prot · H00974 · 2013-03-07 00:00:00 — Det är för många som står utanför trygghetssystemet därför att de har timanställningar, inte kommer in eller inte uppfyller arbetsvillkoret. Man måste komma in i en sorts sysselsättning, så att man kommer i gång och får ny kompetens. Det är en del. Men man kan inte både äta kakan och ha den kvar om man tar ansvar för ekonomin. Det finns inga sådana möjligheter. Det här är den väg vi har valt. Jag kan säga att arbetstagare ska vara väldigt tacksamma för att inte sitter i ansvarig ställning , för då hade vi inte haft några riktiga jobb över huvud taget. 117 (SD) replik: I mitt anförande tog jag upp frågan om differentierade avgifter i a-kassan. Detta är någonting som regeringen införde för att man hoppades att det skulle få effekter på lönebildning och sysselsättning. Men några sådana effekter verkar inte ha uppstått, om man tittar på utfallet. I den ekonomiska forskning som har bedrivits , bland annat av , professor i och så vidare, konstateras att effekterna har varit antingen obefintliga eller ytterst begränsade. Den effekt det i stället har fått är minskad likvärdighet i systemet. Som konsekvens har till exempel lågavlönade kvinnor i hotellbranschen fem gånger högre a-kasseavgift än högavlönade akademiker. Det har i sin tur fått effekten att många valt att lämna a-kassan och därmed stå utan skydd, vilket har ökat beroendet av försörjningsstöd. Som jag nämnde uppger socialchefer att det är fler arbetslösa som får hjälp via kommunernas försörjningsstöd än via den statliga arbetslöshetsförsäkringen. Jag undrar om det här är någonting som känner sig nöjda med. Om man inte gör det, vad tänker man då göra åt det? Var står när det gäller frågan om differentierade avgifter? Signalen som sändes ut för var att man var beredd att överge detta om arbetsmarknadens parter färdigställde den jobbpakt som ville få till stånd. Men blev det inte så. Därför undrar jag hur ser på frågan om differentierade avgifter . Det skulle också vara intressant att höra hur man ser på tillkännagivande om att återinföra hundradagarsregeln och varför det inte har hänt någonting i det avseendet. 118 (M) replik: hade försörjningsstödet sjunkit . Det kan vara en tillfällig trend, men det är bra att det går åt rätt håll. När det handlar om differentierade avgifter för vi en diskussion som inte har landat . Men jag skulle vilja att man tittade på helheten. Det är också någonting som har kommit upp i debatten . Vissa partier har pratat om att arbetslöshetsförsäkringen är ett lapptäcke. Jag vill påminna, fru talman, om att vi har en parlamentarisk socialförsäkringsutredning som arbetar hårt med de här frågorna och där tillkännagivandena kring hundradagarsregeln, deltids-a-kassan och systemet för förtroendevalda bland annat finns med som tilläggsdirektiv. Den proposition som vi debatterar ser jag som en helt annan del. Vi var tvungna att skruva på sanktionssystemet, som var väldigt otydligt. Men de andra delarna ligger i en parlamentarisk utredning som ska vara färdig . Där finns dessa frågor med. Jag är övertygad om att vi kommer att diskutera nivåer och differentiering. Det gör vi . Förhoppningen i utredningen från samtliga partier är att komma fram till en bred uppgörelse som gäller , så att man slipper ha det lapptäcke som vi tog över 2006. 119 (SD) replik: Det är inte bara propositionen vi diskuterar här . Vi diskuterar frågor rörande arbetslöshetsförsäkringen även ur ett bredare perspektiv. Att försörjningsstödet har minskat under en månad är visserligen bra, men det är en ganska klen tröst om man ser till hur utvecklingen har sett ut och hur stora problemen är. Man har ett system som uppenbarligen inte fungerar. Empirin och forskningen visar att det inte fungerar. Man har helt enkelt gjort ett felaktigt antagande, vilket gör att människor kommer i kläm. Vi får ett ökat utanförskap. Vi får social misär på olika sätt. Då har regeringen ett ansvar att agera. Jag tycker inte att det duger eller är rimligt att komma med beskedet att man får vänta till 2015 och se vad som händer. Det är inte ett ansvarsfullt sätt att hantera makten. Det är inte ett ansvarsfullt sätt att ta hand om medborgarnas intressen. Jag tycker heller inte att det är respektfullt mot att skjuta på genomförandet av ett tillkännagivande. 