prot · H00969 · 2013-02-21 00:00:00 — De sakerna tillsammans är oerhört viktiga. Det bästa vi kan göra för våra barn är att i första hand ge dem utbildning och sedan se till att det finns jobb. Det är en politik som vi driver stenhårt från Alliansens sida. 14 (MP) replik: sade i sitt anförande att regeringen har gjort mycket. Vilka insatser har ni gjort inom målområdena som handlar om livsvillkoren ekonomisk och social trygghet? Jag tycker att det är viktigt med en korrekt analys, och jag tycker att det är bra att ni talar om att det ska finnas evidens. Men det är också oerhört viktigt att använda sig av rätt siffror. SCB:s siffror som kom visar att den tiondel av befolkningen som har högst ekonomisk standard ökade sina inkomster . Den tiondel av befolkningen som har lägst ekonomisk standard ökade sina inkomster . Andelen av befolkningen med låg standard och som har barn, ensamstående med barn, ökade från . Det är den utgångspunkten vi behöver diskutera. Då ska man inte säga att alla har fått det mycket bättre. Den andel som har låg ekonomisk standard har ökat. Det är ett observandum, och det är en utvärdering av det som har hänt på målområde 2, det vill säga ekonomisk och social trygghet. Sedan måste jag ge lite beröm. Det är kul att ni tog till er förslaget om hälsokonto. Det är en fråga som vi rödgröna drev i valrörelsen . Jag har en fråga till . Om ni på allvar tycker att det måste bli bättre för barnfamiljerna, varför avvisar ni då höjt underhållsstöd? 15 (M) replik: De viktigaste delarna i våra åtgärder precis som jag har sagt tidigare handlar om jobben, att komma i arbete. På det sättet får vi den bästa förbättringen för dem som har den sämsta ekonomin. Den ökning som vi ser av den disponibla inkomsten har skett i alla grupper. Sedan kan man välja vilken typ av grupperingar det ska vara. Det är som man brukar säga, nämligen att med statistik kan man bevisa vad som helst. Jag ska erkänna att jag inte har tagit del av siffrorna tidigare, och jag har alltså inte hunnit titta på dem. Jag gör gärna det efteråt, och då kan vi diskutera dem i detalj. Jag kan bara konstatera att den disponibla inkomsten har ökat i alla grupper, och den har ökat något snabbare i den övre delen. Politikfakta har gjort en analys av hur tillväxten ser ut, om man vill veta mer. Sedan var det frågan om åtgärder. Flerbarnstillägget och bostadsbidragen har ökat. Det är satsningar som riktar sig framför allt mot den gruppen. Diskussionen om huruvida underhållsstödet ska höjas eller inte kan jag inte svara på . 16 (MP) replik: Jag uppskattar att är ärlig. Diskussionen om underhållsstödet handlar om att det inte har höjts . Det är länge sedan. Då argumenterade dina kolleger i socialförsäkringsutskottet att det skulle vara fel eftersom det skulle finnas någon form av tak. Tyvärr är det här siffror från SCB som kom . Jag rekommenderar att ta del av dem. Alla grupper har inte fått relativt sett mycket bättre standard. Alla grupper har fått en ökning, men andelen som har låg ekonomisk standard, ensamstående med barn, har ökat från . Det är anmärkningsvärt att det är en så stor ökning. Jag håller med om att jobb är viktigt, men då måste investeringar göras som leder till fler jobb. Vi har oerhört stora behov i , till exempel att ställa om inför klimathoten för att möta de klimatförändringar som vi vet kommer. Men de investeringarna har inte ni moderater heller velat göra. I mitt tidigare anförande tog jag upp att skrivelsen inte på något sätt berör den säkerhet och de hot som finns i fråga om miljöfrågor kopplade till folkhälsa. Varför finns inte de frågorna med i skrivelsen? 