prot · H10918 · 2013-10-24 00:00:00 — Det är bra att böckernas värld blir tillgänglig för allt fler. Avslutningsvis: Jag hoppas och är övertygad om att vi kan få se ett riktigt läslyft för , för det behöver . De satsningar som regeringen gör på läsning i skolan, den nya bibliotekslagen och den kommande litteraturpropositionen är bra byggstenar för ett riktigt läslyft, tycker jag. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 18 PER LODENIUS (C): Genom litteraturen speglas vårt samhälle, som det också bevaras för framtida historiebeskrivning. Det skrivna ordet kan roa och oroa, skapa frågor och ge svar. Litteraturen är en viktig samhällsberättare och en samhällsbärare. För är det därför väsentligt att alla har möjlighet att få tillgång till litteratur. med sin fria utlåning av böcker är en mycket viktig del i vårt demokratiska samhälle. fick vi en bibliotekslag som garanterade den avgiftsfria utlåningen av böcker. Men är det mycket som har hänt, inte minst med den snabba tekniska utvecklingen i vårt informationssamhälle. ska vi ta beslut om en ny bibliotekslag, efter att den nuvarande antogs. Mycket är sig likt i den nya lagen. Att låna litteratur på bibliotek ska till exempel också fortsättningsvis vara avgiftsfritt. Tillägget är att boklånet ska vara avgiftsfritt oberoende av om boken tillhandahålls i fysisk form eller i digital form genom exempelvis en så kallad e-bok, alltså oavsett publiceringsform. Tillgänglighet till e-böcker på biblioteken är en angelägen fråga. Här har biblioteken i vårt land kommit olika långt i att erbjuda ett smidigt system för utlåning av e-böcker som ett komplement till det klassiska . Det finns anledning att återkomma längre fram till den frågan. I den nya bibliotekslagen lyfts det också fram att folkbiblioteken ska verka för att öka kunskapen om hur informationsteknik kan användas för kunskapsinhämtning, lärande och delaktighet i samhällslivet. Med ökad kunskap inom området kan också fungera än mer som ett för mediekonsumtion. Här finns många möjligheter att utveckla nya tjänster. är inte bara en bokdepå, en utlåningscentral av litteratur. Nej, kan vara ett kommunalt informationscenter eller en lokal för många olika kulturella yttringar, allra helst kanske både och. Det kan finnas samarbete med föreningar och folkbildningen, med studiecirklar och kulturevenemang. På många orter är det självklara kulturcentret i vid bemärkelse. Biblioteken är här i första hand en samhällsresurs och måste också få fortsätta att vara det. Det är inom kommunen, på orten där finns, som man ska utveckla sitt bibliotek, sitt kulturcentrum. Sätten och metoderna för detta skiftar över landet och ska så göra. Det är i kommunen man vet bäst vad som fungerar och vad som efterfrågas och behövs. Ett exempel är kommun, där man satsar på kultur och då inte minst på sina sex bibliotek. Man har 1,5 miljoner besök på biblioteken och nära 600 000 utlån. kommer man också att ge ett extra medieanslag till biblioteken. En intressant aspekt med biblioteken i är att tre bibliotek drivs enskilt av Dieselverkstaden och tre av kommunen. Här kan det vara viktigt att poängtera att de privata biblioteken och de kommunala får samma ersättning från kommunen. Det är utifrån antal utlån och öppettider bland annat. Självklart har man att följa bibliotekslagen, oberoende av om drivs av en entreprenör eller av kommunen själv. Det förtydligas också i den nya bibliotekslagen, vilket jag tycker är mycket bra. Vad jag menar är att vi måste vara öppna för nya och moderna sätt att göra tillgängligt. Det kan handla om att flytta ut en del av tjänsterna utanför fysiska väggar eller att samverka med omgivningen på nya sätt. Jag tänker exempelvis på Åre, där ligger centralt i byn, till och med precis vid tågstationen, i kombination med turistbyrån. Det ger möjlighet till samverkansvinster, som ligger lättillgängligt, till glädje för både de fastboende och den stora mängd turister som besöker Åre. Många exempel finns i vårt land