120 (M) replik: Det beror på vilken forskning du hänvisar till. Den forskning som jag förhåller mig till är bland annat KI:s och forskning, som visar att ersättningsnivåerna påverkar hur många vi har i arbetslöshet. Jag vill återkomma till det sade i anförandet. Ni vill ha en generös a-kassa. Det kan vara gott så. Man vill att det ska vara för alla och att det ska vara generöst. För många av oss partier är arbetslöshetsförsäkringen en omställningsförsäkring. När ni pratar om en generös arbetslöshetsförsäkring undrar jag om det ska vara utan arbetsvillkor. Kommer SD i sitt förslag att ställa krav på att det ska finnas ett arbetsvillkor som man ska uppfylla innan man kommer in i försäkringen? 121 (FP): När man diskuterar en sådan här fråga är det viktigt att man inte bortser från omvärlden. Det händer ibland att man gör det. Det som händer här i kammaren är viktigt, men det som händer där utanför är trots allt ännu viktigare. När man diskuterar a-kassans framtid och arbetslöshetsförsäkringen är det inte oviktigt att fundera på den globala och den europeiska utvecklingen i ekonomin och på hur arbetskraften i har förändrats . Fler står långt utanför, och grupperna som har svårt att ta sig in och få ett vanligt jobb har växt. De där sakerna har delvis försvunnit i den här debatten, och jag tror att det är viktigt att påminna sig själv om dem. Den största utmaningen att fundera på är naturligtvis hur på lång sikt får fler jobb, hur vi ser till att svensk arbetsmarknad blir mer flexibel, hur svensk ekonomi kan bli mer dynamisk och hur svenskt företagande kan öka och skapa nya jobb i det här landet, så att fler människor får egen försörjning. Man får inte glömma bort det när man diskuterar arbetslöshetsförsäkringen. Hur får vi mer trygghet på arbetsmarknaden? När man svarar på den frågan måste det första svaret vara: genom att nya jobb skapas, så att den som blir av med sitt jobb känner att det skapas nya jobb och att det finns nya möjligheter att gå vidare. Men man väntar på nästa jobb måste det också finnas en bra omställningsmöjlighet, både i form av utbildning och i form av en fungerande a-kassa. Det är ingen hemlighet att vill se en större reform när det gäller arbetslöshetsförsäkringen. Vi vill se en gemensam statlig arbetslöshetskassa. Vi vill se en allmän a-kassa. Vi vill se höjda tak, så att fler får en bättre ersättning. För min och del tror vi att de samtal som förs inom kan bidra till att vi får ett underlag för att göra stora reformer som förbättrar a-kassan och gör den till en bra försäkring för många. I samband med det partiprogramsarbete som är mitt uppe i kommer vi att föreslå en hel del förändringar som gör dels att svensk ekonomi blir mer dynamisk, dels att arbetsmarknaden fungerar på ett bättre sätt. Vi funderar också mycket på hur tryggheten kan bli bättre i omställningen. Vi vill se till att det finns omställningsstöd till människor som har förlorat ett jobb och är på väg till nästa. Det handlar om utbildning, fortbildning och också om ekonomisk trygghet. Ytterligare en del i en fungerande arbetslöshetsförsäkring är att den är tydlig och begriplig för dem som är beroende av den och behöver stöd. Den ska motarbeta fusk och missbruk. Det är mot den bakgrunden som den proposition som här diskuteras ska ses. redogjorde mycket bra för huvuddragen i propositionen tidigare i sitt inlägg. De förändringar som föreslås ske innebär en ökad tydlighet för individen om vad som förväntas, vad individen kan förvänta och också vad som händer om man inte lever upp till de förväntningar som finns. Det blir tydligare formulerade villkor, och sanktioner blir mjukare. Det blir en trappa med sanktioner i stället för ett stup som man möts av direkt. Det blir mer av ett