prot · H10925 · 2013-11-12 00:00:00 — Ni har inga som helst problem med subventioner. Ni har problem med att vi går in med samhällsmedel för att minska kostnaderna för en bostad, så att unga ska kunna erövra en bostad med den betalningsförmåga som de har. Det är ni emot. Men det är helt okej med , att någon kommer och städar i hemmet eller att man tar hem någon som hjälper till med läxorna – det snedvrider inte. Det är också okej att sänka restaurangmomsen med . Hamburgare och korv kan subventioneras – det är viktigare än en bostad för studenten. Grillning och servering på är också RUT-berättigat. Det är, , ett val vilka tjänster man vill stödja. I ditt inlägg tar du upp att ni vill förlänga presumtionshyrorna. Det tycker jag är mycket intressant. Detta ord, presumtionshyra, tror jag att många har svårt att förstå innebörden av. Säger du här i att ni kommer att etablera ett system, förlängt, så att den som uppför en fastighet fritt ska kunna förhandla mot en hyresintressent om vilken hyra som helst? Det är ett jubel bland fastighetsägare som är mindre seriösa att gå till högstbjudande på en bristmarknad! Menar du, , att ni kommer att lansera detta, att ni kommer att lägga fast att det inte finns någon begränsning i himlen för hyresuttaget utan att vad som helst är möjligt? Jag tror att i bostadsfrågan egentligen har två planer, som i mycket annan politik. Den ena handlar om bekymrad min, utredningar och suckar. Den andra handlar om att man bakvägen svettas fram marknadshyror och sedan säger: Ja, det blev så – det var inte vårt fel. Och så spelar något annat vackert för att det inte ska märkas. 75 (S): byggdes 225 studentlägenheter i hela . Behovet beräknades till 20 000. Det var alltså regeringens egen utredare som beräknade behovet till 20 000. Det visar vilken kris vi har. Var ska alla dessa studenter bli av? Det är inte heller så att det finns massor med små hyreslägenheter med rimliga hyror utöver studentbostäderna, utan den marknaden är täckt. Det finns en enorm efterfrågan men väldigt få lägenheter. Då måste man koncentrera sig på att öka byggandet. Vi kan se att det regeringen har gjort är att gynna det ägda boendet. Det är inget fel i det. Det ska finnas olika boendeformer, och självklart ska det vara bra att bo i ett ägt boende. Men det får inte ske på bekostnad av hyresrätten, och det är vad som har skett , där man kan se fördelar för dem som äger sitt boende och nackdelar för dem som hyr. Att man tog bort byggstödet som stimulans för att bygga hyresrätter med rimliga hyror var en av de värsta sakerna. Ju färre hyresrätter det finns, desto större blir trycket på dem. Då kan hyresvärdarna ställa nästan vilka krav som helst. I storstadsregionerna kräver de på många håll att man ska tjäna vad hyran är. Det kan vara dubbelt så mycket eller till och med tre eller fyra gånger så mycket. Vilka ungdomar gör det? Vilka studenter gör det ? Det blir en stor grupp som inte kommer in på bostadsmarknaden, och det påverkar naturligtvis utvecklingen negativt, inte minst när det gäller jobben. Menar regeringen verkligen allvar med jobben, satsa då på hyresrätterna och satsa på att ungdomar ska kunna flytta hemifrån, flytta till en studieplats och ta jobb! 76 (S): Jag är inte förvånad över att finansministern inte säger något kring de frågor som jag tog upp. Jag har ställt samma frågor till bostadsministern och statsministern här i . Men det blir inga svar på de frågorna. Du är inte ensam om att inte ge något svar. Att det byggs för få hyresrätter är ingen nyhet. Jag kan inte riktigt släppa den beskrivning som redovisade kring det förslag som har kommit här i när det gäller utbyggnad av tunnelbanan. Precis som säger har man i kammaren nästan hånat Socialdemokraterna för denna uppfattning. I bakom talmannen har man inte velat vara med på den här politiken fram tills . kommer den, och om man har i bakhuvudet hur statsministern har resonerat om den här frågan fram tills , nämligen att man inte bygger tunnelbanor i den här delen av landet