prot · H009130 · 2013-06-27 00:00:00 — Det var sju dagars remisstid, och sedan pang klubbade en majoritet igenom detta i . Jag vill även erinra om att det höga tonfallet från den moderatledda regeringen mot det som anses vara fusk med bidrag, som jag självfallet också är skarpt kritisk mot, beräknas kosta . Det gäller egen aktivitet, alltså medvetet fusk. beräknas skattefusket ha en omfattning av minst 133 miljarder. Det är 20 miljarder, ställt mot 133 miljarder. Det är en gigantisk skillnad, och det är det också i handlingskraft mot det ena slår nämligen till. 28 Finansminister (M): Låt mig åter redovisa de besked som vi fick i skatteutskottet och som både och har full kännedom om. konstaterar att det görs fler kontroller på det här området. Man gör bedömningen att ytterligare insatser kan göras. ser inget avvikande mönster inom RUT- och ROT-området i förhållande till andra. Regeringen har varit tydlig med att den återkommer med förslag. måste man se till att underlagen fungerar och att vi till slut får remissvar så att vi kan gå vidare i de här frågorna med en lagrådsremiss . Där råder i grund och botten ingen meningsskiljaktighet. Det faktum att vi har minskat skattekilarna kraftigt gör att skattesystemet har väsentligt större legitimitet och väsentligt mindre kostnader i termer av färre jobb och lägre tillväxt. Vi har tidigare haft en enorm skillnad mellan vad man måste arbeta ihop för att kunna betala en hantverkares eller någon annan typ av tjänst och vad den som utför tjänsten till slut får betalt för att utföra tjänsten. Det är mycket stora skattekilar till följd av höga marginaleffekter, relativt höga kommunalskatter och höga arbetsgivaravgifter. Det har gjort att det förmodligen funnits stora snedvridningar i svensk ekonomi som har kostat jobb och tillväxt. Det finns mycket forskning som tyder på att kostnaden per skattekrona för de offentliga utgifterna i samhällsekonomiska termer ligger någonstans på 1,50 och 2,50. Vi vet att de kostnaderna är stora. Det faktum att vi har minskat skattekilarna har förmodligen haft stora positiva effekter på svensk ekonomi. Arbetet med att hålla reda på skattefusk och skatteundandragande är komplicerat. Att vi till exempel diskuterar 3:12-reglerna är en följd av de förändringar som den socialdemokratiska regeringen genomförde . Det gjordes med anledning av den utredning som bland annat hade gjort. Man valde att utvidga möjligheterna för företagare som äger och tar risk i bolag att ta ut kapitalavkastning, beskattade pengar från företaget snarare än arbetsinkomstbeskattade. Den diskrepansen gör att man får upplägg som ställer till det. Det har vi nu städat upp. På samma sätt var det när räntesnurrorna började dra i väg. Det var när den socialdemokratiska regeringen tog bort och förändrade regler för onoterade andelar som räntesnurrorna riktigt tog fart. Ofta handlar det om att det görs ändringar. Jag vill inte säga annat än , att både förändringen av 3:12-reglerna och förändringen i onoterade andelar förmodligen var rimliga och väl avvägda åtgärder när de genomfördes, men ofta blir det så att de får bieffekter. Då får man städa för att förhindra nya skatteupplägg. Det gör regeringen löpande. 29 (S): Jag är oroad över de seriösa företagarna i . Statsrådet kan följa upp de rustningar som sker i bostadsrättsföreningar när de ska ordna innergårdar och balkonger, byta balkonger och så vidare. De seriösa företagarna säger: Det går inte att räkna på sådana, vi är utkonkurrerade av oseriösa företag. Det här är allvarligt. Vi har i tidigare debatter sagt att den privata byggmarknaden i är sönderslagen. Det är delvis kriminella element som ligger bakom. Men det här har inte varit så intressant för . Det är det som bekymrar mig. Varför tillåta större och större marknadsstörningar som gör att den som verkligen vill göra rätt för sig slås ut? Vi såg exempel på det i programmet . Det är det som händer. Det betyder att vi tappar många företagare som har tecknat kollektivavtal, som har ordning och reda och som vill göra rätt för sig. De tvingas in i fusket. Då räcker det inte med att säga att konstaterar att det inte är mer fusk här än på andra områden. På säger man att man vill ha förtydliganden av gränsdragningar och bättre verktyg. Det kan man få via lagstiftning, och det kan lägga fram förslag om. Det motsvarar , men har inte gjort någonting åt det. Det svar jag har fått av är: Ja, men vi har ju sänkt transportmomsen. Det var inte kraftfullt svarat, och det stoppar inte heller skattefusket. Gör någonting , ! 