signalsystem än ett bestraffningssystem. tror att det är bra. Det bidrar till att a-kassan och arbetslöshetsförsäkringen fungerar bättre. Det är viktigt att motverka fusk och överutnyttjande. Dagens system får ibland orimliga konsekvenser. Det gäller också att se till att det finns en legitimitet i hela systemet. Det är inte oviktigt om människor ska känna trygghet att de också känner att det är ett legitimt system. Låt mig ta ett exempel på vad propositionen innebär konkret. Enligt dagens regler kan den som inte medverkar till att en individuell handlingsplan upprättas förlora sin ersättning. Jag tror att de allra flesta uppfattar det som en orimlig effekt. Det innebär kanske också i sin tur att inte möjligheten till sanktion används. Det som vi nu gör i och med propositionen, och som det finns en bred enighet om i kammaren, är att se till att det finns en trappa med sanktioner som har en mer rimlig grad av verkan så att man inte ställs inför valet att antingen stänga av någon helt eller inte göra någonting alls. Jag tror att det bidrar till en ökad legitimitet i systemet. En ökad legitimitet i systemet är en viktig pusselbit i att få en arbetslöshetsförsäkring som ger ökad trygghet i förändringen. De som yrkar avslag på propositionen yrkar bifall till dagens system med den oproportionerliga effekt som ibland finns i sanktionssystemet. Det skulle vara mycket intressant att under debatten få höra hur de motiverar det ställningstagandet. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag. 122 (S) replik: från talar om ökad legitimitet i systemet. Jag kan hålla med om att det är bra om man kan få det. har däremot ett stort problem med sin egen legitimitet i den här debatten. Jag får för övrigt hälsa välkommen till arbetsmarknadsutskottets debatter om a-kassan. går in i en gammal god tradition. företrädare som folkpartister har också stått här i kammaren och talat sig varma för höjda ersättningsnivåer. Det har varit lika intressant varje gång. Bekymret blir när man ska gå till beslut. Då kommer aldrig , hans företrädare eller att rösta för ökade ersättningsnivåer i arbetslöshetsförsäkringen. Här har ett extremt stort problem med sin legitimitet. Vill verkligen ha höjda ersättningsnivåer? Kommer man att agera för det, rösta för det eller på något sätt göra någonting annat än att bara förstöra sin egen trovärdighet? Det var den ena delen. Det skulle vara spännande att få ett kort svar från var man står i medborgarlönsfrågan och om man delar uppfattning att det är ett klokt sätt att hantera arbetslöshetsförsäkringen. Om jag förstod rätt står han fast vid gamla tanke om en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Det skulle också vara spännande att för höra mer om det. Om man gjorde arbetslöshetsförsäkringen obligatorisk, hur skulle den i så fall beröra fler människor eller på något sätt spela en annan roll i arbetsmarknadspolitiken om den bara blir obligatorisk och man inte ändrade någonting annat? Det skulle vara intressant att få reda på. 123 (FP) replik: Det talas om legitimitet i debatten. Jag letade efter den gemensam reservation från oppositionen men hittade inte någon sådan om ett nytt system för arbetslöshetsförsäkringen. Det innebär väl i praktiken att min legitimitet, där jag har alliansregeringen bakom mig, är något större än den som kan visa upp när han inte ens har ett gemensamt förslag i opposition. Jag svarar gärna på frågorna. På den första frågan svarar jag ja, på den andra ja, och på den tredje nej. Vi vill inte ha medborgarlön. Den fjärde frågan handlade om obligatorisk a-kassa. Det innebär att fler blir medlemmar i arbetslöshetsförsäkringen eftersom den är obligatorisk. Det innebär att alla är med. 124 (S) replik: Tack så mycket för det. Det var ett intressant sätt att hantera sin politiska legitimitet. Man behöver inte leta särskilt länge för att hitta de förslag som vi socialdemokrater har. Vi går från ord till handling och lägger fram faktiska förslag om höjda ersättningsnivåer som vi röstar för i