utan det gör , blir det en trovärdighetsfråga där väljarna får reda ut vem man litar på i denna region. Antingen litar man på Socialdemokraterna som har drivit frågan, eller litar man på dem som för tillfället är så pass panikslagna över väljarutvecklingen att de plötsligt är beredda att lyfta fram vilka förslag som helst och som man tror att väljarna i den här regionen kan tycka om. Min fråga till finansministern kvarstår. Anser finansministern att hyresrätten är skattemässigt missgynnad? Om den är det, kommer man se till att det kommer några förslag till kammaren för att komma till rätta med obalansen? 77 (FP): Skymningen faller tidigt i dessa tider. Därför står jag här just , . Låt mig börja med att erinra om en tidigare biträdande finansminister nämligen nuvarande landshövdingen i , . Det är väl inte så många som minns hans politiska gärning just , mer än och några till. Jag erinrar mig dock att han var väldigt framsynt när han tillsatte en utredning bestående av dåvarande landshövdingen i , , som skulle komma med förslag på hur man skulle öka bostadsbyggandet i . Det blev en mycket bra utredning. Samtliga 26 kommuner i svarade på samma sätt i remissomgången, nämligen att han hade alldeles rätt i att vi måste bygga ut kollektivtrafikssystemet; då kommer bostäderna. Samtliga kommuner svarade detta, inklusive . försvann, och ingenting hände med kollektivtrafikssystemet. har det inte hänt någonting med detta i . Vi har haft kvar hyresregleringen som inte direkt är något verk av denna regering. Den infördes på grund av kristiderna 1917 och har därefter inte varit avskaffad . Det var under . Det var nära att de lyckades avskaffa den , men dess värre bidrog den gången till att den inte gick att avskaffa. Men ser vi att bostadspolitiken blir en integrerad del av en utveckling som just pekar på, nämligen att vi måste ha bostäder. Folk måste också kunna resa från sina bostäder in till arbetsplatserna. Vi ser många exempel på det. Hela västpaketet i har inriktningen att arbetsmarknadsregionen vidgas. Det vi ser i , och även i är att man kommer att kunna bygga och bo mycket längre från arbetsplatserna som kommer att fortsätta vara centralt lokaliserade. Det väsentliga är vilken restid man har till sitt arbete. Det är restiden som avgör vad som blir centralt eller inte. Med nutida resmöjligheter och inte minst spårbunden trafik kan man nu bo mycket längre bort i kilometer räknat än tidigare då man kanske var tvungen att gå med häst och vagn eller sitta i Essingeledens köer. Det är inte någon bra resfrekvens. Jag har tittat i Socialdemokraternas motioner efter detta. Jag kan inte hitta någonting. Jag vet att från inte har möjlighet att svara, men kan väl ändå svara på vad ni egentligen vill göra konkret. Vill ni återinföra paritetslånesystemet? Eller är det möjligen räntebidragssystemet ni är ute efter? Eller vill man införa statliga lånegarantier för flerfamiljshus, herr talman? Det hade man ju tidigare, och det var ett förfärligt liv när man avskaffade räntesubventionerna 1992. har ni tre alternativ att välja mellan. Vill ni återinföra paritetslånesystemet, räntebidragssystemet eller hundraprocentiga lånegarantier till flerfamiljshus? Det är en intressant fråga, och jag väntar med spänning på svar. 78 (M): Bostadsbyggandet är verkligen en angelägen fråga. Alla led och alla aktörer bär ansvar och måste bidra, från byggbolag, fastighetsförvaltare, kommuner, banker, inte minst länsstyrelser – som jag tycker gör en hel del saker som de kanske inte borde göra – till staten. Alliansregeringen har dragit i gång många processer för att förbättra förutsättningarna för bostadsbyggandet. Finansministern räknade upp några exempel. Regeringen har också genom bostadsminister dragit i gång flera processer som kommer att underlätta ytterligare. Det kommer med all säkerhet att resultera i ökat byggande. Man brukar säga att det är mycket snack och lite verkstad. I detta fall uppfattar jag det nästan som tvärtom. Det är inte mycket snack men väldigt