17 (M) replik: Det är alltid en avvägning av vilka delar som ska tas med i ett dokument och var någonstans de ska hanteras. Vi tar klimathotet på största allvar. Om vi tittar på länderna runt om i världen är det få länder som så aktivt jobbar med klimatfrågan. Jag vet inte om har några exempel på något land som jobbar hårdare. gör mycket på området, och ligger i framkant. Det tycker jag bekräftas när man talar med politiker från andra länder. ses som ett föredöme, inte bara när det gäller den ekonomiska utvecklingen och hur välskötta statens finanser är utan även på det miljömässiga området. Jag uppfattar att klimathotet får hanteras mer bland miljöfrågorna. Det handlar inte om att de inte skulle påverka folkhälsan, självklart gör de det, men man kan diskutera om lösningen ligger på folkhälsosidan eller om den ligger på gemensamma satsningar bland annat inom EU eller inom de olika miljöbesluten. 18 (FP): politik bygger på att enskilda har ett ansvar, som samhället har ett ansvar för de svagaste. Det påverkar givetvis vår folkhälsopolitik. Vem är samhället? Vem har ansvar för vad? Jag har märkt att det blir en viss oreda i debatten. Staten har ett ansvar. Staten har ansvar för lagstiftning. Det framgår tydligt i betänkandet. Ansvaret är fördelat mellan de olika departementen. diskuterar vi det som främst gäller . Sedan finns de statliga myndigheterna, och sedan finns punktinsatser i form av stöd till dem som har ett brett ansvar, nämligen landsting och kommuner. Vidare finns naturligtvis ett ansvar hos organisationer, idrotten och så vidare, att alla strävar mot målet om en god hälsa. ligger i den internationella statistiken bra till. toppar medellivslängden och den förväntade livslängden. Det är en liten skillnad mellan kvinnor och män. Internationellt sett är det också en liten skillnad i inkomster. Omvärlden ser på oss och undrar hur vi har burit oss åt. Hans förslag har inte varit okontroversiella internationellt sett. Det ska bli väldigt bra att få höra honom här direkt berätta om det som kom fram i den andra utredning som han gjorde och där jag också var med. Jag tycker att det är väsentligt att vi får höra redovisningen från . Där har de arbetat på sitt sätt, men det måste komma fram hur man har arbetat i andra kommuner, för förutsättningarna ser så väldigt olika ut. Jag tror inte på att vi i riksdag ska peka ut hur landets kommuner ska arbeta med folkhälsofrågorna. När jag har lyssnat på debatten har jag undrat om ni i oppositionen har läst vad som står i betänkandet. Ni tar upp frågor som finns kommenterade där. Under till exempel Start barns och ungas uppväxtvillkor redovisas föräldrastödsstrategin. Det som inte kom med är att vi har en ny skollag där elevhälsan lyfts fram. Kommunerna har ett betydande ansvar för elevhälsan, både fysisk och psykisk hälsa. När det gäller stöd för att underlätta hälsosamma val var det bra att noterade att vi har nappat på det där med hälsokonto. Under Skydd ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot nämns antibiotikaresistensen. Vi ligger bra till i , men förbättringen har inte skett i den takt som vi hade önskat. Här måste mer till. Det är någonting inte minst för landstingen men också för kommunerna när det gäller äldreomsorgen. Där vet jag att det på många håll inom primärvården pågår ett arbete för att lära ut hur man ska arbeta med sårinfektioner och sådant. Man ska inte brassa på med antibiotika utan vidare, utan man ska ta till sig den kunskap som finns på det området. När det gäller samverkan får vi nu ett forum för nationell samverkan för hälsofrämjande insatser. Det är lite grann som idé om den tvärsektoriella insatsen. Här kommer det att ligga på ett annat plan. När vi prövade det här med som ordförande i en tvärsektoriell kommitté med ministrar och statssekreterare detta har jag sagt tidigare i kammaren havererade det hela, för man hade inte tid med det. I ett sådant här forum ska det vara människor som på heltid arbetar med hälsofrämjande insatser och har det tvärsektoriella synsättet. Då tror jag att man kan nå framgång. På s. 11 står det om kunskapsstyrning. De öppna jämförelserna är guld värda att använda. Landsting och kommuner bör avsätta tid för medarbetare för att analysera siffrorna, för nu kommer sådana även . Då kan man se om man har framgång i sitt arbete eller om det är försämringar. Då har man enligt det kommunala