där man ser på och använder det som en resurs, som en kulturbärare och samhällsutvecklare och där samarbete kan ske med både företag och föreningar. Jag är övertygad om att de flesta av dessa goda exempel inte hade kommit fram om hade setts som en statlig angelägenhet. För att ska vara den samhällsresurs den kan vara och vara en del i en långsiktig och hållbar utveckling av det samhälle det verkar i måste också i fortsättningen få vara en angelägenhet. Principen om det kommunala självstyret är viktig att bevara. Den nya bibliotekslagen är ändå viktig för att fastställa vissa principer och uppgifter som ett bibliotek måste ha och vad ett bibliotek måste vara för samhället. En viktig aspekt är tillgänglighet. Det handlar om en tillgänglighet till lokaler och lånemöjligheter, liksom till aktiviteter och annan verksamhet som erbjuder. Men det handlar också om att tillgängliggöra, ta fram, marknadsföra och visa information och litteratur på olika språk, liksom texter på lättläst svenska, ljudböcker och olika tekniska hjälpmedel, för att kunna ta del av information oberoende av till exempel funktionsnedsättning och språklig bakgrund. För mig är det mycket viktiga uppgifter för biblioteken. För är det väsentligt att alla har möjlighet att få tillgång till litteratur. , med sin fria utlåning av böcker och sin roll som informations- och kulturspridare, är en mycket viktig del i vårt demokratiska samhälle. Med det vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 19 (KD): Jag är invald genom läns valkrets. En av de tolv kommuner som vi har är kommun. Där har man gjort något som , , uppenbarligen inte gillar. Man har hittat en möjlighet att driva vidare. har man haft en bokhandlare som också har tagit om och bedrivit den verksamheten. Uppenbarligen har den politiska ledningen i uppskattat detta eftersom det har hållit på . Man kan säga att varken eller Socialdemokraterna har brist på röster i denna kommun. I den tidigare statsministern memoarer Min väg, mina val finns en intressant passus där berättar om läsningen i familjehemmet i . Det som fanns i familjebiblioteket utöver var första delen av ett uppslagsverk. Ni kanske har läst om detta, men jag tycker att det är intressant att ta upp det. På så sätt kom det sig att den unge lärde sig allt som började på bokstaven A. Det handlade om , apelsin, astma och så vidare. Men där bokstaven B tog vid tröt kunskapen. Historien är charmig och manar till eftertanke. Det är en berättelse om en annan tid. I vår samtid är nästan all information endast en knapptryckning bort. Jag kommer ihåg när ett av våra barn sökte information på nätet för ett skolarbete och slet sitt hår och sade: Jag hittar inte det här, pappa. Jag går bet. Då sade jag att hon faktiskt hade Kunskapens bok bakom ryggen. Hon tyckte att det var smart att man kunde göra det också. Men många ser bara möjligheten att söka via nätet och tänker inte ens på att det finns en bok. ensamrätt på information har därmed försvunnit. Den snabba och lättillgängliga informationen främjar demokrati och öppenhet. Den är också socialt utjämnande. Jag har på nära håll sett hur viktigt det är för våra ungdomar att tidigt få stimulans till läsning för att utveckla sitt språk. Vår äldsta dotter har ett levande och uttrycksfullt språk som hon har god nytta av i sin profession. Jag är övertygad om att det var just för att hon som barn älskade att läsa böcker, och hon plöjde skönlitteratur i stor skala. Det var det som gav henne detta språk. fortsätter hon att läsa böcker i stor skala, men då är det e-boken som gäller. Jag vill understryka att jag tycker att det är mycket oroande att det uppväxande släktet, och framför allt en så stor andel unga pojkar, inte lär sig att läsa ordentligt. Ett bristfälligt ordförråd och svårigheter att uttrycka sig är ett jämställdhetsproblem som riskerar att leda till utanförskap. De pojkar som tidigt halkar efter får inte den start i livet som de är värda och som de har rätt till. Jag menar