prot · H009105 · 2013-05-15 00:00:00 — Med den här propositionen vill regeringen ta ytterligare steg mot en positiv utveckling genom att skapa rätt förutsättningar för kommuner och landsting. En skyldighet i lag att ingå överenskommelse tydliggör och förstärker huvudmännens ansvar på området. Det praktiska arbetet i kommuner och landsting kräver att man har gemensamma mål, en gemensam resursfördelning och ett samarbete kring vissa grupper. Då kan både förtroendevalda och andra beslutsfattare skapa ordning och reda när det gäller samverkan och ansvarsfördelning, så att människor inte ramlar mellan stolarna. Överenskommelserna ska även kunna innefatta och involvera andra aktörer, som Kriminalvården och . De ska också på ett särskilt sätt uppmärksamma de särskilda behov som olika grupper har och som kan variera mellan olika delar av landet. En sådan grupp är personer med missbruksproblematik, vilka kan bli föremål för kriminalvård eller tvångsvård enligt LVM och LVU. Här krävs särskilda insatser. Detsamma gäller personer med missbruk eller beroende som har en psykiatrisk eller somatisk diagnos. Vi har på lokal nivå erfarenheter av överenskommelser mellan huvudmän. De har skett på frivillig grund inom ramen för arbetet i Kunskap till praktik. De här överenskommelserna har varit väldigt framgångsrika. De har lyfts fram av både kommuner och landsting inte minst i remissvaren på utredningen, där man säger att det har varit betydelsefullt för att man ska kunna komma ett steg framåt när det gäller att utveckla kvaliteten i missbruks- och beroendevården. Den har tack vare de frivilliga överenskommelserna påtagligt förbättrats. gör vi dem lagstadgade så att alla ska arbeta med de här förutsättningarna, och vi har satt ramar för hur arbetet ska ske. I våra överväganden av utredningens förslag om förstärkt vårdgaranti låt mig säga att vi tänkte mycket på detta har vi varit angelägna om att få en aktuell bild av hur det förhåller sig med väntetiderna. Socialdemokraterna ifrågasätter i sin motion att väntetiderna har förbättrats. Jag undrar vad för statistik de har tillgång till som jag uppenbarligen inte har. När vi går efter det som finns av tillgänglig statistik, både när det gäller socialtjänst och all beroendevård, och när vi tittar på de öppna jämförelserna och senaste data kan vi se att en övervägande majoritet av kommunerna och av beroendemottagningarna erbjuder ett personligt möte . I princip samtliga erbjuder det . av beroendemottagningarna upprättar en individuell plan . Samtliga gör det . Vårdgarantin är redan uppfylld. Tillgängligheten har förbättrats och är över lag god. Det finns betydande problem när det gäller tillgänglighet till substitutionsbehandling i vissa landsting. Därför har vi gett ett tydligt uppdrag till att se till att tillgängligheten ökar där det brister. Utredningen föreslog också ett auktorisationssystem för att säkerställa kvaliteten på HVB. å sin sida framhöll i sitt remissvar att särskilda krav i tillståndsgivningen vore en bättre väg att gå. Regeringen delar tillsammans med er bedömningen att kvalitetskraven inom HVB behöver tydliggöras och stärkas. har därför fått i uppdrag att titta över förutsättningarna för antingen utökade kvalitetskrav för tillstånd alternativt ett auktorisationssystem för HVB när det gäller personer med missbruks- och beroendeproblematik. Uppdraget är givet. Ett område där kunskapen särskilt behöver utvecklas är läkemedelsassisterad behandling av opiatberoende. kommer därför att få utreda förutsättningarna för nationell data om patienter med läkemedelsassisterad behandling. Vi behöver mer kunskap på det här området. Vi behöver få fördjupad kunskap om den narkotikarelaterade dödligheten, som bekymrar mig mycket. Vi behöver titta på hur läckagerisken som kopplas till dessa läkemedel ser ut. Därför ger vi ett sådant uppdrag. En viktig utgångspunkt för regeringen har varit att inte skapa särlösningar. Vi vill tvärtom säkerställa samma ställning och samma tillgång till vård för personer med den här problematiken som för andra patient- och klientgrupper. Lika viktigt är det att kvinnor och män med missbruk eller beroende självklart ska omfattas av samma regler när det gäller kvalitet och kompetens. De ska bemötas på ett lika respektfullt sätt som alla andra patienter. Min förhoppning är att alla som har ett ansvar och ett intresse för missbrukarvårdens utveckling kan samarbeta om de brister vi ser. Vi är inte på långa vägar klara med det förbättringsarbete som måste genomföras, men låt oss betrakta de framsteg som har gjorts. Den nu föreslagna lagstiftningen kommer att ta oss ytterligare steg på den vägen. 