kammaren. får hjälpa mig att leta upp ett sådant folkpartistiskt förslag någonstans som vi har att ta ställning till i beslut i kammaren. Där har ett extremt stort problem med sin legitimitet. Det fanns ett som slogs för inkomstbaserade försäkringar. Det hade en socialliberal agenda och visioner om samhället. Det fanns det , men är förbi. När det gäller obligatoriet säger att om man gör försäkringen obligatorisk blir alla medlemmar. Man skulle kunna göra så att alla blir medlemmar. Men det blir inte fler som får ersättning om inte kan lägga fram förslag som innebär att fler får ersättning. Det blir inte fler som får mer pengar, eftersom inte lägger fram några förslag om höjda ersättningsnivåer. Det enda som ni eventuellt skulle kunna uppnå med förslag är att man påtvingar fler en avgift men inte ger fler en inkomst. Det är möjligen det som förslag om obligatorium i så fall skulle kunna leda till. När det gäller legitimiteten vill vi se konkreta förslag om höjda ersättningsnivåer från i den här kammaren. 125 (FP) replik: Jag har lite svårt att förstå vad menar med legitimitet. Det finns folkpartiförslag i den här kammaren i stort sett . Vi lägger fram förslag i propositioner tillsammans med alliansregeringen. Vi har tillsammans med allianspartierna skrivit ihop oss om betänkanden i utskotten. När ska ha legitimitet för sina förslag har han ingen majoritet för de förslagen. Han är ensam om de reservationer som Socialdemokraterna skriver i utskotten. Det läggs inte fram några gemensamma propositioner från oppositionen som skapar en legitimitet som gör att man tror att det som här föreslår har en chans att bli genomfört. driver i Alliansen att vi till exempel ska ha högre tak. Det kommer vi att fortsätta att göra eftersom vi tror att det är viktigt för en väl fungerande arbetslöshetsförsäkring. Obligatoriet innebär att de som inte får ersättning därför att de inte har varit medlemmar i a-kassan kommer att få det när det blir obligatoriskt. 126 (V) replik: nämnde i sitt anförande omvärlden. Det var glädjande. Vi är mycket för omvärlden i . Det är intressant att jämföra en del statistik och utvecklingstrender i omvärlden med det som sker i . Vi vet till exempel att arbetslösheten har ökat snabbare i än i flera jämförbara länder under de senaste fem sex åren. Detta har skett som genomfört en exceptionell och dramatisk förändring av arbetslöshetsersättningen i a-kassesystemet som skulle leda till en varaktigt högre sysselsättning. Det är ett intressant experiment som har genomförts och som i mina ögon verkar ha gett ett mycket dåligt resultat om man jämför med omvärlden. Det skulle vara intressant att höra om har dragit några slutsatser av detta för framtiden. Detta bygger på ett slags teoretisk uppfattning om hur människor beter sig och om vilken roll som ekonomiska stimulanser har. Det skulle vara intressant att höra reflektera över en annan möjlig teori: Om folk drabbas mycket svårt av ekonomiskt inkomstbortfall, till exempel genom att de inte får någon försäkringsinkomst utan tvingas till försörjningsstöd eller andra sätt att klara sig, kanske de får svårare att komma in på arbetsmarknaden och svårare att upprätthålla de sociala kontakter som gör att man kan vara som det så fint heter anställningsbar. Det är det vi ser när vi ser att långtidsarbetslösheten har ökat . 127 (FP) replik: Jag tror att det finns flera orsaker till att långtidsarbetslösheten ser ut som den gör. Delvis beror det på att fler deltar i arbetskraften, vilket ofta historiskt sett har inneburit att de som har svårt att få jobb deltar i arbetskraften och därmed har större problem med att komma in i jobb så snabbt som möjligt. Det gör att långtidsarbetslösheten blir längre. Man får nog tyvärr välja sig vid tanken att det kan bli värre. Vi ser nu hur fler människor bland de arbetslösa tillhör de grupper som traditionellt sett har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Detta kräver en hel del nytänkande från politiken. Jag är inte säker på att det är enbart en