självbestämmandet i kommuner och landsting ett ansvar för att vidta åtgärder. Här kommer evidens in, och där har vi olika instanser som SBU och forskarvärlden som tar fram underlag. Sedan vill jag påminna om att och Statskontoret har ett uppdrag att följa upp det system vi har inom folkhälsopolitiken. Det kommer en uppföljning, och då får vi ta ställning till om staten ska gå in med mer insatser eller inte. Hiv tas också upp här apropå ursäkt. Jag tycker i stället att vi ska skicka ett tack till alla dem som har jobbat och gjort att hivepidemin är så begränsad som den är i och att människor inte är stigmatiserade såsom de var när två läkare gick ut och sade att hivsmittade skulle isoleras på en ö eller ute i skogen. i bemötte det med att vi ska arbeta med den motsatta linjen frivillighet, integritet, samarbete med de drabbade. Jag tycker att vi ska tacka dem som trädde fram och gav hivsmittade ett ansikte. Det var , modelejonet, och som har överlevt och visar hur man kan leva med den sjukdomen. Den som jag vill tacka sist är , den första öppet homosexuella hivsmittade riksdagsledamoten. Han drev partnerskapsfrågan men också frågan om att ta emot hivsmittade på ett mänskligt sätt. Han visade att det inte var farligt att krama en hivsmittad. Jag har kramat , och jag beklagar att han avled i aids. 19 (V) replik: Jag kan hålla med om att det finns många som har kämpat för både homosexuellas rättigheter och hivsmittades rättigheter och som har gjort stora insatser för att ta bra hand om dem som drabbats av aids. Men det finns också de som behandlades väldigt illa, och det måste vi erkänna. Många av dem som var med då lever inte längre. En del har sett sina nära och kära, bästa vänner och kompisar bli illa behandlade i en svår sjukdom. Jag tror att vi måste ha båda de här bollarna med i luften, tacka alla dem som gjorde bra insatser men också se vad som kan hända när det kommer något nytt som uppfattas hotfullt mot en grupp som redan är diskriminerad, människor som drabbas illa. Det jag skulle vilja fråga om och som jag funderat ganska mycket på jag vet att hon är engagerad och insatt i de här frågorna är: Tycker och att balansen är bra i regeringens folkhälsopolitik? Kommunerna kan göra mycket, visst, men kommunerna blir begränsade och påverkade av den nationella politiken. blir väldigt mycket påverkat av att a-kassa, sjukförsäkring och annat gör att till exempel försörjningsstödet ökar. Man blir påverkad av familjepolitiken naturligtvis om man i en kommun har många ensamstående med barn. Om man då fördelar mindre till dem som inte har barn än till dem som har barn, särskilt dem som är ensamstående med barn, påverkar det naturligtvis kommunernas möjlighet att stödja olika grupper. Vad är det som säger att föräldrastöd är en nationell fråga, medan rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid är en fråga? 20 (FP) replik: Jag börjar med det som jag inte hann säga om hiv. Naturligtvis är det fler som ska tackas, till exempel de medarbetare i som påpekade vikten av det psykiska omhändertagandet av de smittade. Man var lite fyrkantig när det gäller smittskyddet. Det är Noaks Ark och Läkare mot aids och många andra. Det är viktigt att man läser och bok samt böckerna om , en hivsmittad ung flicka som blev narkotikamissbrukare i mycket unga år. frågar om ekonomisk politik och Malmös problem. driver i regeringen väldigt hårt frågan om integration, att människor som kommer från andra länder ska komma i arbete och få de språkkunskaper som man behöver för att klara sig här. Språktest låter kanske lite fyrkantigt. Jag är gift med en invandrare och skulle väl hellre se att man visade vilket värde det har att snabbt lära sig svenska språket. Mantrat i hans familj när de kom till var: Lär dig svenska så fort som möjligt och svensk samhällslära och svensk historia. Sedan öppnar sig arbetsmarknaden för dig. Det är sådant som vi driver i . Jag tror inte någon är ovetande om det. 21 (V) replik: Vi kan nu se i de rapporter som professor har