mycket verkstad. Alla är överens om att det är viktigt med olika upplåtelseformer, och inte minst hyresrätter är en angelägen fråga. Tyvärr tar det tid, och den ekonomiska krisen har påverkat många av aktörerna. Just nu är det dessutom stora ungdomskullar som vill flytta ut. De stöd som fanns tidigare, som var inne på, fungerade inte som de flesta väl är medvetna om. Det är därför bra att regeringen seriöst utreder andra möjligheter. Med jobbfokus och fokus på utbildning behövs bostäderna och tillgången till bostäder behöver bli större, gärna i kombination med utbyggd infrastruktur som vi såg i i går. Jag hoppas också på att vi kommer att få reda på en hel del fantastiska saker även i . 79 Finansminister (M): Det kan finnas skäl att klargöra var vi står när det gäller byggmarknaden och redovisa hur statistiken ser ut så att alla får klart för sig att har en ökning på enligt . Det ska jämföras med ett genomsnitt på -i byggsysselsättning. Då brukar Socialdemokraterna återigen säga att det bara är krisländer som har utvecklats sämre än . Låt mig nämna att i har sysselsättningen i byggsektorn fallit , i har den fallit och i – länder som visserligen inte har utvecklats lika väl som men som inte har varit krisländer har alltså haft en mycket besvärlig utveckling på byggsidan. Det beror på att regeringen i har kunnat göra breda satsningar med en omfattande utbyggnad av infrastruktur och viktiga och centrala satsningar på till exempel . anser att är en subvention, och därför ska den ha samma effekter som byggsubventioner. Det är en intressant ekonomisk teoribildning som gör sig till tolk för. Låt mig tydliggöra att poängen med alltså är att vi minskar skattekilarna och att vi gör svarta tjänster vita. Genom att minska skattekilarna ökar vi också arbetsutbudet. Därmed betyder ett ROT-avdrag att vi får ett bättre funktionssätt i ekonomin med stigande efterfrågan, med låg kostnad för det offentliga och med positiva effekter på arbetsmarknaden. Vad vet vi om byggsubventioner? Ja, det finns ju en ledande expert på detta bland Socialdemokraterna. Det är , tidigare riksdagsman. Han brukade jämföra byggsubventioner och bosubventioner med att riva sönder hundralappar i duschen. Hur kan en professor i nationalekonomi under vad jag tror var nästan mer än som socialdemokratisk riksdagsman dra den slutsatsen? Jo, därför att det finns en omfattande utredningsverksamhet kring vilka effekter vi har av byggsubventioner. De leder i huvudsak till stigande kostnader och ökad lönsamhet i byggbranschen och har små effekter på samhällsekonomin. Där har vi skiljelinjen mellan ett ROT-avdrag och en produktionssubvention i byggsektorn. Jag välkomnar det mod som mina socialdemokratiska meddebattörer visar här. De är alltså fullt beredda att föra en diskussion om byggnation i . Det är en valrörelse jag välkomnar. Socialdemokraterna ska regera ihop med . motsätter sig Förbifarten och nästan varje omfattande investering som ska göras i trafiksystem. Det är väl bara en slump om de inte försöker stänga för att stoppa biltrafiken. Om Socialdemokraterna är beredda att föra en debatt om hand i hand med kanske de kan enas först. Då kanske vi kan få lite besked om vad Socialdemokraterna tänker gå till val på i . Blir det eller blir det inte Förbifarten? Att det är skillnad mellan att vi lägger fram ett fullt finansierat, genomarbetat och solitt program med 78 000 bostäder och tunnelbana och de luftpastejer Socialdemokraterna levererade är väl alldeles uppenbart. Det här är ett finansierat paket. Det är inte förslag som man bara kastar ur sig, utan det är genomarbetad politik. Det är där skiljelinjen går. Låt mig återigen säga att det ska bli fantastiskt intressant att höra Socialdemokraternas och gemensamma besked om hur det blir med , hur det blir med byggandet. Det blir väldigt intressant att ta del av det. Jag tror att det kommer att bli som det har varit, att tvingar Socialdemokraterna att stoppa investeringarna. Det är just det som har hänt. Det är därför Dennispaket och annat inte har kommit på plats. Socialdemokraterna har suttit i knät på , som är emot transportsystemet. vill stoppa det genom att dra ned på väginvesteringar och genom att lägga en massa skatter på transporter. Det är Socialdemokraternas dilemma. 