77 (S) replik: Eftersom statsrådet inte var här när jag började mitt anförande vill jag passa på att välkomna henne till debatten. Vi kritiserar statsråden när de inte är här, men det är lämpligt att också välkomna statsråden när de är här. Statsrådet besvarade mycket av oppositionens inlägg med att säga att vi presenterar en eländeskatalog. Statsrådet säger att propositionen är en del och att man ska se över lagstiftningen. Sedan skjuter man över allting annat till ANDT-strategin och ANDT-arbetet och säger att man ska komma med årliga rapporter. Det är gott och väl att komma med årliga rapporter, men vi vill också se konkreta resultat av den politik som man nu talar så varmt om att man vill förbättra. Det är väl inte så konstigt när det tillsätts en utredning som jobbar och lämnar 70 förslag. Man ska se över socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen samt psykiatrisk tvångsvård när det gäller missbruks- och beroendevård. Man lämnar en diskussionspromemoria, ett delbetänkande och ett slutbetänkande. Då är det klart att vi förväntar oss att det ska tas ett rejält helhetsgrepp om dessa viktiga frågor. När vi nu får propositionen på bordet omfattar den ungefär 50 sidor. Vi är i så fall inte ensamma om denna eländeskatalog. Det var många i det ideella och verksamma inom behandling, vård och omsorg som lyfte på ögonbrynen och var otroligt förvånade. Är det här en inriktning, ett steg, och kan vi förvänta oss mer kraftfulla, skarpa förslag från regeringen? 78 Statsrådet (KD) replik: Jag förväntar mig inte att alla som är verksamma i missbruks- och beroendevården läser regeringens ANDT-strategi, men jag förväntar mig faktiskt att riksdagsledamöter gör det. Uppenbarligen har inte sett att den årliga redovisningen innehåller inte bara en redovisning av vad som är uppnått utan också inriktningar och beslut . Det är så vi lägger upp denna strategi, och vi har satt pressen med årliga redovisningar på oss själva för att det ska vara ordentlig fart i arbetet. Det är ett väldigt omfattande arbete, och jag hoppas verkligen att tar sig tid att läsa det. Ja, det var 70 förslag i utredning. Många av dem knöt an till huvudmannaskapsförändringen, och jag har inte uppfattat att Socialdemokraterna heller var beredda att gå på den linjen. Det var ett väldigt blandat remissutfall. Låt mig fråga något om Socialdemokraternas motion som har förvånat mig mycket. Det är en väldigt hög debatton, och det har också varit en ganska hög svansföring i inlägg . Men när jag läser motionen tycker jag att man på punkt efter punkt verkar leva kvar i det förgångna. Den är dessutom full av sakfel, som utmärker delar av argumentationen. Man avfärdar den statistik som tagits fram av som felaktig. Man föreslår en särskild behandlingsgaranti som vi egentligen redan har uppfyller alla, precis som jag presenterade. Kunskap till praktik säger man har skett lokalt, trots att regeringen inte har gjort något. Så är det inte alls det är rena lögner. När det gäller spärrtiden har vi redan gett ett uppdrag till . Kontrakt för livet avslutade vi precis enligt den plan som Socialdemokraterna hade. Och låt mig ställa en fråga om . Vad min företrädare skriver om det ska jag be att få återkomma till. 79 (S) replik: Det var jag som begärde replik på anförande, och då ställer jag frågor till och hoppas att hon ska svara på mina frågor. Vår motion är en inriktningsmotion. Vi har varit tydliga och sagt i den att vi har ambitionen att ta ett större grepp om de här frågorna när vi kommer till regeringsmakten än vad regeringen har