prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — De måste komma ifrån att människor jobbar, att det inte är för dyrt att anställa och att det inte är för svårt att driva varu- och tjänsteproduktion. Det är mot den bakgrunden som jag är särskilt bekymrad över budgetförslag, eftersom det riskerar att strama åt svensk ekonomi när vi de facto är i lågkonjunktur. Det är där konfliktlinjen finns. Socialdemokraterna och tillsammans innebär en kraftig skattehöjning på att anställa människor, från vänster, och lägger man på förslag är det risk för kraftigt fördyrade transporter för både människor och företag. Det riskerar att skada svensk ekonomi, Per , och då blir det alldeles för lite investeringar oavsett av vilken sort. 22 (SD) replik: pratar om att det är 200 000 fler som går till jobbet – 200 000 fler sysselsatta. Det kan ju låta bra. Det finns säkert nedtecknat på något fiffigt moderat strategidokument att det är precis det man ska säga. Men det speglar ju inte verkligheten. Ja, det är säkert 200 000 fler som går till jobbet, men i andel av befolkningen har arbetslösheten ökat. Det är färre sysselsatta i andel av befolkningen nu än när regeringen tog över 2006. Det är ett faktum. Tittar vi på gruppen 15–74 var sysselsättningsgraden 2006, och den är . Sysselsättningsgraden har minskat. Det är en lite oärlig argumentationsteknik, men det står säkert, som sagt, i något fiffigt strategidokument. Vad som är än mer allvarligt när det gäller sysselsättningen är att trots de enorma satsningar som görs för att få utrikes födda i arbete, de enorma summor som satsas på arbetsmarknadspolitik för att få utrikes födda i arbete, ökar arbetslösheten bland just utrikes födda. Men den minskar bland dem som är födda i . Läser vi ser vi att jämfört med har arbetslösheten för dem som är födda i minskat ned till och har ökat bland de utrikes födda till . Var nu ärlig och säg att ni har misslyckats med jobbpolitiken, ! Det är inget annat än ett stort misslyckande. 23 (M) replik: Det är riktigt att jobben har blivit många fler, vilket är bra, och att befolkningen har ökat . Där skiljer vi oss åt i syn, och jag. Det är riktigt att vi lever i en orolig omvärld där många människor tvingas fly från länder i krig och kris. Där skiljer vi oss åt fundamentalt. Jag tycker att som är ett rikt och rättvist land har rätt, möjlighet och skyldighet att ställa upp för människor i absolut nöd. Då blir det fler flyktingar som kommer hit. Då ska vi fortsätta att se till att ta emot dem som behöver hjälp och så snabbt som möjligt få in fler i arbete. Det är då i det sammanhanget glädjande att det nu är fler utrikes födda som jobbar än på väldigt länge trots att många är flyktingar som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Tack vare sänkta trösklar och tack vare arbetskraftsinvandring, som också får hit kvalificerad personal, har det gjorts kraftiga insatser för att fler utrikes födda ska komma i arbete. Det är viktigt, och det behöver fortsätta. Skälet till att det är så svårt att ta och politik på allvar finns på s. 176 i betänkandet, där det står att den utomeuropeiska asyl- och anhöriginvandringen bör minska med åtminstone och att beviljandet av permanenta uppehållstillstånd inom asylinvandringen bör helt upphöra. Det står att ni är kritiska mot anhöriginvandring och familjeåterförening och vill ändra reglerna för arbetskraftsinvandring. På den premissen är det svårt att diskutera den ekonomiska politiken, för då drar undan mattan för mycket av det står för. Vi ska vara öppna. Vi ska kunna ta emot människor. Man ska kunna komma hit från hela världen för att jobba. Det inte förstår är att det dessutom är bra för svensk ekonomi: Att ha ett öppet land som handlar med omvärlden och dit människor kan komma och arbeta gör alltså att ekonomin kan växa. Det kan den inte med er politik. 