att alla i vårt land, oavsett bakgrund och förutsättningar, ska ges möjligheter till god läsfärdighet. Läsningen är grunden för att kunna tillgodogöra sig kunskap. Trenden med vikande resultat när det gäller läsfärdighet, särskilt bland unga pojkar, måste därför brytas. Den nya informationssituationen är förpliktande. Vi får inte falla för frestelsen att luta oss tillbaka. Att tillgängliggöra information och böcker är även en samtida utmaning. Det var först i och med att klubbade igenom alliansregeringens förslag till en ny skollag 2010 som det kom ett lagkrav på att varje elev ska ha tillgång till ett skolbibliotek. Skolinspektionen har slagit larm om att lagen inte efterföljs överallt. Det är ett problem. Jag vet att våra utbildningspolitiker arbetar aktivt med detta, även om vi får ha viss respekt för att det kan ta tid att anpassa verksamheten efter den nya lagstiftningen. har valt att fokusera på barn och unga . Att skolbiblioteksfrågan tar så pass stor plats i propositionen känns för oss både betydelsefullt och naturligt. Regeringen hänvisar också genomgående till den nya skollagen, vilken det också hänvisas till i själva förslaget till lagtext. Tillgänglighetsfrågorna har också en annan aspekt . Den tekniska utvecklingen har förändrat vårt samhälle på många olika plan, så också läsningens villkor. Att it-nationen ska ligga i framkant när det gäller e-böcker känns på många sätt naturligt. I av lättillgänglig underhållning i smarta telefoner, läsplattor och datorer är kanske inte alltid pappersboken något som dagens unga finner lockande. Att ta till sig e-boken som format kan vara lättare än den reguljära boken. Att locka till läsning och få dagens unga att uppskatta och förstå behovet av läsning är ett stort samtidsuppdrag. En offensiv på e-boksfronten kan i detta sammanhang spela en avgörande roll. Men e-bokens roll är naturligtvis mycket större än så. Att det i propositionen föreslås att e-boken ges samma status som vanliga böcker – pappersböcker – och därmed erbjuds för gratis utlåning gör lagstiftningen för den utveckling som ligger framför oss. Vi kan notera att oppositionen i denna fråga, som i så många andra, ställer krav på största möjliga detaljreglering. Vi kristdemokrater brukar tala om subsidiaritet. Det är ett ord som är lätt att snubbla på. Men det handlar om att makten ska ligga där den hör hemma. När det gäller frågan om bibliotekspersonalens utbildning vet vi för det första att bibliotekarier inte är någon bristvara. För det andra kan man fråga sig om rimligheten i att vi sitter här i och detaljreglerar personalsammansättning och öppettider på i , och , för att nämna tre platser. Det som regleras i lagen är vad biblioteken ska ägna sig åt och vilka mål som gäller. Biblioteken ska verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteken ska också främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning, forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Folkbiblioteken ska vidare vara anpassade till användarnas behov, och verksamheten ska vara av god kvalitet. Folkbiblioteken ska också främja barns och ungas läsning och informationskompetens. Att kunna nå dessa högt uppställda mål är knappast möjligt utan välutbildad personal. Man kan fråga sig om representanterna för oppositionen inte tror på sina lokala politiker som faktiskt känner sin bygd bättre än andra och vet vilka behov som finns där. Inser man inte att dessa högt uppställda mål knappast kan nås om inte personalen är välutbildad? Misstror man sina egna kommunpolitiker så till den grad att man nu vill skriva in detta i lagen? Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. I anförandet instämde (KD). 