30 (S): Jag konstaterar att vi i den här debatten med finansministern, som i många andra debatter med honom om området fusk och undanhållande av skatt, dess värre får till svar: Vi bereder, vi avvaktar, eventuellt, kanske, . har två verkningsfulla instrument, färdigutredda, klara att sätta i gång med. Månadsvisa kontrolluppgifter säger bransch efter bransch skulle vara någonting utomordentligt gynnsamt. får rätt att gå in, se hur många som finns på arbetsplatsen, se om de är med i ett system för en sjyst utbetalning. Detta tillsammans med en personal- och närvaroliggare skulle medverka till att få bort oerhört mycket fusk. Men det händer ingenting. Snabbt kan ni slå till, jag upprepar det, med försämringar mot arbetslösa, sjuka och med kontroller när det gäller barn i förskola. Men när det undanhålls inkomstmöjligheter på långt över 100 miljarder är ni inte beredda att agera. Jag frågar dig, , och hoppas få ett svar: Är det inte rimligt att de seriösa flyttarna av möbler får svar på det brev som de tillställde det departement som du är chef över ? Jag påminner än en gång om att det är som det legat i diariet. 31 Finansminister (M): Låt mig åter redovisa att vi har haft en bra hearing i skatteutskottet där alla de frågor som vi har debatterat med anledning av den här interpellationen noggrant har gåtts igenom. har redovisat de mycket omfattande kontrollmekanismer som används på området. Man sätter in stora resurser för att säkra att det inte ska förekomma fusk. Låt mig åter påminna om bedömning att detta inte är ett särskilt fuskomfattat område. Låt mig vara tydlig, , med att vi har en utmärkt myndighetsdialog med . är en utmärkt generaldirektör, och vi lyssnar naturligtvis på vad verket gör för bedömningar på olika områden och tar in det i vårt lagstiftningsarbete. har gjort en granskning på det här området och kommit med ett antal idéer som inte är färdiga lagförslag och som behöver bearbetas. gör departementet det skyndsamt, och det kommer att resultera i att vi lägger fram förslag som innebär förändringar av RUT- och ROT-systemet. Det tror jag är klokt. RUT- och ROT-systemet är väldigt bra. Det bidrar till att vi får mindre skattekilar och fler jobb, gör att människor arbetar på sina arbetsplatser och inte ersätter arbete med hemmaarbete. Det kommer åtgärder på det här området, och det är i grund och botten ett väl fungerande system. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:449 om regeringssamverkan med 32 Finansminister (M): har frågat statsministern dels om han är beredd att avge samma löfte som , dels om han avser att genomföra ett femte jobbskatteavdrag med stöd av i ett försök att lösa problemet med massarbetslösheten i . Interpellationen har överlämnats till mig. Jobbskatteavdraget är ett verkningsfullt medel i regeringens arbete för att minska utanförskapet och för att varaktigt öka sysselsättningen. Regeringen har därför som reformambition att föreslå en ytterligare förstärkning av jobbskatteavdraget när de offentliga finanserna och ekonomin så tillåter. När en sådan förstärkning av jobbskatteavdraget kan vara aktuell är något som regeringen prövar inom ramen för budgetarbetet. får då ta ställning till budgetförslaget på sedvanligt sätt. 33 (S): Jag tackar finansministern för svaret. Som nämndes var interpellationen ställd till statsministern. Det var det tredje försöket. Första gången handlade den om ifall statsministern hade förtroende för , eftersom uttryckte