24 (SD) replik: Återigen: Arbetslösheten ökar bland utrikes födda och minskar bland dem som är födda i . Det är ett stort misslyckande. Det går inte att beskriva på annat sätt. Återigen: Sysselsättningsgraden minskar efter att alliansregeringen tog över 2006. Den ökar inte. Jobbpolitiken är ett stort misslyckande. När det sedan kommer till arbetskraftsinvandringen: Men ! Vi har ju ställt oss bakom blåkortsdirektivet. Vi sade ja till EU:s blåkortsdirektiv, som gör att vi just kan få den kvalificerade arbetskraften till , att vi ger möjligheter för kvalificerad arbetskraft att komma till och arbeta. Överenskommelsen mellan och alliansregeringen är någonting helt annat. Den gäller ju inte för kvalificerad arbetskraft över huvud taget. Den är till för att öka utbudet av lågkvalificerad arbetskraft på svensk arbetsmarknad, för att trycka ned löneläget i . Det är en helt annan sak. Det är så det ser ut. Det är ett faktum. När det sedan kommer till migration och att ta emot flyktingar, om vi ska ta de internationella konventioner som vi har undertecknat, innebär Dublinförordningen att vi förmodligen skulle komma ned betydligt lägre än med de 90-procentiga nedskärningar som vi förordar om vi skulle använda Dublinförordningen och familjeåterföreningsdirektivet som det är skrivet, om svenska myndigheter skulle använda de avtal som vi i har undertecknat. Det är väldigt svårt för att ta från de stora flyktingländerna om man ska använda sig av Dublinförordningen. De flesta som kommer landvägen, med flyg eller någon annan transport från ett annat EU-land som tillhör det område som omfattar Dublinförordningen – som också har skrivit på efter 2006 – ska då söka asyl i det första land de kommer till. Det är näst intill omöjligt. 25 (M) replik: Jag var alltså med och tog fram regelverket för arbetskraftsinvandring, som har haft på plats . skriver själva på sidan 176 i betänkandet att de reglerna bör ändras. Det sade också själv här. Varje gång vi tar upp öppenhet svarar med att stänga, med att försvåra att komma hit och med att göra mindre öppet och mindre rörligt. Jag beklagar det och konstaterar att inte har förändrats. Det var fler utrikesfödda som gick till jobbet i än det kanske någonsin har varit, åtminstone som vi har haft väljarnas förtroende. är vi där igen med andelar och sådant, men det är fler utrikesfödda människor som går till jobbet på morgnarna i nu eftersom vi har skapat fler jobb och sänkt trösklar för att få jobb. Det behöver vi fortsätta med – inte stoppa, bryta eller gå tillbaka från, som och deras kamrater vill. Jag skulle vilja avsluta den här debatten där vi började, i alla fall den sista delen. är en liten, öppen ekonomi i en orolig omvärld där det är vår konkurrenskraft, vår förmåga att attrahera kompetens och investeringar, behålla dem och få dem att växa som avgör allt – som avgör om vi kan skapa fler nya jobb och om vi har resurser att hjälpa fler att få dem och att investera i välfärd och utbildning. Det är därför jag tänker rösta för betänkandet och fortsätta motarbeta ekonomiska politik. Den är orealistisk, och den skulle leda i alldeles fel riktning. 26 (FP): Som vi hört av tidigare talare är det inte svårt att göra listor över angelägna sociala reformer. Utmaningen ligger dock inte i att göra en lång lista, utan utmaningen ligger i att svara på frågan om hur det ska betalas. Vems pengar ska vi ta? Resurserna till social välfärd måste nämligen alltid skapas. I de länder som missköter sina offentliga finanser och sin samhällsekonomi blir de mest utsatta människorna de som drabbas först och hårdast. Det ska löna sig att arbeta har varit budskapet på valaffischer i generationer. Det betyder i praktiken att skatterna på arbete sänks, och det har varit och Alliansens politik . Det alliansregeringen har gjort är att vi har sänkt skatten främst för låg- och medelinkomsttagare – för undersköterskan, vaktmästaren, servitrisen, busschauffören. Men när vi påpekar detta blir de rödgröna partierna förbittrade. Det finns inget som framkallar sådan ilska hos de rödgröna som när vi sänker skatten för de människor som de rödgröna betraktar som sitt folk, som om de ägde