80 (S): Finansministern tror att sanningen och trängs på nationalekonomiska institutionen. Jag är inte så säker på det. Åtskilliga finansministrar har haft annan härkomst – en docent i nordiska språk, en trädgårdslärling från , en studiesekreterare i . , och var synnerligen dugliga därför att det handlar om politik och värderingar, inte vetenskap. Det är märkligt att det är fullständigt omöjligt och marknadssnedvridande att använda resurser för att nedbringa kostnader så att vi kan bygga bostäder. Vi har halverat produktionen av bostäder i vårt land sedan alliansregeringen tog bort det samhällsstöd som vi hade fram till valet . Det man nu vill åstadkomma gick finansministern inte in på, men jag vill att han bekräftar eller dementerar det som står i budgetpropositionen, nämligen införande av presumtionshyra, fri förhandling mellan fastighetsägare av nyuppfört bestånd och presumtiva hyresgäster. Sedan kan jag inte låta bli att kommentera att finansministern försöker göra sig till samhällsbyggare. sade , högt och ljudligt, med anledning av planerna på att bygga ut tunnelbanan: Det är ansvarslöst och skadar hans – Socialdemokraternas dåvarande partiordförande – trovärdighet. sade han det. Sedan säger : Man har enats om. säger han: Regeringen har enats om. Samhällsbyggaren har begränsad trovärdighet. Han hoppar från tuva till tuva. 81 (FP): Det var en intressant uppräkning gjorde av framgångsrika socialdemokratiska finansministrar. Jag vill för kammarens protokoll lägga till både och , skomakarsonen från , så att de inte blir bortglömda i det här sammanhanget, även om de var verksamma något tidigare. Det intressanta för framtidens boende är att vi, som finansministern var inne på, behöver se till att restiderna för väldigt många människor kortas i den här regionen. Problemet är att det numera stannar ungefär två fulla bussar och släpper av människor som inte har någonstans att bo. Det paket som vi nu har visar att man kan bygga med god finansiering. Jag har läst er motion, . Jag begär inte att du ska svara nu eftersom du inte har möjlighet till ytterligare inlägg, men vid ett annat tillfälle skulle du väl kunna tala om vilket system det är ni vill införa. Är det återinförande av paritetslånesystemet? Är det räntebidragssystemet, som kostade upp till 38 miljarder och gick till dem som ägde husen, inte till hyresbidrag? Eller är det återinförande av den hundraprocentiga lånegarantin från staten så att man kan ta andra lån? Det är de tre huvudsakliga system som vi har haft under de senaste 50–60 åren, såvitt jag kan överblicka. Vilket av dessa system är det ni vill återinföra? Det kommer att kosta pengar som kommer att synas i statsbudgeten även för er. Ni lovade återinföra detta när ni kom till makten . Tack och lov gjorde ni inte det! 82 Finansminister (M): Jag vill tacka för den här viktiga debatten som så tydligt visat hur framgångsrik regeringens politik varit. Det gör att jag kan stå här och redovisa att framhåller att sysselsättningen i ökat inom byggsektorn när den minskat i EU-27 och i eurozonen. Det är naturligtvis något som vi gemensamt kan glädjas åt, att regeringens politik kunnat stötta jobben i . Jag ser att gläds åt denna viktiga information som jag kan delge kammaren. När det gäller tunnelbanan vill jag säga att det är ett spännande debattområde som vi ska ägna mycket tid tillsammans med Socialdemokraterna i och . Socialdemokraterna ska få lämna de nödvändiga besked som väljarna, och inte minst byggnadsarbetarna, vill ha. Vad är det som är så farligt med att bygga lite vägar i ? Varför måste ni alltid göra upp med om att skapa en trafikstockning i vår huvudstad? Det kommer att bli spännande att höra Socialdemokraternas och gemensamma besked. Man ser inte skillnaden