gjort och i statistik som kommer att ensamstående med barn har en väldigt svag och utsatt ekonomisk situation och att en tredjedel av den gruppen tillhör de som har lägst ekonomisk standard i . Är det då kommunernas och landstingens sak att fixa detta, eller finns det ett nationellt ansvar? Det är en liten fråga som jag vill ställa, för jag tycker fortfarande att man inte kan svara med att man satsar på föräldrastöd. Det måste finnas en bredare helhetspolitik om man ser att så många barn växer upp i ekonomisk utsatthet. Det borde också finnas en politik som tar reda på vad det är som gör att man har svårt att få jobb om man är ensamstående, ofta kvinna, med ett eller flera barn. Kan det vara att nästan alla jobb i vård, omsorg, affär, hotell, restaurang och i kollektivtrafiken är på obekväm arbetstid? Kan vi stötta upp nationellt där? Kan det till exempel handla om att jag väljer bort den ensamstående mamman om jag kan välja att anställa någon som jag tror inte kommer att vara borta lika mycket? Om man är ensam försörjare är man mer sårbar. Om man är två och en blir arbetslös är det i alla fall en som har jobb. Men är man ensam och blir arbetslös eller sjukskriven är man ensam som försörjare. Behöver man då inte fundera på hur underhållsstödet ska se ut och om gränsen för bostadsbidrag ligger lågt? Jag tror att den ligger på 117 000 , men jag är inte säker. Men om gränsen ligger lågt så att väldigt få får del av bostadsbidraget, ska man då inte fundera på om det är dags att höja den? Behövs det helt enkelt inte nationella initiativ för att stötta familjer med ensamstående föräldrar? 22 (FP) replik: Jag tycker att här redovisade väldigt väl alliansregeringens arbetsmarknadspolitik. Att skapa arbetstillfällen och få människor att därmed känna att de behövs är A och O. har i ett internationellt perspektiv klarat sig väldigt bra, även om det finns brister. Att människor är arbetslösa är naturligtvis en väldigt bekymmersam situation. Det andra vi satsar på är utbildning, skolan, att rusta människor för att de ska kunna platsa på arbetsmarknaden. Vi tänker om när det gäller människor som kommer från andra länder, för att komma till skolan som 14-åring och inte ha fått någon undervisning alls tidigare är ju en väldigt speciell situation. Där får man börja från grunden för att skapa en bra utbildningsnivå. Det här är sådana satsningar som vi gör. Och vi har, återigen, jämfört med andra länder och funnit att det är annat än barnomsorg som gör att människor kan finnas ute i arbete. Det gäller också att matcha dem som är utan arbete med de arbeten som finns. sägs det: Kan de då inte gå in i vården? Nej, man ska passa sig för att gå in i dessa yrken. Man måste också få rätt profil på det hela. 23 (MP) replik: En grundförutsättning för arbetslivet är ett sammanhållet trygghetssystem där samhället tar ansvar för hela befolkningens livsvillkor. Alla ska ha samma chans och möjlighet att göra val som ger en hållbar utveckling. Goda livsvillkor är ramen för sunda levnadsvanor. Enligt den senaste folkhälsorapporten, , har levnadsvanorna försämrats. Dåliga levnadsvanor ger dålig folkhälsa. Att ändra dåliga levnadsvanor kräver att medborgaren gör medvetna val och själv vill förändras. Självkänslan är avgörande för om den viljan finns, och självkänslan är i sin tur påverkad av livsvillkoren och den verklighet man lever i. Det är här samhället måste börja, att skapa goda levnadsvillkor för alla, oavsett socioekonomisk bakgrund. Det är två mycket kända begrepp inom folkhälsovetenskapen som uttrycker detta: Kasam, känslan av sammanhang, och empowerment, individens självkänsla. Alla människor har ett grundläggande behov av att känna tillhörighet och gemenskap och att befinna sig ett sammanhang. Ekonomisk trygghet bör ses som ett verktyg, ett instrument för individen att kunna fokusera på att förbättra sin egen hälsa. Därför undrar jag varför regeringen har glömt bort ett litet ord i betänkandet. En god folkhälsa är en investering för . Ja, det tycker jag också. Men varför är jämlik hälsa, som det stod i de tidigare folkhälsoskrivelserna, borta? 