att han knappt hade förtroende för sig själv. Den överlämnades till . Jag tyckte då att det var tveksamt att ta debatten. Den andra handlade om den misslyckade jobbpolitiken. Den överlämnades till arbetsmarknadsminister , och det har jag respekt för. Hon är ju en del i det stora misslyckandet. handlar det om regeringens förhållande till och om man är beredd att göra samma deklaration som gjorde, att aldrig göra sig beroende av aldrig . Det handlar nu om det femte jobbskatteavdraget. Jag tycker att finansministern i statsministerns frånvaro ger ett minst sagt svävande svar eller inget svar alls. Jag tolkar det faktiskt som att ni vill bedriva en ekonomisk politik i samverkan med . Niten att driva skattesänkningspolitik går utanpå allting annat, för ni vet att den strategin leder till två långsiktiga systemskiften. Den minskar inkomsterna till det gemensamma. Det sparas och sparas på förskolor, skolor och äldreboenden i vårt land . Det är ett skifte från det gemensamma till det privata under trycket av 120 miljarder i skattesänkningar. Er politik medverkar också till att löneandelen minskar i svensk ekonomi. Ni flyr när ni möter den debatten, men det är vedertaget att argumentet är: Ni får ju skattesänkningar. Reallönen säkras genom skattesänkningar. Det gör att relationen vinstlön ändras i ekonomin. Här är det också en långsiktighet eftersom ni vill ha en annan arbetsmarknad. Ni vet att skattesänkningspolitik är en del i det momentet. Den andra är att kraftigt försvåra tillträde till arbetslöshetsförsäkringen. Försämringar i sjukförsäkringen är ytterligare ett instrument. Det är alltså två systemskiften som förr öppet talade om men som döljs i ett moln av retorik som är närmast socialdemokratisk. Det faller på plats genom en annan argumentation, nämligen att sänkta skatter leder till fler jobb. Men det är ju precis tvärtom, . Regeringens stora misslyckande är att antalet arbetslösa har ökat från 260 000 till 440 000. På köpet har vi fått ökade klyftor i det svenska samhället, en förändrad relation på arbetsmarknaden och nedskärningar i det som står oss närmast, nämligen verksamheter för barnen och de gamla. Erkänn att detta var er avsikt, ! 34 (FP): Det är bredd i debatter, från söktrycket till via kärnvapnen i världen till ROT-avdragen, och handlar det om regeringssamverkan med olika partier. Senast den här frågan var aktuell i skatteutskottet, där jag och en del andra ledamöter här huserar, var . Vid det tillfället stod det i vårpropositionen från regeringen att man övervägde att införa ett ytterligare jobbskatteavdrag. Svaret på detta blev reservationer, ordentliga som de ska vara, från Socialdemokraterna och . Med ett mycket kraftfullt språk sade man att det fanns en majoritet mot ett nytt jobbskatteavdrag. Socialdemokraterna, var ensamma. Eftersom de har fler röster i än de fyra regeringspartierna föll detta förslag definitivt. Det kom aldrig något förslag 2011, och det blev inte heller något nytt jobbskatteavdrag 2012. Min fråga till i är: Är Socialdemokraterna beredda att tillsammans med återigen stoppa ett nytt jobbskatteavdrag? Det är en verkligt intressant fråga, för den kommer ur den frågeställning som i ställer. Är ni beredda att återigen gå samman med för att stoppa ett sådant här förslag? Det kräver faktiskt den här interpellationsdebatten ett svar på. Då hade Socialdemokraterna visserligen en annan partiledare, , men , som är partiledare, har förklarat att de första, andra, tredje och fjärde jobbskatteavdragen kommer man inte att röra. Man kunde i läsa en stor konjunkturpolitisk artikel av det nuvarande socialdemokratiska språkröret i ekonomifrågor, . Hon ifrågasätter absolut inte de fyra första jobbskatteavdragen och berör inte ens det femte om det nu skulle komma något sådant; det vi ingenting om. En intressant underliggande fråga är om det finns ekonomiskt utrymme för och behov av att ytterligare sänka skatten på arbete. Jag har aldrig förstått varför Socialdemokraterna alltid motsätter sig