mellan luftslott och det faktum att vi vågar säga att trängselavgifterna höjs för att skapa en nödvändig finansiering, att staten ställer upp och förfinansierar det hela och skapar ett finanspolitiskt och samhällsekonomiskt utrymme för att göra den största tunnelbaneinvesteringen . Om nu Socialdemokraterna är så förtjusta i att bygga tunnelbana, varför gjorde de inte det , 80-talet, 90-talet, , de hade inflytande? Varför konstruerade de inte de 78 000 bostäder som vi nu får på plats? Vi står för en realistisk samhällsbyggnadspolitik, byggd på solid grund, en solid grund som gör att det skapas byggförutsättningar i och som gör att sysselsättningen i byggsektorn växer snabbare än inom andra områden. Det kan vi glädjas åt gemensamt, . Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2013/14:35 om flaskhals för ekonomisk utveckling och utbildning 83 Finansminister (M): har frågat mig varför regeringen inte gör mer för att motverka bristen på utbildad arbetskraft och förbättra matchningen. Vidare undrar vad som är motiven till regeringens övergripande inriktning på utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken. För att förbättra matchningen och minska risken för flaskhalsar är det centralt att skatte- och socialförsäkringssystemet ger tydliga drivkrafter att aktivt söka jobb, att utbildnings- och arbetsmarknadspolitiken rustar människor för jobb samt att det finns ett väl fungerade företagsklimat. Vidare är det viktigt med en väl fungerade lönebildning. Regeringen har genomfört omfattande åtgärder för att förbättra matchningen. Viktiga reformer har varit jobbskatteavdraget och en återupprättad arbetslinje i socialförsäkringssystemen. Regeringen har även sänkt den statliga inkomstskatten för att öka drivkrafterna att utbilda sig och öka arbetsinsatsen. Vidare har arbetsmarknads- och utbildningspolitiken lagts om för att bättre rusta människor för jobb. Vi lägger betydande resurser på utbildning. utgifter för utbildning som andel av bnp är högre än genomsnittet bland . Det tar innan strukturreformer inom framför allt utbildningsområdet får full effekt på arbetsmarknadens funktionssätt. Det finns dock tydliga indikationer på att den förda politiken för att minska utanförskapet har verkat i rätt riktning. Trots den utdragna lågkonjunkturen har utanförskapet minskat och sysselsättningen ökat med mer än 200 000 personer . Bedömningen att regeringens politik leder till en lägre arbetslöshet och en förbättrad matchning delas av bland annat och . 84 (S): Jag tackar finansministern för svaret. När vårt land under en mycket i princip hade full sysselsättning – jag talar om tiden efter – styrdes politiken just mot målet full sysselsättning. Det var överordnat allt annat. Axlarna för att skapa ett mer jämlikt och solidariskt samhälle var egentligen två. Full sysselsättning skulle skapa ekonomiska resurser för att bygga välfärd men också skänka människor frihet genom att de hade en egen inkomst. Det fanns en utveckling mot förbättrad såväl gemensam som enskild standard. har båda målen försvunnit för en moderatledd regering. Arbetslösheten registreras och kommenteras. Jag har sagt här i kammaren att jag ofta tänker mer på väderrapporten än på det politiska läget när talar om arbetslöshet och sysselsättning. När vi hade full sysselsättning senast i vårt land, vid skarven mellan 80-tal och 90-tal, avsatte vi av bruttonationalprodukten till vidareutbildning, omskolning och kompetensutveckling. År fanns de resurserna. , med massarbetslöshet, är det bara en halv procent som avsätts till samma ändamål. Därför har vi flaskhalsar och brister på ett antal områden. Lastbilsmekaniker, kockar, byggnadsplåtslagare, förskollärare, mjukvaruutvecklare, vvs-ingenjörer, operationssjuksköterskor och golvläggare – inom alla dessa yrkesgrupper råder brist på arbetskraft. går drygt 400 000 personer arbetslösa. Vi har en ihållande hög ungdomsarbetslöshet. Enligt den nuvarande regeringsstatistiken är av ungdomarna utanför den arbetsmarknad de skulle