24 (FP) replik: Ja, vad är god hälsa? Om frågar vad jag lägger in i hälsobegreppet och att må bra kan jag säga att jag mår bra, för jag kan stå här och debattera i kammaren. Jag skulle kunna fråga den som ska bli min efterträdare i en liten stiftelse som heter hon sitter i permobil vad god hälsa är för henne. Hon skulle nog svara: Jo, det är när jag kan ta mig in och ut på teatrar. Där handlar det om tillgängligheten, inte om att kunna gå igen. Hälsobegreppet är alltså olika för olika människor. Därför: Vad är jämlik hälsa? Om du föds med utvecklingsstörningar är god hälsa för dig att du kan göra det som du önskar, men det kanske inte alls är samma sak som en sådan som jag önskar. Därför tycker jag att det är bra att det står hälsa. 25 (MP) replik: Det här är en ganska lång debatt som har funnits ända då folkhälsobetänkandet skrevs. Då var det några partier som inte ville att det skulle stå god och jämlik hälsa. Bland annat var väldigt mycket emot det. Jag tycker inte att jag fick svar på mina frågor av . Självklart handlar hälsa om livskvalitet och självuppskattad hälsa där varje individ själv definierar hälsa. Men en jämlik hälsa handlar om befolkningens hälsa, en folkhälsa som vi diskuterar om . Det är skillnad i medellivslängd för män beroende på var i de bor eller vilken socioekonomisk bakgrund de har. Det är den typen av problem som folkhälsopolitiken måste ta hänsyn till. Man måste skilja på det som handlar om individens hälsa och det som handlar om befolkningens hälsa. Folkhälsopolitiken handlar ju om att göra det samhälleligt möjligt för alla människor att ha en god hälsa. talade i sitt anförande om det kommunala självbestämmandet. Och ja, jag håller med om att det är jätteviktigt att det finns ett kommunalt självbestämmande. Men det är ett problem att kommunerna inte är skyldiga att jobba enligt det breda folkhälsoansvaret. Folkhälsa handlar om många politikområden. har vi här talat om jobb, men faktum är att arbetslösheten för personer med funktionsnedsättning är . Vad gör åt det? 26 (FP) replik: Hälsa och folkhälsa började diskuteras , så det var inte kring . Det är klart att vi ska jobba för att vi inte ska ha de här skillnaderna i medellivslängd och så vidare. Problemet är, som har poängterat, att ju aktivare vi blir när det gäller rökningsförebyggande insatser desto vidare blir gapet, därför att vi inte har kommit på knepet hur vi når dem som bäst skulle behöva motivationen och informationen. Jag var i , där vi försökte oss på att ta upp rökfrågan. Då sade kvinnorna där: Rör inte rökningen än! Ta upp frågorna om maten och alkoholen först. Vi kan inte ta bort allt som är av njutning för männen. Det är alltså inte alldeles lätt att hitta rätta sätt, men det ska vi absolut göra. Det här är socialutskottets betänkande. Vi kan stå här och ta socialförsäkringspolitik, arbetsmarknadspolitik och hela bredden, men det tillåter inte tiden. Ett kan vi dock konstatera, nämligen att det hänger ihop. Och det nationella forumet för hälsofrämjande aktiviteter kommer att inbegripa hela bredden, så vi satsar. 27 (C): Hur ser vi till att befolkningen mår så bra som möjligt, håller sig frisk, kan delta i arbete och samhällsliv, inte hamnar i utanförskap och får tillgång till vård och omsorg av hög kvalitet när de behöver? Och hur ska detta finansieras långsiktigt? Sammantaget hör dessa till några av de mest avgörande framtidsfrågorna för vårt samhälle, det vill säga dem om en långsiktigt hållbar välfärd. Här kommer folkhälsofrågorna tydligt in. Vi är övertygade om att målet om ett starkt framtida välfärdssamhälle kan uppnås genom ett systematiskt arbete på lokal, regional och nationell nivå. För att lyckas måste arbetet ta hänsyn till de olika aspekterna på hälsa. Om vi ska uppnå resultat krävs också insikten att de olika delarna hänger samman och att ansvaret för en frisk befolkning inte bara kan ligga på enskilda aktörer. Den