skattesänkningar på arbete. Det måste finnas en djup ideologisk grund till att man vill beskatta arbete så hårt som möjligt över huvud taget. Det är obegripligt att ett arbetarparti vill göra detta. Skatten på arbete behöver ju sänkas i det här landet. Jag erinrar mig att två socialdemokratiska finansministrar, och , också insåg detta att det ibland kan gå på tok när skatterna på arbete blir för höga och att man då måste sänka dem. Jag vill påpeka att interpellationen handlar om regeringssamverkan med . Försök hålla er lite närmare detta ämne. 36 (S): Till vill jag bara säga att öppet har deklarerat att de vill göra upp med regeringen om ett femte jobbskatteavdrag. Däremot är vi socialdemokrater väldigt tveksamma till ett femte jobbskatteavdrag. Jag kommer ihåg när det första jobbskatteavdraget kom. Det var väl värt , om jag inte missminner mig, . Då sade att det leder till fler jobb. Sedan försökte man undersöka om det ledde till så många nya jobb. Ja, det var ju tveksamt. Men då lät man också revisorer se över om det ledde till fler jobb jag satt själv i skatteutskottet då och de sade: Om man kör simuleringsmetod leder det till fler jobb, annars vet vi inte svaret. Då är frågan på vilket sätt det här jobbskatteavdraget skulle kunna leda till fler jobb. har en jättehög arbetslöshet. Det vet , och det vet vi allihop. Ni har misslyckats när det gäller jobbpolitiken. Trots alla skattesänkaråtgärder är man beredd att tillsammans med fortsätta samma väg. Trots att vi ser hur kommunerna får allt sämre ekonomi och trots att vi ser att skolresultaten blir allt sämre hindrar det inte från skattesänkartankar. Där ligger framtiden. Det ska vara så låg skatt som möjligt. Helst skulle det också vara en platt skatt så att man tillsammans med verkligen kan genomföra en rejäl högerpolitik, när vi ser barn i skolan som inte får det som de har rätt till och när vi ser arbetslösa som inte har någon a-kassa utan är hänvisade till socialbidrag, vilket anstränger kommunernas ekonomi starkt. Det är jobblinje. Denna jobblinje bygger också på ett antal jobbskatteavdrag, men det fungerar inte. Recepten har icke fungerat, och är man beredd att fortsätta och gå vidare. Kan hänvisa till någon forskning? Det finns forskning i på ensamstående föräldrar när det gäller jobbskatteavdrag. Där kunde man åtminstone se någonting eftersom det fanns en kontrollgrupp, men här kan man inte påstå att man gör det. Trots att statsminister säger att det är det absolut effektivaste sättet att sätta folk i arbete misslyckas ni. Det är en sak att vara nationalekonom, och jag är imponerad av att är det ut i fingerspetsarna. Det är en annan sak att koppla ihop de nationalekonomiska teorierna med verkligheten, och vi har sett det krocka på många håll och kanter där det inte fungerar. Ändå umgås ni med samma tankar fortfarande. Ni fortsätter sänka skatten trots att inkomstskillnaderna har ökat och trots att många barn inte får det som de har rätt till i skolan och ni gör det tillsammans med . 37 Finansminister (M): Regeringen har tydligt redovisat sin hållning i regeringsfrågan. Vi är den minoritetsregering som har fått det starkaste väljarstödet, . Det ger en stark bas för att bilda en regering som vilar på stabil grund och som med den arbetsordning vi har i får igenom sina förslag och budgetar på ett stabilt och tryggt sätt och som kan hantera de problem vi har i samhället. Vi har sagt att vi gärna söker breda lösningar i riksdag. Det sker nära nog i riksdagsutskotten att det samarbetas med , med Socialdemokraterna och kanske med . Det är den grundläggande strategi för regeringsarbetet som statsministern har redovisat. Regeringen samarbetar gärna med Socialdemokraterna och och i någon utsträckning kanske även med men inte med . Det är så arbetet i är strukturerat, och det är så det fungerar i det dagliga arbetet. När det gäller jobbskatteavdragen kan det vara viktigt att redovisa vad vi vet från forskningen. har gjort en gedigen genomgång av vilka effekter man tror