dem. Just därför har i synnerhet Socialdemokraterna otroligt svårt att hantera dessa skattesänkningar. Vi beslutade om första jobbskatteavdraget 2006. Socialdemokraterna var förbittrade. Vi beslutade om andra jobbskatteavdraget 2007. Socialdemokraterna accepterade då det första, men de var förbittrade på det andra. Vi beslutade om tredje jobbskatteavdraget 2008. Socialdemokraterna accepterade då det första och det andra, men de var förbittrade på det tredje. Vi beslutade om fjärde jobbskatteavdraget 2009. Socialdemokraterna accepterade då det första, det andra och det tredje, men de var förbittrade på det fjärde. Vi beslutar om här i om det femte jobbskatteavdraget. Socialdemokraterna accepterar nu det första, det andra, det tredje och det fjärde, men de är förbittrade på det femte. Varje gång förut har socialdemokraterna sagt nej, nej, nej, ända tills de har sagt ja. Men den här gången är Socialdemokraterna så ivriga att säga ja efter det att de har sagt nej att de säger ja , som de är förbittrade – och det redan innan de har hunnit rösta nej här i kammaren. De rödgröna säger – och det här är verkligen en kärnfråga – att om man sänker skatter måste man skära i välfärden. Men vi har visat att det finns en annan väg. Ja, det är riktigt att stat och kommun behöver ökade skatteintäkter för att kunna satsa på välfärd. Det finns två sätt att få till det. Det ena är att höja skatterna. Problemet är att det ofta minskar intresset för att arbeta. Det minskar intresset för att driva och starta företag, och det minskar ofta avkastningen på tänkbara investeringar. Den andra vägen är att få fler företag och fler skattebetalare och alltså fler som jobbar och betalar skatt. Sysselsättningen har, som redan sagts här, ökat med mer än 200 000 personer , och särskilt stark har ökningen varit . Det betyder mer än 200 000 fler skattebetalare än 2006. har antalet förtidspensionärer minskat med 200 000 . Det är arbetslinjen till välstånd, inte skattehöjningslinjen, som gör att vi kan satsa mer på välfärd och sänka skatten . Svensk välfärd behöver inte högre skatter. Svensk välfärd behöver fler skattebetalare, fler arbetade timmar och bättre tillväxt! Tack vare ökade välfärdssatsningar är ett bättre land att leva i än 2006 när alliansregeringen tillträdde. har fler läkare, sjuksköterskor och vårdcentraler än 2006. har fler apotek – drygt 600 fler. har kortare vårdköer. Resurserna till vården, äldreomsorgen och personer med funktionsnedsättning har ökat . Tillgängligheten till primärvården och den specialiserade vården och kvaliteten på sjukvården har förbättrats . 20 000 fler arbetar i den offentliga välfärden. Resurserna till välfärden har ökat med , och de har ökat som andel av bruttonationalprodukt. Bostadsbidraget för barnfamiljer är högre än 2006. Andelen biståndsmottagare i befolkningen har minskat. Flerbarnstillägget är högre. Barnfattigdomen har minskat . Bostadstillägget för pensionärer, högkostnadsskyddet för tandvård, grundavdraget för pensionärer och grundnivån i föräldrapenningen är högre än 2006. har högre lärartäthet av utbildade lärare än 2006. har högre personaltäthet vad gäller skolsköterskor, skolkuratorer och skolpsykologer. har 40 000 fler studenter vid våra universitet. har fler barn i förskolan – utan att barngruppernas genomsnittliga storlek har ökat och med samma förskollärartäthet som . Resurserna till förskolan, gymnasieskolan och högskolan har ökat . Studenternas studiemedel har aldrig haft bättre köpkraft. har fler kvinnor som är ordförande i statliga företag och fler kvinnor som är chefer. har fler kvinnliga professorer. har högre sysselsättning bland invandrare. har bättre diskrimineringsskydd än 2006. Tryggheten i har ökat med fler poliser än 2006. Hushållens disponibla inkomster har ökat. Kvaliteten på högre utbildning är bland den bästa i världen. När det gäller satsning på forskning är vi bland de bästa i världen. På innovation är vi bland de bästa i världen. Vårt land har bland de mest ambitiösa klimatmålen