prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — För att public service ska vara fortsatt angeläget och tillgängligt för många är det också viktigt att utbudet finns i digitala medier. är det väsentligt att public service finns tillgängligt via marknätet. Internet är ett viktigt komplement men ersätter inte de traditionella sändningarna via marknätet. Men även tekniken för marksändning utvecklas såklart. Jag tror att vi alla minns övergången till digital-tv . är det för radion att göra ett teknikskifte. Försök med digitalradio gjordes . Men tiden är nu mogen för ett seriöst och nödvändigt steg för radion att gå över till digitala sändningar. Det har framförts i debatten, dock inte här i kammaren, att man kan lyssna på radio via Internet och att man därigenom inte behöver digitalisera marksändningarna av radion. Låt oss då slå fast att radio via webben är ett bra komplement men inte ersätter broadcasting via marknätet. Det handlar bland annat om kapaciteten inom internet som skulle behöva byggas ut kraftigt för att kunna täcka upp den kapacitetsökning som radio på webben skulle kräva. behövs internet till andra områden än just broadcasting. Men det kanske viktigaste argumentet är möjligheten att ta emot radiosändningarna. Om all radio, framför allt public service-radio, skulle sändas på nätet skulle möjligheterna drastiskt försämras. Det handlar inte minst om säkerhetsaspekten då radio har en viktig samhällsfunktion som informationsbärare vid till exempel olyckor och katastrofer. Jag tänker bara på vad som hände i norra delen av i samband med den senaste stormen. Det var många som drabbades av längre strömavbrott, då den batteridrivna radion för många har varit en viktig och kanske till och med den enda informationskällan. Internet har här, rent tekniskt, inte varit ett alternativ. Satsningen på digitalradio är dessutom bra för hela landet, då man bland annat får tillgång till fler radiokanaler oavsett var i landet man bor. Jag tycker dock att det är viktigt att man även ser över vad som händer med närradion i samband med digitaliseringen. Marksänd digitalradio förutsätter att man hittar en lösning också när det gäller närradion. Det är en viktig fråga ute i landet. Men vi ska komma ihåg att digitalradion också kan öppna upp nya möjligheter för närradion. En finansiering som är stabil och förutsägbar över tiden är grunden för en oberoende radio och tv. Det finns en stor betalningsvilja för tv-avgiften som den ser ut , men även kritik mot den nuvarande modellen. Det viktiga är därför att vi nu får en särskild utredning av hur finansieringen av public service ska se ut , inte minst för att se om den modell som finns är den bästa eller om det kanske finns en bättre modell inför nästa tillståndsperiod. Jag är nöjd med att vi har fått igenom en sådan utredning, även om gärna sett att den kommit in tidigare i processen. Det är, som jag ser det, inte hållbart i ett längre perspektiv att koppla tv-avgiften till hushållet och eventuellt innehav av en tv-mottagare när mottagningsapparaten kan vara tv:n i vardagsrummet men lika gärna datorn på jobbet eller mobiltelefonen. Att i stället finansiera public service via skatten, som ibland tas upp i debatten, har också sina komplikationer. Det finns en risk att oberoendet för public service undermineras om anslaget bestäms politiskt i den ordinarie budgeten. Då kan det uppfattas som att politiken styr tillgången till resurser utefter vad man för tillfället tycker om programproduktionen. Ett alternativ kan i stället vara att man tar ut en public service-avgift, en medieavgift, av alla skattebetalare – ungefär som vi gör med till exempel begravningsavgiften. Inga andra övriga liknelser – men oavsett om man är medlem i eller inte tas en begravningsavgift ut. Vi skulle kunna göra samma sak med public service-avgiften. Det här är en möjlighet att finansiera public service som jag gärna vill lyfta fram. värnar det stora utbud som , och Utbildningsradion levererar. Bredden och bildningsuppdraget får inte urholkas. Rubriken på den proposition vi debatterar är också mycket talande: Bildning och tillgänglighet. 