att denna typ av förslag har. Rådet drar slutsatsen att det handlar om betydande sysselsättningseffekter. , och har dragit samma slutsats. I den senaste konjunkturrapporten, som redovisade , kan man läsa att de åtgärder som regeringen har vidtagit, framför allt jobbskatteavdrag men också de viktiga, nödvändiga och svåra förändringarna som har gjorts i socialförsäkringssystemet, har bidragit till att arbetsmarknaden fungerar bättre och att vi har fler människor i arbetskraften . Socialdemokraterna har en ambivalent hållning till jobbskatteavdraget. När vi började lansera idén med jobbskatteavdrag var partiledare, och han var väldigt emot detta i många debatter. har han som pensionär, eller åtminstone som PR-konsult, redovisat att han inte kan förstå varför Socialdemokraterna skulle motsätta sig jobbskatteavdrag eftersom det i grund och botten är en logisk åtgärd. motsatte sig jobbskatteavdrag för att sedan avgå och hålla ett stort tal där hon redovisade att det här med jobbskatteavdrag på skatten för vanliga människor och att ha lite lägre beskattning på låg- och medelinkomsttagare verkade rätt rimligt. har utvecklingen i Socialdemokraterna gått så långt att meddelar att han är för de fyra genomförda jobbskatteavdragen och också för det jobbskatteavdrag som vi ännu inte genomfört. Det är givetvis en utveckling som jag bejakar, nämligen att man också som socialdemokratisk partiledare kan redovisa att man tycker att jobbskatteavdrag är logiskt. Socialdemokraterna försöker dock i sedvanlig ordning hävda att svensk ekonomi befinner sig på fallrepet och att det är just i som arbetslösheten unikt har stigit. Så är det inte. fick vi tillväxtsiffror från där man kan jämföra de olika länderna. steg tillväxten i . I föll den och i med . Dessa länder är mest jämförbara och påminner mest om , och här har man alltså i detta läge fallande tillväxt. Tittar vi på arbetskraft, sysselsättning, förändring av arbetslöshet, arbetskraftsdeltagande och långtidsarbetslöshet, som är ett brett mått av indikatorer på arbetsmarknadens funktionssätt, står starkt. Vi har en av de bäst fungerande arbetsmarknaderna. Reallönerna i har stigit och disponibelinkomsterna sedan regeringen tillträdde. Vi har en väl fungerande politik i en extremt svår ekonomisk miljö. Jag satt så sent som och förhandlade med mina kolleger i Ekofin. Många av de länderna upplever fallande ekonomisk utveckling och är i den svåraste krisen sedan depressionen. Jag vill gärna upplysa Socialdemokraterna om att det är så det förhåller sig eftersom man inom den socialdemokratiska världsbilden försöker göra gällande att det är just som har bekymmer. Men det är, med förlov sagt, inte den verklighet som existerar utanför denna kammare. 38 (S): älskar den statistik som tjänar honom, och han retuscherar också i den efter behag. Men den statistik som inte tjänar honom vill han inte ha. Förmögenhetsstatistiken klippte han genast bort när han blev finansminister 2006. När direktion ville återinföra den för att få en bild av hushållens lån och skuldsättning sade nej, för det skulle kränka den personliga integriteten. Men sjuka och arbetslösa kan man gå in och granska i detalj. Det visar att inte vill ha den fulla debatten om effekterna av moderatpolitiken. Den har inte bara gett ökad arbetslöshet eftersom skattesänkningspolitiken har misslyckats. Den har inte bara gett mindre resurser till det gemensamma, till spåren, dagisen och skolorna. Den har också påverkat människor direkt människor, inte ekvivalenter, . Låt mig berätta om två av dem. Den ene har jobbat hela sitt liv på bruket och knappast varit sjuk . Plötsligt försvinner jobbet. Arbetsmarknadspolitiken är i princip borttagen. kallas denne man som har slitit på bruket sedan lärlingstiden för bidragsberoende. Bidrag, bidrag, bidrag fult! Dessutom slår ni sönder den ekonomiska förutsättningen för honom. Eller ta den kvinna som mitt i livet, mellan 40 och 50, drabbas av mörkret i och med beskedet att hon fått cancer. Förutom att kämpa mot sjukdomens hårda krafter ska hon kämpa för rätten att få behålla sin sjukförsäkring. Också henne har ni döpt om till bidragstagare. Bidrag, bidrag, bidrag! Jag säger detta, finansministern, eftersom jag vet att du förr eller senare kommer att ta upp detta i debatten, omvänt. När vi socialdemokrater säger att vi vill stärka de sociala rättigheterna och den sociala rättvisan kommer ni att döpa alla dessa människor till bidragstagare. Men den som står för den verkliga bidragspolitiken i svensk politik är ni själva. Till bidrag, lönesubventioner och enskilt anställda går 18 miljarder. 