offentligt producerade välfärden kostar pengar. Men välfärd levererad på rätt sätt kan också spara pengar och till och med generera ett överskott och därmed skapa förutsättningar för ännu mer välfärd. En central komponent i välfärden är hälsa. Sambandet mellan hälsa och ekonomi går i båda riktningarna. Dålig ekonomi, fattigdom och ojämlikhet påverkar hälsan negativt. påverkar dålig hälsa såväl privatekonomi som samhällsekonomi i negativ riktning. Dålig eller försämrad samhällsekonomi kan försämra folkhälsan dels genom den oro och frustration som den framkallar, dels genom att benägenheten till tröstkonsumtion av tobak, alkohol, mat och droger kan öka. Detta bidrar också till en försämrad folkhälsa. Dålig folkhälsa kostar dessutom i termer av ökad konsumtion av vård och omsorg och har negativa effekter även på andra samhällssektorer, till exempel i fråga om utbildningsresultat. Därför är Alliansens arbetslinje viktig, och den har på många sätt varit effektiv för att skapa en bättre ekonomi för en bättre välfärd. Dålig folkhälsa medför att färre personer deltar i arbetslivet, att fler är sjukskrivna eller förtidspensionerade och att fler arbetar sämre. Människor med dålig hälsa har sämre anställbarhet och blir oftare bidragsberoende. Vad som är hönan och ägget är inte alltid lätt att fastslå, och det skiljer sig mycket från individ till individ. I tider med sämre samhällsekonomi, som vi nu ser runt omkring i världen, minskar vanligtvis välfärdstjänsternas kvantitet och kvalitet, vilket leder till ytterligare hälsoförsämring. Det känns därför bra att vi har en regering som vågar lägga ned tid, energi och pengar på folkhälsan och som inser att snålheten bidrar visheten om man väljer att spara på detta område. Regeringen satsar på personliga hälsokonton på nätet, på ett nationellt forum för folkhälsa med aktörer som arbetar med frågorna i verkligheten, på utveckling av evidensgradering på folkhälsoområdet, på nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder och på en ny skollag med förstärkt elevhälsa. Listan kan göras lång. Jag vill särskilt lyfta fram PRIO psykisk ohälsa där regeringen lägger 870 miljoner för att förebygga psykisk ohälsa och förbättra vården för dem som drabbas. Genom breda generella åtgärder kan vi på nationell nivå ge den enskilda medborgaren mer makt över sin egen hälsa. Att genom den digitala världen ge större möjligheter för den enskilde att styra sin vård är en faktor jag vill lyfta fram. Här finns en e-hälsostrategi. Genom öppna jämförelser och kvalitetsregister där vårdtagaren kan jämföra olika vårdgivare och behandlingsformer ger vi också mer makt till den enskilde att styra sin vård. Vi skapar en konkurrens som gör att man måste förbättra sig som vårdgivare. Här i kan den som ska föda barn enkelt gå in och jämföra olika förlossningsmottagningar och se inte bara hur nöjda olika patienter är utan också hur ofta olika komplikationer uppstår. Varför har jag och min sambo inte den möjligheten i när vi nu ska bli föräldrar? Här behövs mer öppenhet och bättre tillgång för patienter och brukare över hela landet till den statistik som ofta finns samlad. Det har talats mycket om att vi har en ojämlik hälsa i . Det har vi, och det är ett problem när vi har skillnad mellan olika kommuner. ska vi komma ihåg att vi är bäst i världen. Även om det skiljer sig åt på många håll, vilket vi givetvis ska jobba med, har den mest jämlika hälsan. Vi får inte glömma att vi är duktiga, och vi ska vara stolta men inte nöjda. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 28 (MP) replik: Det låter som att allianspartiernas företrädare är väldigt nöjda med sin folkhälsopolitik. ni suttit vid makten har ni sakta men säkert flyttat perspektivet från det breda folkhälsoperspektivet till det något smalare individperspektivet. Jag har en fråga om det som står i betänkandet om ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot. Som jag nämnde i mitt inledningsanförande omfattar folkhälsa många politikområden.