lyckats presentera i den tunna proposition som nu har lagt på bord. Vi bygger mycket av vår politik på de kontakter vi har ute i landet och på de besök som vi gör i vår politiska verksamhet. Den ANDT-strategi som talar så väldigt varmt om må vara bra på många håll och på många sätt, men vi möts av sådana reaktioner ute i landet som att man tycker att det har dragits ned på ambitionsnivån och att det inte är lika högt tempo i de här frågorna som det var tidigare när vi hade och . Man kan inte vrida klockan tillbaka, och det har jag inte heller sagt, men jag har sagt att vi är beredda att se över organisationen på det här området. Jag skulle ändå vilja få några svar från . Är beredd att titta över kvaliteten på statistikinhämtningen när det gäller till exempel antalet heroinister, där och har helt olika uppfattningar? Vi tar upp det i vår motion. Är beredd att se över det som vi tar upp om spelberoende och låta de outhämtade vinsterna från gå in i en forskningsfond, som jag nämnde i mitt anförande? 80 Statsrådet (KD) replik: När det gäller statistik söker vi att få en förbättrad och fördjupad kunskap. Det är därför vi har gett det uppdrag till som jag nämnde tidigare. Frågan om spelberoende finns inte med i den här propositionen. Där avser vi att arbeta vidare i andra former. Vi har pågående arbete med metodutveckling. Vi har kunskapsbaserade metoder för att behandla spelberoende, vilket Socialdemokraterna i sin motion påstår att vi inte har. Inte heller det är uppdaterat till nutid. Men vi avser att återkomma i den frågan. Låt mig återgå till frågan hur man tänker sig den framtida organisationen i händelse av eventuell regeringsmakt. och fanns skrev att det är angeläget att etablera en mer långsiktig struktur för att genomföra en alkohol- och narkotikapolitik. Man skulle återkomma med förslag till hur detta ska organiseras inom ramen för den befintliga myndighetsstrukturen. Ja, det är precis det vi har gjort. Det är därför jag blir så förvånad och också lite upprörd över att Socialdemokraterna på det här området, som är ett allvarligt område, väljer att skriva en motion i en väldigt raljant ton med ett högt tonläge. Jag tycker att man kunde förvänta sig mer av Socialdemokraterna i en så här viktig fråga som rör samhällets allra mest utsatta. 81 (MP) replik: Jag skulle vilja inleda med att fråga om vårdgarantin och be henne utveckla lite mer på vilken grundval regeringen har sagt nej till vårdgarantin. Det är inte givet i all oändlighet att situationen kommer att se ut som den är just nu då allt råkar vara uppfyllt, som de hävdar. Hur ser argumentationen ut rent principiellt om varför regeringen inte kan tänka sig en vårdgaranti i ett längre perspektiv? Det är den ena frågan. Nästa fråga väntar jag med. 82 Statsrådet (KD) replik: När det gäller den vårdgaranti som föreslog i sin utredning, och det är den som vi har utgått ifrån och tittat på, kunde vi när gjort undersökningen åt oss konstatera att vårdgarantin redan var uppfylld i samtliga län. När det gäller ska man skyndsamt göra en utredning för att möta klienten, vilket innebär att det handlar om dagar. Det skulle ju vara en försämring om det skulle vara som gällde för . Men det viktiga är att vi måste utgå från att vård och behandling ska ges till alla personer på samma grunder. Det var också vad en del av brukarorganisationerna påpekade: Vi ska ha samma rätt till en vårdgaranti som andra. Vi ska inte ha en speciell vårdgaranti som finns vid sidan om, utan den vårdgaranti som finns ska omfatta också den här typen av vård. Som sagt var det avgörande naturligtvis att vi kunde se att den var uppfylld enligt de riktlinjer som föreslog. Då känns det ganska överflödigt att tillskapa en särskild vårdgaranti vid sidan av den ordinarie vårdgarantin. 