i världen. Koldioxidutsläppen har minskat . har den mest koldioxideffektiva ekonomin i Europeiska unionen. Utbyggnadsplanerna för ny järnväg i har inte varit så omfattande . Sammanfattningsvis: Välfärden har byggts ut till historiska nivåer. Sysselsättningen har ökat. Skatterna har sänkts. Och allt detta har skett i när vi har haft den djupaste ekonomiska krisen i på kanske . Vår politik visar att skattesänkningar inte behöver stå mot välfärdssatsningar. Vi har gjort båda delarna. Vi har både sänkt skatter och ökat välfärdssatsningarna. Detta hade aldrig – jag säger aldrig – varit möjligt med oppositionens politik. Allt fler i har mer kvar i plånboken som satsningarna på välfärden ökar. Det är vi i Alliansen stolta över. Det betyder mer frihet till individen och mer socialt ansvarstagande. Betyder detta att vi är nöjda? Ack, icke. Vi är inte nöjda. Vi ska fortsätta med vårt reformarbete under nästa mandatperiod. Vi är inte färdiga. Vi vill mer. Det för mig över till framtiden, fru talman. har vi november. Hösten före ett riksdagsval fyller regeringens budget och oppositionspartiernas motförslag naturligtvis en särskilt viktig demokratisk funktion. Varje parti redovisar sina inkomster och utgifter, inte bara utan för huvuddelen av kommande valperiod, det vill säga 2014–2018 i vårt fall. Ett av syftena med denna praxis är att hindra regering och opposition från att ställa ut förföriska löften som saknar långsiktig finansiering. De fleråriga budgetförslagen skärper kravet på ekonomisk realism i partiernas politik och är därmed viktiga för demokratin. Väljare, medier, organisationer och andra ges goda demokratiska möjligheter att jämföra partiernas politik över större delen av den kommande mandatperioden och kan skärskåda hur utgifter och finansiering går ihop eller inte går ihop. Det gäller dock inte . Det gäller inte Socialdemokraterna denna höst och inför valet . Partiet vill slinka undan kontroll och skärskådan inför valet. Socialdemokraternas skarpa budgetförslag avser enbart 2014. därefter finner man massor av löften men inget sammanhållet budgetförslag. Socialdemokraternas beteende med hemliga eller obefintliga budgetar framöver är inte olagligt, men det försvårar för demokratin och inbjuder till ekonomiskt lättsinne. Med sina enbart ettåriga budgetförslag bryter Socialdemokraterna på ett unikt sätt mot gällande praxis om att man ska lägga fram flerårsbudgetar för större delen av valperioden. Det har man inte gjort. Det gör man inte inför detta val, 2014. Detta har inte uppmärksammats tillräckligt, enligt min mening. Därför vill jag vara något utförlig på denna punkt. har på uppdrag gått igenom budgetmotionerna från de partier som har varit i opposition fram till . Genomgången visar att har inget oppositionsparti inför ett riksdagsval presenterat en budgetmotion med ett så kortsiktigt och dolt perspektiv som Socialdemokraterna nu gör inför valet . Man vill uppenbarligen undandra sig demokratins krav på öppenhet och redovisning. Samtliga oppositionspartier har tidigare valår lagt fram budgetförslag som täckt minst de kommande tre åren . Så gjorde även Socialdemokraterna , inför valet . Socialdemokraterna säger sig 2014 vilja ta ett första steg med en blygsam summa som startfinansiering. Låt mig ge några exempel. Socialdemokraterna vill ha skolplikt till men avsätter blott . De vill införa treterminssystem på högskolan men avsätter blygsamma 2014. Klyftan i beskattning mellan löntagare och pensionärer ska försvinna, men 2014 tas bara ett litet, litet steg. Alla pensionärer som tittar på detta tv-program: Notera detta! Det är en oklarhet som är gränslös vad gäller beskattningen av pensionärer. Socialdemokraterna vill införa en 90-dagarsgaranti för unga arbetslösa men tar bara ett första steg 2014, till en kostnad av . Vad resterande steg innebär för miljardkostnader och om de ska finansieras döljer man. Socialdemokraterna vill lägga 2014 på fler utbildningsplatser på förskollärarutbildningen, som ett första steg. Men