bättre fungerande arbetslöshetsförsäkring som är lösningen på bekymret. Det handlar nog om att dels försöka sänka trösklarna in på arbetsmarknaden så att man får en första fot in där, dels fundera på hur vi får andra stödsystem som gör att människor som har svårt att konkurrera på arbetsmarknaden har en chans att göra det. När vi tittar på omvärlden tror jag att den utveckling som refererar till inte bara beror på förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Det handlar också om att måste få ett klimat som skapar fler jobb och att fler företag växer. Jag är alldeles övertygad om att den politik som står för ihop med Alliansen med stabila statsfinanser, ett bra företagsklimat och större chanser för företag att växa är bättre när det gäller att skapa nya jobb och därmed få ned arbetslösheten än det alternativ som föreslår. 128 (V) replik: En del av detta nytänkande som talar om har varit att många som är sjuka, till exempel, ska betraktas som arbetslösa i stället och vara hänvisade till att söka arbeten som inte finns och som de inte kan ta ens om de skulle finnas. Det är naturligtvis en del av den förklaring som eventuellt beskriver som nytänkande. Det är intressant att höra att det talas om att sänka trösklarna på arbetsmarknaden. Det låter ofta bra, och det betyder generellt sett att man sänker inkomsterna eller försämrar arbetsvillkoren för människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Det skulle vara intressant om i sitt sista inlägg kunde reflektera lite grann över om detta har varit en framgångsrik väg i omvärlden. Det finns ju delar av omvärlden där man exempelvis har mycket lägre inkomster och mycket sämre försäkringsskydd för människor som är sjuka eller arbetslösa ännu sämre än vad vi har i . Har man generellt högre sysselsättningsnivå och lägre arbetslöshetsnivåer där? Det skulle i så fall vara en överraskning för mig. I den statistik som jag ser från olika delar av världen är det mycket lite som tyder på det. Den tyder tvärtom på att länder med goda lönevillkor och goda försäkringsnivåer för dem som har oturen att vara arbetslösa eller sjuka generellt sett också har högre sysselsättningsnivåer och lägre arbetslöshet, som till exempel har haft historiskt. Men kanske känner till saker som inte jag känner till, eller så har han tillgång till hemlig statistik. 129 (FP) replik: Jag lovar att inte hänvisa till någon hemlig statistik. För att belysa detta tror jag däremot att man kan titta på hur det ser ut med svensk ungdomsarbetslöshet. Det finns ett antal skäl till att historiskt sett och har högre ungdomsarbetslöshet än andra. Ett av dem är att vi har höga trösklar och en stelbent arbetsmarknad. När jag talar om sänkta trösklar kan det ibland behövas sänkta lönekostnader i form av sänkta löner. Men det kan också handla om sänkta löneskatter det som och Alliansen nu gör när det gäller ungdomar, till exempel. Det kan också handla om hur man använder lagen om anställningsskydd och om den innebär höga trösklar för att anställa folk som man inte vet om man ska våga anställa därför att man inte vet hur länge de kan vara kvar på jobbet. Det kan handla om att sänka trösklarna genom att det offentliga tar ett större ansvar. Jag tror att det offentliga måste ta ett större ansvar inte minst när det gäller att få in funktionsnedsatta på arbetsmarknaden. Slutligen, fru talman, kritiserade vad jag förstod alliansregeringen för att vi flyttar sjuka från sjukdomskolumnen till arbetslöshetskolumnen. Jag tycker att man kan vara lite ödmjuk och fundera på detta. Jag tror inte att det tvunget är bättre att flytta arbetslösa till sjukdomskolumnen, som gjordes tidigare. Här har vi nog ett gemensamt ansvar för att fundera på hur man bygger på det friska och att se att människor kan bidra med något. Om de kan bidra med något ska vi försöka hjälpa dem att göra det i stället för att flytta bort dem från arbetslöshetskolumnen till sjukdomskolumnen. 