127 (SD): Som alla vet är syftet med radio- och tv-verksamheten i allmänhetens tjänst att vara oberoende av kommersiella och politiska intressen. Det är därför poängen är att verksamheten ska finansieras med hjälp av radio- och tv-avgiften. verkar det som att regeringen anser att programverksamheten bland annat ska bedrivas utifrån ett mångfaldsperspektiv. Vad mångfald betyder när sjuklövern dikterar språket vet väl de flesta. har det stått för en splittringspolitik. Det försvårar sammanhållningen i samhället. Däremot anser vi att det är självklart att public service ska spegla hela landets förhållanden socialt såväl som geografiskt samt det som fungerar bra och det som fungerar mindre bra som en samhällelig upplysning. Utifrån vad vi nu har sett att regeringen önskar styra över public service politiska oberoende, exempelvis mångfaldskravet, riskerar vi en ordning där politiska målsättningar skrivs in i sändningstillståndet. Det är vi oroliga för. Det medför i sin tur en risk för att får tolkningsföreträde om vad mångfald får för innebörd och därmed vad programföretagen ska ha för innehåll i sina sändningar. Det är den oron vi känner. Jag är därför mycket tveksam till att ett sådant scenario är i enlighet med demokratins spelregler. Jag anser också att mångfaldsperspektivet kan göra vissa programföretag osäkra om gränser och omfattning. De kanske förlorar lite av sin självständighet. Däremot anser vi att den befintliga regeln i 5 kap. 1 § i tv-lagen är fullständigt tillräcklig. Enligt vår mening har paragrafen redan nu ett innehåll som stämmer överens med demokratins grundidéer om alla människors lika värde. Som man påpekar i utredningen ska lagen vara en garant för såväl yttrandefriheten som en respektfull debatt. Jag tycker därför inte att man ska påtvinga programföretagen något ytterligare som riskerar att leda till att public service mister sitt oberoende. När jag nu är inne på regeringens vilja att diktera innehåll i sändningar vill jag passa på att även ta upp villkoren i sändningstillstånden som rör sändningarnas språkliga innehåll. Regeringen föreslår att villkoren i sändningstillstånden om att programföretagen ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen ska renodlas till villkor om utbudet på de nationella minoritetsspråken, teckenspråken och andra minoritetsspråk. Vi anser att svenska språket är en viktig förutsättning för en lyckad assimilering in i det svenska samhället. Att vi kan närma oss tillsammans språkligt och att vi kan dela tankar och erfarenheter kulturer emellan är värdefullt. Det förbättrar förutsättningarna till ökad förståelse, gemenskap och samsyn. Ett gemensamt språk som vi alla behärskar bygger bort kommunikationsbrist och segregation, vilket vi ser mycket av . Jag kan tänka mig att om jag flyttar till ett annat land och man där sänder många svenska program skulle jag av bekvämlighet lyssna på dem. Jag tror inte att jag är ensam på den punkten. Det försvårar också mina förutsättningar att komma in i det nya landets språk. Tillmäter vi däremot andra minoriteter än de fem svenska minoriteterna så stor uppmärksamhet riskerar vi dels att minska ambitionen att lära sig svenska, precis som jag sade, dels att urvattna de fem svenska minoriteternas särställning. anser att definitivt ska uppfylla sina skyldigheter jämte artikel 15 i ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. Därmed inte sagt att varje minoritet därutöver ska tillerkännas samma rättigheter och egna villkor. Vi anser därför att det i fråga om språk räcker med svenska och de fem nationella minoritetsspråken samt teckenspråk. När det vidare handlar om ambitionen att digitalisera radion tror jag inte att man har tänkt över frågan riktigt noga. Jag ska här sammanfatta vår riskanalys i frågan. För det första saknas det en godtagbar teknisk lösning för