83 (MP) replik: Vi tycker ändå att det är värt att fortsätta överväga att införa en speciell vårdgaranti, för det är inte givet att det fortsätter att vara den positiva situation som statsrådet hävdar att det är. Men vi lämnar den frågan därhän. Jag vill gå in på en annan fråga som är lite ett sidospår här. Vi knyter an till Bostad först i vår motion, något som har testats med framgång, bland annat i och . Den sistnämnda är min hemkommun. I min hemkommun har det dykt upp en diskussion om försörjningsstöd och att det inte skulle vara berättigande till ett hyreskontrakt hos det allmännyttiga företaget . Då blir det en lite svajig process, dels runt Bostad först, dels när det gäller människor med missbruksproblematik, hemlöshet eller andra bekymmer. Hur ser statsrådet på försörjningsstöd som kvalificerande som en reell inkomst för att kunna betala en hyra? Det blir ju ett moment 22 om varken de privata värdarna eller ens en gång det allmännyttiga bostadsföretaget beviljar ett hyreskontrakt till försörjningsstödstagare. Då blir det en väldigt knepig situation för de här individerna. Hur ser statsrådet på den problematiken? 84 Statsrådet (KD) replik: Jag ska bara fullfölja när det gäller vårdgarantin och säga att vårdgarantin som den är utformad naturligtvis inte är skriven i sten. Den kan förändras . Vi kan förbättra den ytterligare och korta vårdgarantitiderna. Det ligger åtminstone i min tanke att det är möjligt att vi kan komma ned i ännu kortare vårdtider. Men med införandet av vårdgarantin och den kömiljard som har funnits har det naturligtvis hänt väldigt mycket på den här sidan. Den är dock inte gällande för substitutionsbehandlingen, utan där finns som vi båda vet en sämre tillgång till vård och behandling, varför vi har gett uppdraget till att undersöka och ge förslag på hur den kan förbättras. När det gäller Bostad först har jag haft förmånen att besöka Bostad först i bland annat. Vi talade om de problem som fanns men också om hur framgångsrikt det hade varit för de människor som fick möjlighet. Det är också en av de metoder som regeringens hemlöshetssamordnare använder när han åker runt till kommuner och träffar kommunstyrelser för att tala om hur vi löser bostadsfrågan och har bra åtgärder mot hemlöshet. Den typ av problematik som tar upp här har jag inte stött på. Jag vet inte om det råder en missuppfattning eller inte, men till den frågan får vi helt enkelt återkomma. Jag har inget svar att ge. Jag har inte stött på frågan tidigare. Jag har svårt att se att det skulle kunna vara problematiskt, men det är möjligt att jag inte har den fulla insikten. Vi får återkomma till frågan. 85 (V) replik: Jag tycker nog också att det kan vara värt att titta på en behandlingsgaranti utifrån den särskilda situation som människor med missbruk har. Det finns behov av vård och insatser från socialtjänst och hälso- och sjukvård, och det finns erfarenheter från . Jag är inte övertygad om att vi ska släppa den frågan. Jag har läst uppdraget som regeringen har gett till när det gäller substitutionsbehandling. Det finns en tjock lunta här som jag har plockat fram. Där kunde jag inte se så tydligt att just spärrfrågan fanns med. Det vill jag gärna ha ett tydligt besked om, för det är oerhört viktigt att vi inte har så fyrkantiga riktlinjer eller bestämmelser som de är . När de slutar att missbruka hamnar de i ett oerhört farligt läge på många sätt. sade i sitt remissvar att om man får vänta på att få substitutionsbehandling eller blir utesluten går man över till den svarta marknaden och fixar det den vägen. Sedan skulle jag vilja höra om statsrådet ser sprututbytesprogrammet som en hälsopolitisk fråga, eller är det landstingen som ska ansöka hos om rätt att starta sprututbytesprogram? Det är helt enkelt fråga om att undvika att människor som redan är inne i en svår missbrukssituation, där respekt innebär att man tar människors hälsa på allvar, ska drabbas av dödliga sjukdomar. Dessutom ger sprututbytesprogrammet en väldigt bra kontaktyta för motivation till vård och behandling. Är statsrådet beredd att ändra den lagstiftning som finns på området? Den bidrar nämligen till att bromsa att vi får sprututbytesprogram på fler håll i landet. 86 Statsrådet (KD) replik: När det gäller spärreglerna är varken eller jag behandlare. Jag tror att det är viktigt att vi låter våra expertmyndigheter lägga fast behandlingsriktlinjer och inte gör det på politisk nivå. