prot · H10943 · 2013-12-10 00:00:00 — Med den utgångspunkten är det självklart för att betrakta även internationella studenter som ett viktigt inslag i våra lärosäten. Tyvärr går regeringens politik i motsatt riktning. Genom att införa studieavgifter på svenska utbildningar har antalet studenter från minskat. Det innebär att våra studenter får färre impulser från omvärlden. Den högre utbildningen tappar därmed i kvalitet, enligt vårt synsätt. I ett som sluter sig för omvärlden är vi alla förlorare. Med införande av studieavgifter tar steg bort från internationellt samarbete och kontakter med omvärlden. Vi behöver öppenhet, inte avgifter. Därför avsätter för att garantera en avgiftsfri högskola i . Avslutningsvis vill jag säga några ord om bristen på läkare. Den har varit akut i . Därför vill vi investera i tusen läroplatser . Därmed, herr ålderspresident, yrkar jag bifall till mitt särskilda yttrande. Kammaren beslutade på förslag av tjänstgörande ålderspresidenten att ajournera förhandlingarna till . 14 § (forts.) Utbildning och universitetsforskning (forts. UbU1) 93 (M): delades årets ut. 13 värdiga mottagare uppmärksammades för sina viktiga insatser och de framsteg de gjort för vetenskapen. Nobelprisen och Nobelveckan ger internationell uppmärksamhet av stor betydelse. Men med det Nobelcentrum som planeras stå färdigt i kan vi få internationell lyskraft också resterande veckor . Centret som är tänkt att inrymma och lokaler för symposier, seminarier med mera kommer säkerligen att gynna svensk forskning, inte minst eftersom den stiftelse som ska bildas också har som syfte att finansiellt främja vetenskaplig forskning och utbildning – något som nämns i den proposition vi diskuterar . I dagens proposition lyfts också en annan spännande nybildning fram. Det är konstnärliga högskola, som kommer att starta . Detta sker sedan Dans- och cirkushögskolan, och dramatiska högskola gemensamt begärt att få samverka under den nya beteckningen. Syftet är bland annat att främja utvecklingen och kvaliteten i den konstnärliga forskningen – något som fick ordentlig skjuts sedan alliansregeringen införde konstnärlig doktorsexamen . I och med budgetpropositionen fortsätter regeringen sina historiska satsningar för att även ska vara en modern kunskapsnation. Detta är helt avgörande för ett litet och exportberoende land. När debatterar Alliansens budget för högre utbildning och forskning vet vi att vi gör det som ett av de länder i världen som satsar mest resurser på området. Då det gäller forskningen kommer nivån på satsade skattepengar 2016 att ha ökat från 25 till hela jämfört med den senaste socialdemokratiska forskningsbudgeten. Det motsvarar en total ökning av forskningsanslagen . Regeringen har också levererat enligt plan, så de satsningar som utlovades har också gjorts. och högskolor har därför sett en mycket stor ökning av forskningsanslaget. Vissa börjar till och med prata om att universitet och högskolor har blivit forskningstunga. Men de ökade forskningsintäkterna har gett lärosätena förutsättningar att inte bara avsätta mer pengar till forskning utan också anta fler doktorander och ge dem bättre försörjningsvillkor. Det är viktigt, för vi får ingen framgångsrik forskning utan duktiga forskare. Det är också därför regeringen har gjort stora satsningar på att kvalitet ska genomsyra hela utbildningssystemet, dels genom att satsa betydande ekonomiska belopp på alltifrån förskolan till högskolan, dels genom strukturreformer som har fått stor betydelse för verksamheterna. För att visa på att forskningen också har stor betydelse för kvaliteten i grundutbildningen på högskolor har varje student med sig en forskningspeng om . Viktigt är också att andelen forskarutbildade som deltar i undervisningen vid universitet och högskolor har ökat betydligt. Detta har gett blivande forskare ett helt annat utgångsläge. För visst – det är ju med de utexaminerades kompetens som vi kan konkurrera internationellt. Alla lärosäten har numera också möjlighet att söka examensrätt för forskningsutbildning inom smalare profilområden. Strategiska områden för forskning och innovation har pekats ut, och lärosätena har fått ett särskilt uppdrag för att mer forskning ska komma till nytta. Det är inget dåligt facit . och högskolor har dock en utmaning, och det är att kunna nå topplaceringar i internationella rankningar. Därför måste vi fortsätta att utveckla den svenska forskningsmiljön liksom samverkan mellan universitet, högskolor och samhället i övrigt. Genom att mer forskning kommer till nytta gynnar det alltifrån näringslivets utveckling till undervisningen i ett klassrum. Att mer forskningsresultat kommersialiseras skapar dessutom nya intäkter, som i sin tur skapar förutsättningar för mer och bättre välfärd och också mer forskning. är tydliga med att ska vara en kunskapsnation med höga ambitioner. För att stå sig i den skarpa internationella konkurrensen är forskning med hög kvalitet avgörande för att skapa framtidens jobb. Det är också viktigt att forskning och innovation blir en helhet där bildning, vetenskaplig kvalitet och nyttiggörande går hand i hand. Det är därför så glädjande att alliansregeringen, tack vare en stabil och välskött ekonomi, har kunnat fortsätta att prioritera utbildningsfrågorna så högt, trots att en internationell finanskris stormat runt om oss . Hur ser då oppositionspartiernas satsningar ut? Ja, i sina skuggbudgetar har de spenderbyxorna på, men det finns inte någon sammanhållen strategi. , som dess värre inte är här , talade om en kompassriktning, men inte ens den kompassriktningen kan vi se vare sig i partiernas strategier och budgetmotioner eller mellan partierna i opposition. Jag ska ta några exempel. och vill avskaffa studieavgifterna för tredjelandsstudenter, även om inte finansierar detta fullt ut. Vad Socialdemokraterna tycker är oklart. De har ju ett kongressbeslut om att dessa studieavgifter ska avskaffas, men det framgår inte av deras budgetmotion . vill ha en undervisningsgaranti om minst , och för det beräknar de en kostnad på 900 miljoner, medan vill ha ytterligare garanterad till den facila kostnaden av 1 ½ miljard. Detta gör det också väldigt märkligt, för vi vet inte på vilka beräkningsunderlag man faktiskt kommer fram till de här olika nyckeltalen. Fler högskoleplatser utlovas också, trots att vi fortsatt ligger på en historiskt hög nivå. Men hur ser det ut? Ja, enligt kommer antalet helårsstudenter att minska med 3 000 . Men den nedgången kan också ha en förklaring. Resurser som tidigare finansierade utomeuropeiska studenters platser används nu i stället till olika kvalitetssatsningar inom högskolan. Resurser som gick till lärosätena för studenter som förvisso var registrerade på en kurs men inte deltog i utbildningen har delvis dragits in. I stället för att bekosta tomma platser har de använts till att höja utbildningskvaliteten för aktiva studenter. Dessutom har resurser omfördelats till yrkesutbildningar som arbetsmarknaden efterfrågar, till exempel sjuksköterskor och ingenjörer, för att förbättra matchningen. Det leder totalt till något färre högskoleplatser, eftersom det då handlar om yrkesutbildningar som är dyrare per student än de flesta andra utbildningar. Trots detta håller vi alltså ställningarna på en historiskt hög nivå. Intressant i sammanhanget är också den prognos som gjort i dialog med . Enligt den kommer nämligen av dem som går ut gymnasieskolan att kunna erbjudas plats i eftergymnasial utbildning . Då gör man antagandet att det motsvarar de högskoleplatser som finns och nuvarande studiemönster. Den siffran ökar dessutom kraftigt till för dem som lämnar gymnasieskolan . Det skulle i så fall vara en nivå som aldrig förr nått upp till, inte ens om något parti hade haft målsättningen att vi skulle nå den. Avslutningsvis vill jag bara säga att detta jämte våra många satsningar på kvalitet är vad man gör för att rusta starkt för framtiden. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (M). 94 (S) replik: Så låter det på område efter område från en regering som har en, kanske förväntad, argumentation och retorik efter att ha suttit vid regeringsmakten. Den har suttit , och är nu inne på det åttonde. Verkligheten är svår att springa ifrån, . Verkligheten är att denna budget har budgetutrymme på över 20 miljarder, och det mesta av detta utrymme används till skattesänkningar – så till den milda grad att just nu håller på att stöta och blöta om också skattesänkningar för höginkomsttagare, som aktivt och hårt driver, ska genomföras eller ej. Socialdemokraterna menar att investeringar i utbildningssystemet skulle ge mycket mer för landet än denna typ av skattesänkningar. Ett av de områden som vi prioriterar är ett högskolelyft. Vi vill se till att fler ungdomar får möjlighet att skaffa sig en utbildning, särskilt i ett läge när så oerhört många ungdomar vill göra just detta. Vi har närmare 380 000 som sökte in till våra högskolor och universitet. , som det numera heter, kom med en rapport som visar att det antal nya studenter som får plats på våra högskolor är det minsta på mycket . Det är dessutom minskande. Orsaken är enkel: Regeringen håller på att aktivt dra ned på antalet högskoleplatser, . Då blir min fråga: Varför drar regeringen ned på antalet högskoleplatser i ett läge där vi har hög ungdomsarbetslöshet och där många ungdomar, klokt nog, vill skaffa sig en utbildning i när arbetsmarknaden är ganska kall? 95 (M) replik: När det gäller var regeringen lägger sina pengar handlar det inte om antingen eller. Det vår regering, alliansregeringen, har lyckats med är att klara både och. har bland de starkaste offentliga finanserna i EU. Vi har bland den lägsta långtidsarbetslösheten i EU, och vi har bland de största satsningarna på såväl skola som forskning och högre utbildning. När omvärlden inte drar måste vissa andra stimulanser till för att vi ska kunna fortsätta att behålla denna höga sysselsättning och fortsatt öka sysselsättning, företagande och välfärd. Därför är det viktigt att vi gör både och. Det är också därför vi, som tidigare talare har sagt, har kunnat satsa 4 miljarder på skolan och 3 miljarder på annan utbildning inom utbildningsutskottets budget. Jag vill påstå att vi har gjort ett högskolelyft. Vi är på en historiskt hög nivå. Vi har mäktat med att inte bara hålla kvantitet på antalet platser, utan vi har också satsat för att hitta kvaliteten. Här har regeringen gjort stora insatser. Vi har bland annat höjt anslagen till humaniorasektorn sedan vi kom till makten . Vi har sett att bidragen och ersättningarna per helårsstudent är högre än 2006. Detta har vi mäktat med, för det handlar inte bara om att få in studenter. Det handlar också om att få ut dem genom systemet. Jag vill passa på att ställa en fråga till . När ni ska göra era satsningar talar ni om treterminssystem och kompetensförmedlare och att UKÄ ska fördela platser och nya högskoleplatser. Det är inte deras jobb. Vad är det då ni förväntar er i och med de förslag som ni lägger fram? 96 (S) replik: har inte suttit i en regering, så jag känner mig nödgad att informera om att myndigheterna jobbar på och regeringens uppdrag – inte tvärtom. Vad myndigheterna gör skriver regeringen fram i varje års regleringsbrev. Det är någonting som vi bestämmer gemensamt i riksdag och regering. Jag återkommer till min fråga, herr ålderspresident, av det enkla skälet att jag inte tyckte att jag fick något svar. Det är trots allt så att vi har ett läge där allt färre ungdomar, och över huvud taget allt färre studerande, får plats på våra högskolor. Det är ett faktum. Det är också ett faktum att antalet examinerade – examinationsfrekvensen – nådde en topp 2006 och sedan har sjunkit . Detta finns att läsa på för den som är intresserad. Det är också ett faktum att antalet nya som får plats på våra högskolor blir allt mindre. Det är inte så konstigt, för om man skär ned på resurserna för antalet platser på högskolan blir det effekter. Min fråga, som jag återkommer till, är: Vari ligger klokskapen i detta, ? I ett läge när så många vill studera på högskolan och i ett läge när vi har en ungdomsarbetslöshet som till och med föranleder EU att komma med krisstöd – varför väljer då den moderatledda regeringen att prioritera ytterligare skattesänkningar och delvis finansiera dem genom att skära ned på högskolan? Vad tror ni på fullaste allvar är det bästa för och ungdomar – att de får utbilda sig eller att de har någon hundralapp mer i plånboken via ytterligare ett jobbskatteavdrag? 97 (M) replik: Vi har mött efterfrågan på högskoleplatser. Vi har gjort det med tillfälliga platser under både 2010 och 2011. Just nu löper också en satsning med tillfälliga platser ända . Jag vill inte säga att vi drar ned. Vi anpassar förutsättningarna för högskolorna. Precis som jag sade i mitt anförande kan vi se vad som händer . Bland dagens 19-åringar är det som kommer att kunna ha möjligheten att skaffa en högre eftergymnasial utbildning redan nu fram till . Allt handlar inte om akademiska studier. Vi har plockat upp examina på yrkeshögskolor för att på olika sätt möta den efterfrågan som finns. Socialdemokraterna har alltid haft en fäbless för de akademiska, teoretiska studierna. Men vi ser att det finns en mångfald av behov och en mångfald av och en stor efterfrågan på olika varianter. Detta möter vi också. Det är lite intressant att titta på antalet platser. Det går lätt att raljera, men har följt upp hur det såg ut med dem som inte antogs till utbildningar . Om vi tittar på detta ser vi att många kom tillbaka. Även om de inte antogs just det året sökte de igen. Men av dem som hade sökt gjorde det inte. Det berodde för en del på att de inte hade tillräcklig behörighet. Men det var också en stor grupp, , som tackade nej trots att de hade antagits på sitt förstahandsval. Detta är intressanta fakta att ha med sig, och jag efterlyser mer statistik över detta så att vi inte leds felaktigt i tron på vad utbildningsplatserna innebär. 98 (FP): Min kollega har tidigare i debatten talat om de viktiga grunderna i vårt utbildningssystem. På mitt bord ligger att tala om det som för många kommer efteråt, det vill säga områdena högskola, universitet och forskning. Som vanligt sker denna utbildningsdebatt antingen, som , för eller runt en av de absolut största händelserna i akademin. Det är Nobelprisutdelningen, när några av världens främsta forskare just nu samlas runt omkring oss här i . Kanske för vi debatten här just för att påminna oss om att omläggningen av den svenska skolan, från förskola till forskning, sker i ljuset av Nobelpristagare. ska finnas i den absoluta kunskapstoppen. Vi ska inte bara dela ut priserna – vi ska också hämta hem dem, inte för priset som sådant men för att vi behöver den absoluta spetsen om ska kunna fortsätta utvecklas som den välfärdsnation vi är. Det går en skiljelinje, minst, mellan de olika oppositionspartiernas politik och regeringens. Regeringens högskolepolitik syftar till att höja kvaliteten på utbildningarna. Resurserna ska användas effektivt så att studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov tillgodoses. är ett av de länder som enligt satsar mest resurser per student inom högre utbildning. Till exempel har resurserna per helårsstudent inom humaniora och de samhällsvetenskapliga områdena ökat till ca eller . Dessutom har antalet studenter på högskolan utökats sedan alliansregeringen tillträdde 2006. De årskullar som slutför gymnasiet under har större möjlighet att få påbörja en högre utbildning än vad som var fallet tidigare, givet att de följer det utbildningsmönster som vi har sett. Det har skett en betydande ökning av platser på de utbildningar där det finns stor efterfrågan på utbildad arbetskraft. Exempelvis ökar nybörjarplatserna på läkarutbildningen och på tandläkarutbildningen jämfört med . fördelas till lärosäten som finansierar utbyggnaden av läkar-, tandläkar- och civilingenjörsutbildningarna. Utöver detta tillförs för en satsning på sjuksköterske- och