vilja vara på. Är det då, finansministern, verkligen en framtidsinvestering att sänka skatten i stället för att satsa på utbildnings- och arbetsmarknadspolitik för att komma till rätta med de flaskhalsar vi har i ekonomin? Dessa viktiga yrken och arbeten skulle kunna utövas och utföras av tidigare arbetslösa efter vidareutbildning och kompetenslyft. Ser finansministern över huvud taget den brist på arbetskraft som finns mitt i arbetslösheten? Ser han det som ett problem? Har han i så fall för avsikt att göra någonting åt det? 85 (S): Söktrycket är nu enormt vid våra högskolor och universitet. Det beror på att vi har stora ungdomskullar som har nått sökåldern. Men det beror såklart även på arbetslösheten. Vid hög arbetslöshet är det ett väldigt smart val att utbilda sig och därmed öka chansen att få jobb, inte minst med tanke på att en av fem rekryteringar misslyckas . som vi har hög arbetslöshet finns det ett behov av folk med rätt utbildning och kompetens. Men trots söktrycket, de stora ungdomskullarna, den höga arbetslösheten och behovet av fler människor med bristyrkesutbildningar har man minskat stödet till högskolorna. I förhållande till befolkningen och antalet unga och inte minst i förhållande till hur många som söker till högskolor och universitet anslår regeringen alldeles för lite resurser. Det är till och med så illa att högskolor tvingas minska antalet utbildningsplatser. Det är en radikal sänkning som sker . Det är ofattbart hur man tänker. Jag kan inte begripa det. De allra flesta av dem som går ut de här utbildningarna får jobb, inte minst de som gått bristyrkesutbildningar. Men inte ens dem kan man värna med dessa nedskärningar. Det skulle behövas en rejäl utökning av platserna på bristyrkesutbildningarna, både för att minska arbetslösheten och för att möta arbetsgivarnas behov av folk. Men detta går man vidare med. Det finns många bristyrken. har räknat upp flera stycken, och jag kan lägga till tandläkare, civilingenjörer, jurister, psykologer och sjuksköterskor. Det kan göras en väldigt lång lista. Det tragiska är att högskolorna vittnar om att det är väldigt kvalificerade studenter som söker. De skulle klara utbildningen och ha jättestor chans att få jobb. Men många av dessa döms nu till arbetslöshet. De åtgärder som finns för arbetslösa är ingenting som leder till jobb. Slutstationen är fas 3 av arbetslöshet. handlar det om att bara söka jobb efter jobb efter jobb, även jobb man inte är kvalificerad för. Då vore det mycket vettigare att skaffa den kompetens som krävs för att få jobb. Dessutom har Arbetsförmedlingen små möjligheter att anvisa arbetslösa till utbildning. Man skär ned på högskolorna, men Arbetsförmedlingen har också problem. har Arbetsförmedlingen skickat tillbaka 20 miljarder till staten. Det råder alltså inte brist på pengar på alla områden. Anledningen till att man skickat tillbaka pengarna är att regelverket inte tillåter Arbetsförmedlingen att använda pengarna, för det är en så liten andel utbildningar som man kan anvisa de arbetslösa till. Inte ens dem som saknar grundskoleutbildning och gymnasieutbildning kan Arbetsförmedlingen hjälpa. Det är vansinnigt, med tanke på att risken för arbetslöshet är mycket högre om man saknar grundläggande utbildning. Här krävs en total omläggning av politiken. Man måste satsa mycket mer på utbildning, både förebyggande för ungdomar och för dem som redan har blivit arbetslösa. Med den höga arbetslöshet vi har är det ofattbart att regeringen inte gör detta. 86 Finansminister (M): Det kan återigen finnas skäl för oss att i debatten ta vår utgångspunkt i hur det förhåller sig i verkligheten. presenterade en väldigt bra genomgång av arbetsmarknadspolitiken i alla de 27 medlemsländerna. Denna genomgång förtjänar en bredare spridning. Där visar det sig att vid sidan av våra nordiska grannländer hör till de länder som lägger störst resurser på aktiva åtgärder. Det är , och som har en omfattande aktiv arbetsmarknadspolitik, och vi har haft goda grunder till det.