närradion, som i sina remissvar uttryckt oro att en digitalisering skulle tvinga dem att lägga ned sina sändningar. För det andra saknas efterfrågan i konsumentledet på digitala sändningar. Att utifrån det tvinga fram en ändring till digital radio blir inte särskilt framgångsrikt. Den nya tekniken skulle säkert inte heller bli särskilt billig för konsumenten och borde knappast driva ned priset. Vi ska komma ihåg att dagens efterfrågan på nya stationära FM-mottagare redan är låg. För det tredje byggs FM-mottagare standardmässigt in i mobiltelefoner från många stora tillverkare, till exempel , , och . Trots vad lobbyorganisationer för sändningsbolagen påstår är FM-tekniken och andra mobila bredbandslösningar redan standard eller är på väg att bli standard för bilradion. För det fjärde saknar få hushåll en analog radiomottagare. Jag anser att radion är mycket viktig vid kriser då krisinformation snabbt måste nå ut till ett stort antal människor. Det kan handla om översvämningar eller till exempel det som hände då många tusen hushåll drabbades av amöbor i dricksvattnet i . Andra exempel är stormen . Sist, men inte minst, ska vi ha i åtanke att spanska staten inte fick godkänt av för att gå in med statliga subventioner som inte är allmängiltiga. En nedsläckning av FM-nätet för att på artificiell väg skapa efterfrågan på annan teknik rimmar illa med konkurrensneutralitet, konsumentnytta och funktionalitet. Vi motsätter oss därmed en utbyggnad av digitalradion och en nedsläckning av den analoga radion. vet jag att man säger att man ska låna pengarna av Riksgälden – men vem ska betala lånet? Jag yrkar bifall till reservationerna 6, 8, 10, 15, 20 och 26. 128 (V): Public service står starkt i . Att konstatera det känns bra. Det är inte så att public service inte har varit utsatt för hot. När utsåg sin första kulturminister, , var vi nog några som var lite oroliga. Hon hade inte direkt gjort sig känd som en förkämpe för ett starkt public service i allmänhetens intresse. ministerkarriär blev relativt kort, och under har man varit något försiktigare, även om vi har sett antydningar också här till att ifrågasätta public service oberoende eller till att inskränka public service möjligheter. Under galgen har väl ändå ententepartierna insett att public service står starkt och är svårt att attackera på bred front. Det betyder inte att hoten är avvärjda . Den regering som sitter nu gillar över huvud taget inte tanken på att vi äger saker gemensamt. De brukar dogmatiskt bekämpa alla former av annat ägande än det som deras rikaste väljare står för. Idéerna om att begränsa public service och göra det smalare finns kvar. Hoten mot public service finns också kvar. Ett av hoten är att inte tillräckliga resurser avsätts. På den punkten är propositionen otydlig. Det finns ingen höjning , och risken för att man måste höja med är ganska överhängande om inte rundradiokontot ska urholkas. Det vore en förödande utveckling. Redan nu är de tre public service-bolagen utsatta för ganska hårdhänta effektiviseringar, och ibland neddragningar, för att kunna hantera den penningsumma de får sig tilldelad genom licensen. Det menar vi är olyckligt. Långsiktigt bör man ha goda möjligheter att fortsätta att vara en stark aktör på den svenska mediemarknaden. Public service omfattar på en marknad som totalt omsluter ungefär 200 miljarder. Det är alltså en mycket stor aktör, men det är inte den oerhört starka, dominanta aktören på hela marknaden, vilket en del verkar vilja göra gällande. Dessutom finns förhandsprövningen kvar – ett idiotförslag från början till slut. Det handlar om att skapa en ordning som gör det möjligt att inskränka public service när public service kan komma med förslag på nya tjänster, som naturligtvis påverkar marknaden och som naturligtvis ska påverka marknaden. har förhandsprövningen inte lett till någon stor inskränkning, det ska medges, men det är en idiotisk konstruktion som borde tas bort. Det visar att det fortfarande finns