20 Kultur- och idrottsminister (M): Åhörare på läktaren, det är kul att ni är här ! Jag tackar också alliansvännerna för god argumentation om den nya bibliotekslagen som vi debatterar. Vad sker när vi läser? Ögat följer svarta bokstavstecken på det vita papperet från vänster till höger, åter och åter. Och varelser, natur eller tankar, som en annan tänkt, eller , stiger fram i vår inbillning. Det är ett underverk större än att ett sädeskorn ur faraonernas gravar förmåtts att gro. Och det sker var stund. Det är inte jag som har skrivit detta, även om jag önskar att jag hade gjort det. Det är som har skrivit detta i boken att läsa och skriva. Det är en vacker beskrivning av det som gör litteraturen så speciell, så kraftfull och så viktig. Litteraturen och biblioteken är öppna källor till all världens bildning, känslor och mänskliga erfarenheter. Litteraturen behöver inte kännas vid några gränser och rum, och den finns där för oss alla, redo att stiga fram och ta plats i våra sinnen. Det är roligt med citat. Flera har använt sig av citat här, och jag tänkte bidra med ett till – ett lite kortare den här gången. Det kommer från , författare, politiker, poet och vältalare i på hundratalet före vår tideräkning. Han uttryckte det så här: Mina böcker har alltid tid för mig, de är aldrig upptagna. Därför blir biblioteken med sina kilometerlånga, eller till och med milslånga, rader av öppna världar till omistliga samhällsinstitutioner som bidrar till såväl bildning och fantasi som människors själsliga eller intellektuella utveckling. Mot den bakgrunden är jag som kulturminister mer än nöjd över att regeringen har tagit initiativ till att utveckla den bibliotekslag som stiftades 1996 och inte har förnyats . Bibliotekslagen har varit i behov av uppdatering, bland annat för att möta den tekniska utveckling och samhällsutveckling som har skapat nya förutsättningar, men också möjligheter, för litteraturen och biblioteken. Regeringen har för presenterat ett förslag som också tar hänsyn till de många kloka synpunkter som har förts fram av remissinstanserna. Enligt förslaget får de svenska biblioteken en tydligare lagstiftning som också har daterats upp med hänsyn till hur de digitala medierna har utvecklats. Ett betydelsefullt exempel – flera har nämnt det – är att vi föreslår att bestämmelsen om avgiftsfrihet vid folkbiblioteken också ska gälla för e-böcker, för en bok är en bok är en bok. Det betyder att den litteratur som tillhandahålls av biblioteken ska vara avgiftsfri för låntagaren oavsett om det handlar om ett fysiskt exemplar som är tryckt på papper eller om boken är elektronisk. Den nya bibliotekslagen har också ett bredare fokus än den som gäller, för den nya lagen speglar tydligare den verksamhet som bedrivs inom hela det allmänna biblioteksväsendet. Ett exempel på det, herr talman, är förslaget till en ny portalparagraf som tar fasta på bibliotekens betydelse också för demokratin – för det demokratiska samhällets utveckling och bibliotekens roll i kunskapsförmedling och åsiktsbildning. Bibliotekens stora betydelse för bildning och för att främja litteraturens ställning lyfts också fram tydligare i den nya lagen. Bland annat slås fast att folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och unga för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. I detta arbete har bibliotekarierna en given roll. Detta tycker jag är särskilt viktigt i av sjunkande läsförmåga hos framför allt unga pojkar. Vikten av litteratur- och läsfrämjande är något vi i regeringen också har lyft fram i propositionen Läsa för livet, som lämnades till och kommer att debatteras . Jag inte bara tror utan är övertygad om att bristande läsförmåga kan bli ett av våra stora demokratiska problem framöver. Det är nämligen genom orden och språket vi kan uttrycka våra tankar, åsikter, önskningar och drömmar. Den som inte har språket – som inte finner ord eller förstår ordens betydelse – tystnar eller riskerar att hamna utanför samhällsdiskussionen och den sociala gemenskapen. Minskad läsförmåga kan på så vis i förlängningen leda till svårigheter socialt, demokratiskt och jämställdhetsmässigt för den enskilde, och därmed för samhället i stort. Den nya bibliotekslagen är ett steg på vägen för att prioritera läsfrämjande bland unga och vända