130 (C): debatterar vi arbetsmarknadsutskottets betänkande AU6, som handlar om åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen med mera. Jag börjar mitt anförande med att yrka bifall till propositionen i dess helhet och avslag på samtliga reservationer i betänkandet. vill att arbetslöshetsförsäkringen ska vara en tydlig och stark omställningsförsäkring. Detta är en av grundpelarna för försäkringen som låg till grund för de förändringar som Alliansen genomförde när vi kom till makten. Arbetslöshetsförsäkringen ska inte innebära en varaktig försörjning. Den ska inte vara i stället för en riktig lön. Oppositionen har en annan uppfattning om detta. Den kan man läsa om i vissa av förslagen som oppositionen har. Detta kan leda tillbaka till en försäkring som innebär en försörjning snarare än en omställning. Jag tror att vi är många som är nyfikna på vad kommer att komma fram till. Utredningen pågår för fullt, och vi har just i denna debatt två ledamöter som sitter i utredningen. Även om vi är jätteivriga att få veta vad resultatet kommer att bli kommer det slutliga resultatet förhoppningsvis att presenteras . I utredningen finns ett centerpartistiskt förslag om en allmän a-kassa. Det ska bli jättespännande att höra diskussionerna när resultatet kommer fram. försvarar en höjning av a-kassan , fru talman. Det är viktigt för att skapa rörlighet på arbetsmarknaden och för att man ska våga byta jobb. Ett höjt tak i a-kassan skulle öka den samhällsekonomiska effektiviteten genom att den enskilde finner rätt arbete snarare än det första möjliga arbetet. tycker av denna anledning att det är positivt att vi nu är tre av fyra allianspartier som är överens om en höjning av taket i a-kassan. Reformeringen av arbetslöshetsförsäkringen har syftat till att bidra till en varaktigt högre sysselsättning genom att öka sökaktiviteten och därmed öka chansen till jobb. Det är knappast så att ett jobb kommer och knackar på en dörr. Det är ett personligt ansvar, och det stärks i den proposition som föreligger. Reformen är inte ett enskilt fenomen utan en del av en helhet med många fler olika komponenter, till exempel jobbskatteavdrag, sänkta arbetsgivaravgifter och RUT- och ROT-avdrag. För att människor ska känna sig trygga på arbetsmarknaden är den ekonomiska situationen vid arbetslöshet viktig. Därför ska a-kassan vara en omställningsförsäkring ihop med alla dessa komponenter som både uppmuntrar till rörlighet och säkrar tryggheten för den enskilde. Omställningstryggheten stärks i och med en högre ersättning inledningsvis. För är arbetslöshetsförsäkringen en viktig del i en flexibel arbetsmarknadsmodell. I kombination med en reformerad arbetsrätt som lägger fokus på kompetens i stället för anställningsår och på en förbättrad arbetsmarknadspolitik kan den bidra till att ännu fler människor kommer ut i arbete. Vi behöver nya åtgärder och nytänk, för utmaningarna är nya. Världen förändras, även . vill även avskaffa de differentierade a-kasseavgifterna, som infördes , eftersom reformen inte fått önskad effekt på sysselsättningen och arbetslösheten. Så ödmjuka är vi beredda att vara. Vi vill också undvika det orättvisa i att arbetare med osäkra anställningar och låga löner får betala mer i avgift än akademiker med tryggare anställningar och delvis högre löner. I en viktig del av propositionen föreslås att arbetssökandes eget ansvar för att få ett arbete förenklas och tydliggörs. Det egna ansvaret är viktigt i omställningssystemet. De förändringar som föreslås stimulerar och förenklar för den enskilde att ta sitt ansvar, till exempel genom att åtgärdsreglerna mildras och omformuleras så att de tydligare får karaktären av ett signalsystem snarare än ett bestraffningssystem, vilket andra har påpekat före mig. En annan viktig del av reformen är tydligare formulerade villkor, större förutsägbarhet och större förståelse för hur systemet fungerar. Allt detta skapar större trygghet för dem som är i behov av denna försäkring. Vår utmaning med arbetslösheten i är inte liten. tror inte att det finns en enskild eller enkel lösning på vår utmaning.