tankar om att man kanske, ifall man bara fick chansen, skulle vilja försvåra och inskränka möjligheterna för public service-företagen att göra sina egna bedömningar. Det är viktigt att de tre rödgröna oppositionspartierna är tydliga i reservation 5 med att förhandsprövningen ska avskaffas. Jag hoppas att valresultatet ger förutsättningar för att det beslutet kan klubbas. I propositionen och i utskottets betänkande finns även ett uppdrag till Myndigheten för radio och tv. Uppdraget är märkligt formulerat. Det handlar om att Myndigheten för radio och tv ska analysera hur programverksamheten i allmänhetens tjänst påverkar marknaden. Här har vi hört företrädare för ententepartierna säga att det är väl inget konstigt, att det är bra att få kunskap. Ja, men man bör nog veta vad man ska använda kunskapen till. Man bör vara ärlig med att man har ett syfte med ett sådant uppdrag. Det har naturligtvis regeringspartierna, men det vill de inte säga. Därför menar jag att hela uppdraget blir märkligt, särskilt som Myndigheten för radio och tv nu har förlorat en stor del av sitt förtroende efter den skandalösa hanteringen av riksdagsbeslutet om en evenemangslista. Antingen har vi en myndighet som uppenbart sätter sig emot beslut eller så har vi ministerstyrning av myndigheten. Jag vet inte vilket som är värst, men här har vi en myndighet som uppenbarligen inte respekterar riksdagsbesluten. Att då ge myndigheten ett nytt uppdrag, som i förlängningen kan leda till att man får argument för att ytterligare inskränka public service, är helt galet. Public service påverkar marknaden, ja, och ska så göra. Det är från början själva tanken med att bygga upp en allmänhetens radio och tv. Den ska påverka. Det intressanta vore väl att i stället utreda vilka värden public service tillför. Hur skulle ett mediesamhälle se ut utan public service? Vad är det vi vinner med att ha public service? Jag lovar att det finns enormt mycket som skulle bli sämre och mer likriktat utan starka public service-bolag. Ett sådant uppdrag, att undersöka hur public service tillför värden till samhället, skulle jag gärna se. Därför vill jag yrka bifall till reservation 27. Dessutom instämmer jag i det tidigare yrkandet om bifall till reservation 5. Vi har ett utskottsförslag om att programföretagen bör få tillgodoräkna sig sändningar på webben när ska kontrollera huruvida radio och tv har uppfyllt sitt uppdrag eller inte. Det bygger på att det finns ganska klara nackdelar med nuvarande ordning. En tjänst som Öppet arkiv, som bedrivs på internet, räknas inte som en del av kulturuppdraget eftersom den tillhandahålls på nätet. Enstaka repriseringar, gamla tv-favoriter, räknas däremot dit. Förklara logiken i det, den som kan. Hela webbkanaler med ett renodlat minoritetsspråkutbud faller bort från bedömning. I rimlighetens namn skulle public service kunna ta bort den typen av webbsändningar och ändå uppfylla uppdraget, vilket alltså skulle innebära försämringar för alla dem som är beroende av och vill höra ett utbud på minoritetsspråk. Programbolagens webbunika satsningar för barn och äldre räknas inte med när det gäller uppfyllandet av uppdraget att producera program för barn. vet vi att internet är den kanal som når flest unga, också för public service del. Tillgänglighetstjänster som teckentolkning räknas inte heller när de läggs ut, trots att de är enkla att finna under samlade tjänster i SVT Play. Det betyder att incitamenten för programföretagen med nuvarande ordning är negativ. Det är bättre att lägga ett program på en dålig sändningstid i marksänd tv än att föra ut det på webben med en överlägsen tillgänglighet där människor själva kan bestämma när de vill se programmet. Utskottets förslag är alltså mycket väl grundat, och jag vill yrka bifall till utskottets förslag under punkt 1. Det är nu upp till regeringen att återkomma med en ändring som gör att även räknar webbsändningarna när de ska kontrollera hur public service-företagen uppfyller sitt uppdrag. 