utvecklingen. Alla som bor i ska ha möjlighet att använda sina bibliotek. Den nya lagen skärper kraven på att möta personer med särskilda behov. Biblioteken ska därför särskilt prioritera personer med handikapp och dem med annat modersmål än svenska – i har av eleverna ett annat modersmål än svenska. Biblioteken ska också prioritera de nationella minoriteterna. Biblioteken får därmed ett tydligare uppdrag att fortsätta det som blivit deras : att vara en öppen plats för alla oavsett förutsättningar. Regeringen föreslår också att det införs en särskild kvalitetsbestämmelse som gäller folkbiblioteken, med andra ord att folkbibliotekens utbud av medier och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet. Jag tycker att det är rimligt att kvalitet lyfts fram som ett mål och att utbudet är allsidigt. Vi föreslår även att det nu regleras i lag att en nationell myndighet ska ha ansvar för en nationell överblick och för att främja samverkan mellan biblioteken. En nationell part, i det här fallet , ska kunna följa vilket genomslag bestämmelserna har. Den digitala utvecklingen har också gjort det angeläget med ett närmare samarbete mellan olika bibliotek och utvecklingen av gemensamma e-tjänster. Därför tycker jag att det är extra roligt att regeringen denna dag har fattat beslut om att ge 2 miljoner till för att inleda försök att göra e-böcker tillgängliga via den nationella katalogen Libris. I uppdraget ingår också att säkerställa att upphovsrättsligt fri e-litteratur finns tillgänglig på Libris för det allmänna biblioteksväsendet. Även ansvarsfördelningen mellan olika bibliotekshuvudmän blir tydligare i den nya lagen, herr talman. Om ett kommunalt bibliotek, som nämndes, drivs på entreprenad ligger ändå ansvaret på kommunen att se till att entreprenören följer lagen. Det ska inte vara möjligt att friskriva sig från ansvar, och det tror jag heller inte att vi har sett något exempel på. Sammantaget är den nya bibliotekslagen bättre anpassad till den moderna teknik- och samhällsutvecklingen. Den ställer upp högre ambitioner för allsidighet och kvalitet, och den prioriterar angelägna grupper som barn, unga, personer med handikapp och dem som har annat modersmål än svenska. Jag ser avslutningsvis fram emot att fortsätta att diskutera hur vi kan lyfta och stärka litteraturens ställning och se till att alla i , oavsett förutsättningar, har tillgång till kraften, möjligheterna och lusten i det skrivna och tryckta ordet. 21 (MP) replik: Jag tyckte att det var ett väldigt fint anförande, speciellt inledningen med . Jag skulle dock ändå vilja börja med den svaga punkt i bibliotekslagen jag har lyft fram. Det handlar om synen på att det finns personal på , vilket jag tycker saknas i den här lagen. Vi ser att det i lagen finns väldigt mycket krav på vad folkbibliotek ska göra och vad de förväntas göra men att det inte finns något krav på personalen. Det är likadant på skolbibliotekssidan: Där värnar vi alla att barn och unga ska ha möjlighet att läsa, förstå sin omvärld och navigera i informationssamhället, och vi vet att bibliotekarier på skolbibliotek är duktiga på sådant. Ändå passar vi från kulturområdet på det här och säger att det i så fall ska ingå i skollagen – vi liksom skjuter över ansvaret dit. Hur ser kulturministern på det? Jag tycker att det är alldeles för allvarligt för att bara tro att det ska fungera med bibliotekarier om vi inte talar om hur viktiga de är i den här lagen. 