vad som sedan händer redovisas inte. Socialdemokraterna avsätter 2014 för att introducera yrkescollege i nya branscher. Om dessa ska sjösättas i praktiken krävs det säkert ett hundra gånger så stort belopp. avsätts 2014 till en försöksverksamhet med nyföretagargaranti, men det är oklart hur detta ska fungera under den fortsatta valperioden. Kostnaderna för sjukförsäkring och a-kassa stiger med Socialdemokraternas politik efter 2014, dels på grund av högre ersättningsnivåer, dels på grund av slopade tidsgränser i sjukförsäkringen. Hur Socialdemokraterna kommer att formulera kraven på mottagarna av sjukersättning och a-kassa, samt de statliga myndigheter som administrerar dessa, kan bli en av valrörelsens verkligt heta potatisar. Ja, listan med ofullständigt redovisade satsningar är lång, och listan när det gäller bristen på redovisad finansiering är ännu längre. Min slutsats är: Om olyckan är framme och Socialdemokraterna i regeringsställning skulle hålla vad de lovar skulle skatterna eskalera, trappas upp, dramatiskt från , det vill säga om . och Vänstern, som själva har gott om skattehöjarförslag, skulle applådera en sådan upptrappning av skatterna. Varför mörkar Socialdemokraterna? Vet de inte svaren? Vill de inte redovisa? Så är det uppenbarligen. Men jag säger så här till Socialdemokraterna: er ekonomiska politik för huvuddelen av valperioden och inte bara ! Det gör de andra partierna. De lyckas med detta. Deras kolumner är fulla med siffror, men där ni skulle ha satt siffror står det bara: streck, streck, streck. Så är det i kolumn efter kolumn. Ni redovisar inte er ekonomiska politik. Demokratins krav på öppenhet och redovisning av valperioden gäller även er socialdemokrater. Jag beklagar överdraget. 27 (V) replik: Jag tänkte faktiskt prata om din politik, , i stället för om Socialdemokraternas politik. Det är ändå du som står i talarstolen. Jag tror att både du och jag delar uppfattningen att sociala könsroller har betydelse för hur våra liv blir. tar kvinnor huvudansvaret för både hem och barn – de lönearbetar också. Det leder till att kvinnor får sämre hälsa. Sju av tio sjukskrivna är kvinnor, medan sju av tio i gruppen med högst inkomster är män. Ni har prioriterat en politik som framför allt har gynnat gruppen med högst inkomster. De har fått i inkomstförstärkningar . har sjukskrivna kvinnor fått sänkta ersättningsnivåer och bestämda tidsgränser i sjukförsäkringen, det vill säga att ni politiskt har bestämt hur länge man får vara sjuk i . Ni har dessutom – det sade du själv, och det sade tidigare – en syn som bygger på att det behövs incitament, ekonomiska sådana, för att man ska bli frisk. Jag vill säga att det är en väldigt tydlig antifeministisk politik. Jag skulle vilja höra förklaring. Varför ska man straffa sjuka kvinnor ekonomiskt i er politik? Kvinnor som är sjuka, även män, ska betala högre skatt. Man ska sänka deras ersättningsnivåer, trots att ni inför valet lovade att ersättningsnivåerna skulle höjas igen när ekonomin så tillät i sjukförsäkringen. har sjukförsäkringen gått med överskott år , men ni har i stället använt pengarna till att sänka skatter för dem som är friska och har ett jobb och framför allt för högavlönade män. 28 (FP) replik: Jag ska gärna svara på detta. Vi har diskuterat den här typen av frågor tidigare, och jag tror att gör ett grundläggande fel. Det är vår syn på detta. Felet är att bortser ifrån att offentligt finansierad välfärd måste skapas. Den skapas genom arbete, företagande och investeringar. Därför är det väldigt viktigt att vi har starka incitament för att arbeta. Det ska löna sig att arbeta. Den offentliga sektorn är ju stora intresse, snarare än den privata. Hela poängen med en stor del av mitt anförande är att de totala intäkterna i stat, kommun och landsting blir större om man har fler som arbetar. Det handlar om större skatteintäkter genom tillväxt och arbete. Då får man en större skattebas, och då fungerar den offentliga sektorn. Vilka är det som är överrepresenterade i den offentliga sektorn? Jo, det är kvinnor som arbetar där. De har genomgående för låga löner; jag håller med om det. Men det är också så att man om man ska kunna genomföra de stora transfereringarna, som vill höja, måste ha en väldigt stark ekonomisk bas för den offentliga sektorn. Det bygger ju på att väldigt många arbetar, att de arbetar många timmar och att ekonomin har en väldigt solid bas. Därför tror jag att det när det gäller jämställdhetsfrågan – vi kan komma vidare till det – är helt fundamentalt att vi har en väl fungerande ekonomisk bas i samhället. 