129 (KD): Vi har tidigare i debatten hört, och jag tänkte upprepa det i min inledning, att internet är en allt viktigare informationskanal, om inte den absolut viktigaste, för väldigt många. debatterar vi uppdraget för public service . Låt mig påminna ledamöter, fru talman, om hur verkligheten såg ut . Då hade den första versionen av SVT Play funnits . Den version som vi använder oss av kom först . lanserades den första versionen av den smarta telefonen Iphone. Facebook hade startats men hade funnits tillgänglig för allmänheten . Youtube var nystartat och lanserades på svenska året efter. Spotify och Instagram hade ännu inte sett dagens ljus. Hur vi kommer att använda webben är omöjligt att säga med tanke på alla de tjänster som precis hade startats eller inte hunnit startas . Vilka tillgängliga tjänster som finns är alltså helt omöjligt att säga. Men att public service måste vara med på den banan är en självklarhet. Allt fler tar del av public service-utbudet via internet, inte minst barn och unga. Internet blir även allt viktigare för personer med funktionsnedsättning eftersom det är lätt att göra olika anpassningar där. ser positivt på att en stor del av public service-utbudet finns på internet. Vi är dock inte beredda att stödja oppositionens förslag att public service-bolagen ska kunna tillgodoräkna sig program som enbart sänds via webben och inte i marknätet. Enligt oss öppnar oppositionens förslag för att ersätta marksändningar med internetsändningar. Om så skulle bli fallet riskerar man att stänga ute vissa delar av befolkningen. Det är fortfarande genom marknätet som vi kan vara säkra på att nå ut till hela befolkningen i hela landet med ett brett programutbud. Det kan exempelvis handla om minoriteter, personer med funktionsnedsättning och ekonomiskt utsatta människor. Sändningarna i marknätet bör även i fortsättningen därför utgöra grunden för den uppföljning som och tv gör av hur programföretagen uppfyller sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. Med tanke på den tekniska utvecklingen ställs också nya krav på finansieringen av public service. Alliansen presenterar i propositionen att det ska tillsättas en särskild utredning om en ny avgiftsmodell som ska kunna börja gälla 2020. Det är ingen hemlighet att hellre hade sett att vi hade kunnat gå fram lite snabbare. Som vi ser det kräver public service att vi har ett modernt och effektivt sätt att finansiera verksamheten, som förtroendet och legitimiteten upprätthålls för bolagens verksamhet och public service. kommer att vara pådrivande för att denna nya särskilda utredning ska komma i gång så fort som möjligt. Vi har föreslagit att man i stället för dagens finansieringsmodell ska ta ut en individuell avgift via skattsedeln. Detta skulle ha flera fördelar vid en jämförelse med det nuvarande systemet. För det första skulle det innebära att Radiotjänst avvecklas, vilket motsvarar besparingar på ca . Uppskattningar som har gjorts pekar därtill på att man skulle kunna spara in totalt – vilket är ganska mycket pengar mot bakgrund av att hela budgeten för public service-bolagen är 7 miljarder – genom att få stopp på smitningarna ifrån att betala tv-licensen och därmed kunna få mer pengar över till lägre individuell avgift och mer satsningar på public service-bolagens verksamhet. Radiotjänsts avveckling är inte enbart en fråga om effektiv finansiering. I takt med den snabba utvecklingen är det otidsenligt att ha statliga anställda tjänstemän, vilkas uppgift är att kontrollera vilken elektronisk utrustning som medborgarna innehar. För det andra skulle ett system med en avgift via skatten göra att de som inte är skattepliktiga inte heller är avgiftsskyldiga, vilket har ett stort fördelningspolitiskt mervärde. Studenter, till exempel, som är en av de grupper som hårdast drabbas av licenssystemet, skulle slippa avgiften förutsatt att de inte har några omfattande extraknäck. Den gamla tidens finansieringssystem är inte anpassat eller