ingenjörsutbildningarna. Det sker nu också särskilda satsningar på att höja lärares kompetens och för att höja läraryrkets attraktionskraft med vidareutbildningar och satsningar på övningsskolor och förskolor. har regeringen lagt fram två historiskt stora forsknings- och innovationsbudgetar med en sammanlagd ökning med –2016, en resursökning just för långsiktighet och stabilitet i forskningspolitiken. Det är den i särklass största resursökningen för svensk forskning som har skett under en så . Detta sker under en finansiell krisperiod, något som tydligt visar att denna regering prioriterar att vi ska tillhöra den internationella toppen inom högre utbildning och forskning. Vad leder då dessa pengar till? Enligt SCB:s prognos beräknas svenskarnas utbildningsnivå stiga oavbrutet . Därefter har vi inte längre några beräkningar. Vår högre utbildning hamnar tvåa i världen efter när 21 rankar. Där granskas hela utbildningssystemen och inte enbart enskilda lärosäten. Detta är fakta som man lätt skulle kunna missa om man bara hade lyssnat på oppositionspartiernas framställning . kommer oppositionen möjligen att säga att jag skönmålar det hela och att jag inte vill lyfta fram eventuella problem, vilket ju är lite ironiskt, för det är precis det motsatta jag brukar få höra när jag debatterar grund- och gymnasieutbildning – att jag svartmålar och aldrig ser det som är bra i det svenska utbildningssystemet. Då kan jag lugna dem med att jag visst ser de utmaningar och svagheter som vi har framför oss att bemästra. Kvaliteten i den högre utbildningen hänger mycket på vilka studenter vi får in. Därför är det oerhört viktigt att man får kunskap och studievana med sig från grund- och gymnasieskolan. Därför går frågorna inte att koppla isär. Vi måste få upp elevernas kunskapsnivåer generellt om vi ska kunna ha en bra högre utbildning. När det gäller rekrytering från hem utan tradition av högre utbildning krävs ett målmedvetet arbete från lärosätena och en uppbackning från politiskt håll. Det handlar om hur och var lärosätena kommunicerar med yngre elever, att det finns möjlighet till support och stöd för att man ska kunna orientera sig som ny student och så vidare. Utökad undervisningstid behöver många studenter oavsett bakgrund. Det är inte rimligt att studenternas undervisningstid varierar så kraftigt, men den är så gott som alltid för liten. Att ha föreläsning är oftast inte idealet eller ens rimligt för många utbildningar. har vi sammantaget, om jag har rätt siffror, delat ut 851 , eller rättare sagt: Det finns 851 Nobelpristagare efter dagens prisutdelning. Av de 851 var 28 födda i . Av de 851 var 45 kvinnor. Vi har ett glastak för kvinnliga forskare. Jag är fullständigt medveten om detta, och där krävs fler insatser. Vi har också ett glastak för unga forskare. Vi har för lite internationellt utbyte på både studerande- och forskarnivå. Vi har för lite nyfikenhets- och risktagandeforskning. Detta är fundamentala frågor för . Därför är det skönt att kunna säga att det finns satsningar från regeringen på vart och ett av dessa områden – jag tror att vi är på rätt väg, men vi måste bevaka frågorna noggrant och vara beredda att eventuellt göra ytterligare förtydliganden eller satsningar. Vad jag däremot inte tror är att svaret på våra problem finns att läsa i oppositionens desperata, förlåt, disparata utbildningspolitik. Jag ber om ursäkt. Det var en freudiansk felsägning. Oppositionens disparata utbildningspolitik har knappast lösningarna på de här problemen. Jag vet att jag kan låta tjatig, men jag är övertygad om att det är i kombinationen av ökade resurser, ökad akademisk frihet och ett ökat fokus på kvalitet och spets inom universitet och högskolor som vi kommer att fortsätta utvecklas som en liten nation med ett stort namn inom högskola, forskning och innovation. Med detta, herr ålderspresident, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 99 (S) replik: gick till val på att man 2010 skulle stoppa utslagningen och förbättra skolresultaten. Det var ett löfte till väljarna. gick man till val med stora affischer där det stod att man skulle ha svenska Nobelpristagare. Det är goda ambitioner och föresatser, måste jag säga. Därför skulle jag denna Nobeldag vilja ställa en enkel fråga till , som är representant för : Efter att ha haft helt monopol som parti i i den regering ni sitter i tillsammans med de andra borgerliga partierna, är det din uppfattning att vi nu är närmare eller längre bort från ett till mot bakgrund av de alltmer oroande rapporter vi får om läget i den svenska skolan, inte minst den senaste ? 