1 ½ miljard går till dem som anordnar fas 3. 16 miljarder går till sänkt arbetsgivaravgift för unga. 13,2 miljarder går till och 2,2 miljarder i bidrag till . 5,4 miljarder går i bidrag till sänkt restaurangmoms. Bidrag, bidrag, bidrag, ! Det är lika ineffektivt som jobbskatteavdraget där du och nu vacklar när det gäller om det ska genomföras med , som verkar vara er bundsförvant i den ekonomiska politiken av argumentationen att döma. Ett misslyckande till och ni kommer att kalla alla dem som drabbas av era sociala orättvisor för bidragstagare. 39 (S): Jag kommer att tänka på en mycket duktig metallarbetare som heter och jobbar på Cargotec i . Det företaget läggs ned, och mer än hundra metallarbetare blir arbetslösa för att inte tala om alla på . Även det ska läggas ned. Det är de som kommer att omfattas av den vokabulär som använder. De blir bidragstagarna när de oförskyllt blir arbetslösa. De får inte del av jobbskatteavdraget; inte heller får pensionärer och sjuka det. Det är arbetslinjen, säger regeringen. Vi kan titta på siffrorna och jämföra oss med vilka som helst, så ser vi att vi är bättre än andra, säger . Men jämför er i stället med er själva. Hur var det 2006 med arbetslösheten, och hur är det nu? Hur har ungdomsarbetslösheten utvecklats? Vad har hänt med långtidsarbetslösheten? Sedan kan vi jämföra oss med eller och säga att titta, vi är mycket bättre. Jag tycker att det är dags att finansministern börjar jämföra med sig själv och och se vad som har hänt sedan han tog över och började med sin skattesänkarpolitik, en politik som dessutom har lett till ökade inkomstklyftor. Jag hade en debatt för med om en kille som heter . var han tvungen att flytta hem till mamma för att han blev utförsäkrad. I samma stund fick talman en skattesänkning med . Det är konsekvensen av ekonomiska politik. Ni delar upp landet, och det gör ni tillsammans med . 40 Finansminister (M): Jag rekommenderar och att läsa breda genomgång av arbetsmarknaden i . Där går man igenom praktiskt taget alla de arbetsmarknadsindikatorer som finns hur det är med långtidsarbetslösheten, vilka länder som ligger högt, vad vi har för grupper som har sämre ställning på arbetsmarknaden, hur det fungerar med jämställdheten, hur många som finns på arbetsmarknaden och hur långa arbetstider vi har. Allting gicks igenom. Det finns egentligen bara en tydlig slutsats, och det är att svensk arbetsmarknad fungerar mycket bättre än de flesta andra länders. Vi har mycket högre arbetskraftsdeltagande, vi har en sysselsättning som har utvecklats bättre, vi har haft en väsentligt bättre reallöneutveckling och vi har en starkare utveckling när det gäller till exempel kvinnors deltagande på arbetsmarknaden än vad vi hade tidigare. Det har alltså skett förbättringar på svensk arbetsmarknad och det i en mycket besvärlig miljö. Vi har 200 000 fler i sysselsättning. Det betyder 200 000 färre i utanförskap. är inte ett land i sammanbrott. När rankat levnadsstandarden och levnadsförhållandena i bred välfärdsmening, något som socialdemokrater ofta säger att vi ska titta på snarare än på bnp, är det som hamnar i topp bland de europeiska länderna. Vi har alltså skapat ett bra samhälle som ger trygghet för människor. i rangordnar världens länder utifrån sociala förhållanden och levnadsförhållanden rankar de högst i sin undersökning. Det här är således inte ett misärens och ofärdens land.