uttänkt för att appliceras på vår nuvarande situation. Det var också därför som Public service-utredningen kom fram till att det rimligaste vore att skrota dagens tv-licens och den modell som vi har . För att avgiften ska kunna förpassas till historien i samband med att den kommande sexårsperioden löper ut tycker att man redan nu måste agera så att inte motsvarande situation utspelar sig 2020. Därför kommer vi att driva på att den särskilda utredningen kommer i gång snabbt för att säkerställa en modernare finansieringsmodell av public service. Vi kristdemokrater tycker att det är oerhört viktigt att det finns ett fritt och starkt public service med ett brett uppdrag. Det är därför vi arbetar för att förändra finansieringssystemet. Det är viktigt med en hög legitimitet för finansieringen av public service. Det är också angeläget att hålla det viktiga uppdrag som public service har högt. Med den proposition som regeringen lagt fram finns det goda grunder för det. Därför ställer sig bakom förslagen i propositionen. 130 (V) replik: sade att han var rädd för att om utskottets förslag blir beslut kommer det att kunna leda till att man ersätter marksänd tv eller radio med digitala sändningar. Så här skriver utskottet i betänkande: Utskottet anser att sändningarna i marknätet även i fortsättningen bör utgöra grunden för den uppföljning som tv gör av hur programföretagen uppfyller sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. farhågor är något ogrundade. Den skrivningen är så tydlig som den kan vara. Vad däremot gör är att säga nej till en utveckling som framför allt skulle kunna leda till att många personer med funktionshinder skulle få lättare att få tillgång till utbudet. Det är en lösning på gång där användaren kan sänka hastigheten på talet. Det finns hörbarhetsapplikationer som man kan använda på surfplattor, datorer och mobiltelefoner. Det finns nya tekniker för att tillhandahålla tillgänglighetstjänster på dessa plattformar. Vi har syntolkscentralen som är en molntjänst som gör att det blir enklare att ta del av tv-program genom syntolkning. Movietalk är en teknisk lösning för uppläsning av textremsor på filmer. Det sker effektiviseringar av befintliga lösningar, till exempel teckenspråkstolkning på distans via webbstreaming och nya metoder för att effektivisera syntolkningsprocessen. Allt detta är sådant som gör att tillgängligheten ökar om vi låter public service-företagen räkna webbsändingar i uppdraget. Det är det som går emot. 131 (KD) replik: Tack, , för att jag får möjlighet att klargöra det som jag sade i mitt anförande. Vi i tycker att den utveckling som sker med sändningar på internet blir viktigare för personer med funktionsnedsättningar eftersom det är lättare att göra anpassningar på internet. Jag sade inte att public service-bolagen inte ska göra det som läste upp. Det jag sade var att med den förändring som oppositionen föreslår finns det – oavsett vad man har för ambitioner med sitt förslag – en risk med att mäta webbsändningar. Vi tycker att det är viktigt att fortsatta marksändningar ska utgöra grunden för att nå ut till alla människor. Det är viktigt för grupper som är ekonomiskt utsatta som inte har möjlighet att tillgodogöra sig webben att mätinstrumentet fortsatt är sändningar i marknätet. Som vi också har hört i debatten finns det goda grunder för att se vidare på detta just för att öka tillgängligheten. Men att säga att sändningarna ska mätas på samma sätt är vi inte beredda att gå med på. 132 (V) replik: Jag hör att tycker att utskottets majoritetstext är väldigt bra. Just det här att utskottet anser att sändningarna i marknätet även i fortsättningen ska utgöra grunden för den uppföljning som och tv ska göra tycker är bra. vill dock inte låta public service-företagen räkna sändningar på webben när ska avgöra om de har uppfyllt sitt uppdrag eller inte. Det leder till att incitamenten för public service-företagen att utveckla tillgängligheten på nätet blir väldigt låga.