan på att alla ska ha roligt och må bra – har inte varit bra för och de svenska skolresultaten. Det vi gör nu är att vi genomför alla de reformer vi har arbetat fram . Det tar tid, och det vet . Man vänder inte en atlantångare . Jag tror också att en sakpolitisk fråga finns kvar. Jag vet att inte har någon replikrätt, men det här är inte någon fråga utan mer en fundering. Att förstatliga den svenska skolan är nog något som vi måste diskutera gemensamt allihop framöver. I den svenska debatten har jag hört att det nu finns öppningar från flera håll, och det välkomnar jag. Att kommunalisera den svenska skolan var att bryta sönder hela det välorganiserade system som fanns. Dit ska vi inte igen. Snarare gäller det att ta oss ifrån den situationen. 19 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag. ska vara ett land där det lönar sig att arbeta, där fler vill anställa och starta företag. Långsiktiga och stabila spelregler präglar . Ett starkt näringsliv och ett bra företagsklimat är grunden för vårt välstånd. av svenskarna skulle kunna tänka sig att bli företagare, men det är som är det. som egen företagare vet jag att många upplever den sociala otryggheten som ett stort hinder för att våga ta steget till företagande. För mig är det en grundbult i näringspolitiken att trygghetssystemen är anpassade efter företagarens villkor och verklighet. Det är både en rättvisefråga och en viktig jobbfråga. Därför har också Alliansen stärkt företagares möjligheter att bättre tillgodogöra sig socialförsäkringarna. Vi måste fortsätta arbetet med att förenkla för människor att starta och driva företag. Dessa jobbskapare ska ges goda och stabila förutsättningar att erbjuda människor arbete. Som ett av mest exportberoende länder är extra sårbart i tider av ekonomisk och finansiell oro. När skuldkrisen i stora delar av och medför att efterfrågan på exportmarknaden minskar får det stora effekter på vårt eget näringsliv. Men ser vi återkommande rapporter om att aktiviteten i näringslivet ökar. Tjänsteproduktionen går framåt, och industriproduktionen visar en positiv trend. I inköpschefsindex för industrin pekar både orderingång och produktion tydligt uppåt. Ett annat konjunkturtecken är att industrins leverantörer har fått mer beställningar. Även internationellt ser vi positiva tecken. I viktiga exportländer som och pekar det uppåt. I visar och också stadiga siffror på ökad konjunktur. Sammantaget kommer detta att ha effekt för svensk exportindustri. Småföretagarbarometern, största konjunkturindikator, pekar på att det vänder . I mitt eget hemlän uppger varannan småföretagare att det finns goda framtidsutsikter, och konkurserna minskar för femte månaden i rad. Kreditupplysningsföretaget drar följande slutsats: Näringslivet präglas av ökad optimism som privatkonsumtionen starkt bidrar till ökad efterfrågan. Den privata konsumtionen blir allt viktigare för hur tillväxten kommer att utvecklas i och hur många av de svenska företagen kommer att utvecklas. Min slutsats av detta är att effekterna av jobbskatteavdragen börjar märkas i vårt näringsliv. Jämfört med 2006 har varje löntagare mer i plånboken som man själv bestämmer över. I tider av hög arbetslöshet blir satsningar på jobb och tillväxt extra viktiga. och alliansregeringen har sänkt kostnaderna och förenklat för företagande. presenterar regeringen en offensiv tillväxtbudget. Där läggs pengarna på infrastruktur innovation och forskning bättre förutsättningar för investeringar i små företag fortsatt utbyggnad av fibernät bättre förutsättningar för mobil kommunikation sänkt bolagsskatt att det ska vara billigare att anställa, främst dem som är upp till fler vägar för unga till jobb, där utbildning är en tung del – lärlingsutbildning, satsning på skolan, YA-jobb och så vidare sänkt egenavgift för företag. Investeraravdraget för privatpersoner som vill investera i företag trädde i kraft . För , som arbetar hårt för att stödja jobbskaparna, är tillgången på kapital en central fråga. Med detta initiativ kan många entreprenörer starta, växa, anställa och investera. Nyfikenheten bland småföretagarna är stor. Investeraravdraget tillsammans med sänkt bolagsskatt ökar förutsättningarna för att jobb och kapital stannar i och medverkar till att nya jobb skapas. Fyra av fem arbetstillfällen skapas av småföretag, men det är också småföretag som är mest känsliga för byråkratiska pålagor från samhället. Det är därför glädjande att regeringen fortsätter att förenkla reglerna för landets företagare. Här vill jag särskilt nämna ambitionen om En dörr in, som innebär ett förenklat uppgiftslämnande. Företagen ska lämna sina uppgifter vid ett enda tillfälle till ett enda ställe. kom positiva signaler från näringsminister om att förslaget till lösning för En dörr in ser lovande ut. Om vi ska klara de utmaningar vi står inför krävs det att vi använder våra fördelar, både i städerna och på landsbygden. utanför tullar är allt annat än tärande, tvärtom. Det är här vi hämtar råvaror som världen efterfrågar, mat, mineraler och energi, för att bara nämna några exempel. Men allt fler gör sitt bästa för att förvandla landsbygden till , en vacker plats där tiden förväntas stå stilla, en oas för storstadsbor i behov av rekreation. Säkert har vi alla hört uttrycket till helgen åker vi till landet. Låt mig ge några exempel på landsbygdens storhet. Jag vill börja med utrikeshandeln, som har ett starkt överskott. Utan skogen, malmen och stålet skulle vi i stället ha ett underskott. Det innebär att hela den svenska nettoexporten kommer från basindustrin.