100 (FP) replik: Mig veterligen kom ett av de 28 Nobelprisen till infödda pristagare faktiskt . Det kanske gick förbi, men det var faktiskt så. Det var som fick . Det tar jag och inte på något sätt åt oss äran av, för han har definitivt inte gått igenom det skolsystem som jag eller har gått igenom, utan han kom från en tidigare era och är ett geni i sin egen rätt. Men låt mig svara på raka fråga om jag tror att vi är på rätt väg att vända utbildningspolitiken till en kunskapsbaserad skola. Jag är helt övertygad om att vi är det. Om du, , lutar dig mot PISA-undersökningen måste du veta – och det gör du också – att den mätning som gjordes gällde elever i årskurs 9 . De gick i en skola som inte på något sätt gått igenom de reformer som vi har genomfört . De massiva reformerna lades fram –2011. Det finns ingen chans att dessa elevers verklighet har varit påverkad av de här reformerna. Vi kan ha den här diskussionen . Vi vet ju att man i diskussionen räknar innan reformerna får effekt. Jag är lika otålig som någon annan – kanske lite mer, faktiskt – men jag är övertygad om att vi är på rätt spår. 101 (S) replik: När gick till val 2006 sade ni inte att det skulle ta, som utbildningsministern numera säger, 15–. Då hette det att man skulle stoppa utslagningen och vända kunskapsresultaten i svensk skola. Man kan undra varför man skrev så 2006. Visste man inte redan då att det tar tid att implementera en läroplan eller en skollag? Jo, nog visste man det. Ändå lovade man detta. Sanningen att säga, herr ålderspresident, visar forskningen något när det gäller de länder där man lyckats vända skolresultaten, då man har haft en svacka eller en negativ trend. Forskningen visar att det tar mellan fyra och om man gör rätt insatser. Jag tror tyvärr inte att det är tiden som är problemet för regeringen. Jag tror tyvärr att det är fel insatser. I grund och botten handlar det om att man inte har investerat. Man har inte prioriterat skolan. har haft monopol på . Man har suttit där helt och hållet själv. Man har ändå glatt stöttat det moderata partiets skattesänkarpolitik. Då är det klart att det inte blir mycket över till utbildningssystemet. Jag tror tyvärr att har fel. Jag tror tyvärr att vi kommer allt längre bort från att – i alla fall när det gäller skolan, för det var det som min fråga handlade om – se till att vi kan försäkra oss om att ha en spets som kan konkurrera om . Jag tror att vi skulle behöva ha en helomvändning i svensk skola. Det har funnits en övertro hos den sittande regeringen på att allting kommer att gå mycket bättre om man bara har mer av kontroll och bara tittar mer argt på eleverna när de inte sköter sig. Det har visat sig att så inte är fallet. Det är därför vi skulle behöva prioritera investeringar och stärka skolan i grunden. Det här räcker nämligen inte. Det kan vara bra med uppföljning, men det räcker inte. Tyvärr tror jag att vi är mycket längre bort från ett än vad någon av oss i grund och botten önskar. 102 (FP) replik: Jag är väldigt spänd på att få veta exakt vilken av skattesänkningarna som och är emot . Det har ju visat sig att man är emot dem precis innan vi gör dem och . Men sedan kommer de igen och går med på samma linje. Jag tycker att det är väldigt enfaldigt att föra skattedebatten. Vi vet dessutom att detta faktiskt tillför resurser till systemet, det vill säga skattemedel, som i sin tur går in i svenska skolan.