29 (V) replik: Det kanske är en nyhet för , men de kvinnor som är sjukskrivna har faktiskt arbetat innan de blev sjuka. De har tagit huvudansvar för det obetalda hemarbetet, och de har lönearbetat. De slits ut. Med det menar du att de ska straffas ekonomiskt. Dessutom har ni dragit ned på arbetsmiljöarbetet. Ni motverkar människors möjligheter att vara friska, eftersom arbetsmiljön försämras. Det är också så att sjukvården, dit människor ska vända sig när de blir sjuka, får mycket mindre resurser än vad ni lägger på skattesänkningar. Om jag inte missminner mig är det ungefär två hundra gånger mer ni lägger på skattesänkningar än på sjukvården i den här budgeten. I äldreomsorgen slits kvinnor ut på grund av att det är alltför anorektiska organisationer, och så också i sjukvården. Det har vi kunnat läsa om nästan , och kom ju som visar att en av tre vill sluta jobba i äldreomsorgen . Det får liksom konsekvenser när arbetsmiljön inte är så bra, och det drabbar väldigt många människor. Vi kan också ha oturen att bli sjuka – vi kan få cancer eller råka ut för en bilolycka. Så varför ska ekonomiska politik bygga på att straffa människor ekonomiskt för att de blir sjuka? Varför bryter ni det vallöfte ni gav 2006 om att ersättningsnivåerna i sjukförsäkringen skulle höjas? Ni ljög i och för sig redan då, för ni skrev att det var när sjukförsäkringen går med överskott. Det gjorde den även då, och har den gått med överskott. Du säger också att du är överens med mig om att det är för låga löner i välfärden. Ja, men då behöver ju välfärden pengar, och det ger ni inte. Ni lägger nämligen allting på skattesänkningar. Det får konsekvenser. Varför, , ska sjuka kvinnor som sliter hårt i sina liv straffas ekonomiskt? 30 (FP) replik: Välfärden får pengar, och om välfärden ska få mer pengar krävs det att skattebasen ökar – att tillväxten blir större och mer arbete utförs i ekonomin. Sedan ogillar jag att säger att jag ljuger. Vi kan ha olika åsikter om olika saker och ting, men jag tycker att det är att gå lite väl långt. Om arbetsmiljön ska förbättras krävs det pengar, och de pengarna kommer genom beskattning. Ju bättre och starkare skattebas man har, desto mer pengar kommer in. Sedan vill jag påpeka att utgifterna för välfärden, brett definierad, är högre med den här regeringen. Det är 20 000 fler anställda i den offentliga välfärden, och då inte minst inom skolan som är vårt speciella intresseområde. Ska vi ha en bättre arbetsmiljö och fler anställda i välfärden samt högre inkomster för den offentliga sektorn, genom skatterna, ska man alltså rösta på vår politik. Det är nämligen den vägen det blir uthålligt större resurstillskott och fler arbetstillfällen i den offentliga sektorn. Att gå på linje, att utarma skattebaserna genom att inte gynna företagande och arbete utan tvärtom försämra incitamenten, kommer att straffa sig. 31 (S) replik: kunde ha lurat mig – han lät väldigt nöjd med sig själv, i alla fall, och missnöjd med Socialdemokraterna. Det var väl vad man kunde få ut av anförandet. Med en folkpartistisk regering – eller en moderatledd regering med i, ska man väl säga – har dock skolresultaten tillåtits sjunka . Med en folkpartist som utbildningsminister har vi ett minskat antal högskoleplatser, när det ser omvänt ut i världen. Med den här regeringen ser vi satsningar på skolan som bara är en tjugondel av det man lägger på den ofinansierade skattesänkningen.