22 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag tycker att det är bra att har höga ambitioner för läsning och bibliotek. Det har vi också. Den nya bibliotekslagen innebär en klar förbättring jämfört med den förra, och jag får säkert möjlighet att utveckla detta i detalj. Inte desto mindre är det en ramlag. Den talar om vad biblioteken ska göra, inte hur. Jag vet inte om ute i kommuner där möjligen har ett inflytande har gjort en omfattande enkät om ifall man tycker att vi från eller regeringens sida ska styra vilka som ska arbeta på bibliotek och vilka kompetenser de ska ha. Det tror jag knappast är ett önskemål. Det har varit nedläggningar av filialer . Det är beklagligt, men det är också förklarligt, därför att många kommuner är för små för att bemanna ett eget bibliotek. Det finns trots detta andra möjligheter att låna böcker. Men vi har inte sett att det har blivit färre bibliotekarier . Tvärtom har det blivit fler bibliotekarier, och det är något som jag är väldigt glad över. 23 (MP) replik: Jag tycker att det är problematiskt. Det går inte att skylla på att kommuner är små och säga att de därför får hitta andra lösningar. Det blir ett problem i samhället när man inser att resurserna i kommunerna inte räcker till och drar ned på det som inte är absolut nödvändigt. Då tycker vi inte att det är absolut nödvändigt med bibliotekarier i skolbibliotek, men vi ska ändå ha en skolbibliotekslag som säger att det till exempel ska finnas skolbibliotek på skolor. Men de måste inte bemannas av bibliotekarier. Det kan vara ett rum med böcker. Har man jätteambitionen att lyfta läsandet och kunskapen borde den här frågan vara en av de mest angelägna frågorna i politiken att lösa. Jag är besviken på att man bara släpper den här frågan. I betänkandet säger man att folkbibliotek som bemannas av personal med adekvat kompetens därför får anses vara en förutsättning för att lagens krav ska upprätthållas. Sedan talar man om alla de saker som folkbibliotek och skolbibliotek gör och att man har ambitionen att skolbiblioteken ska vara väldigt bra och dynamiska. Det tycker jag är den absolut svagaste punkten i bibliotekslagen. 24 Kultur- och idrottsminister (M) replik: kastar sig här oförväget mellan skolbibliotek och folkbibliotek. Vi kanske ska diskutera en fråga i taget eftersom det inte är riktigt samma sak. När det gäller folkbiblioteken har bibliotekarierna självklart en viktig roll. Det var därför som jag också tydligt pekade på, med stor belåtenhet, att det har blivit fler bibliotekarier. Det är inte så att kommunerna på något sätt nedvärderar eller inte prioriterar sina bibliotek. av de kommunala kulturbudgetarna går till biblioteksväsendet. Räknat i pengar handlar det om strax . Kommunerna prioriterar sina bibliotek. Men jag tror att om var kommunalpolitiker i en liten utflyttningskommun någonstans ute i landet och skulle försöka prioritera mellan de olika önskemål som finns och med många som flyttar därifrån, då tror jag att också kanske skulle se det som svårt att ha ytterligare en filial. Alla kommuner ska ha huvudbibliotek. Vi ser också att dit människor flyttar, exempelvis förorter till de större städerna, där öppnas det nya filialer. Böckerna ska finnas där människor finns. Det är därför som jag tycker att det är positivt när man kan bygga ut med bokbussar, bokbåtar eller vad det vara må. När det gäller skolbiblioteken, återigen: när fanns med i någon form av regeringsunderlag fanns det inga krav på skolbibliotek. kan stå här och prata hur mycket hon vill. Det är med alliansregeringen som detta har skrivits in i skollagen. Att alla skolor ännu inte har ett skolbibliotek visar på hur viktig lagen är. Lagen finns och kraven finns. Vi ser också hur skolorna vartefter gör sitt bästa för att försöka uppfylla målen. 25 (V) replik: Jag tackar kulturministern för vackra citat. Jag brukar också citera, och jag tycker om att höra citat. Det tyder på en viss ödmjukhet att man kan tänka sig att andra har sagt saker bättre än man själv, och så lånar man dessa ord med vingar. I kulturministerns anförande är det väldigt mycket som låter bra. När man då ska debattera måste man hitta det som inte sägs men som ändå finns. Kulturministern uttrycker en stor kärlek till litteraturen – det går inte att ta miste på – och den kärleken delar jag med kulturministern. Just därför tycker jag att föremålet för kärleken, nämligen böckerna, litteraturen och biblioteken, ska kunna vara tillgängliga och rika, helt enkelt någonting för alla i vårt land.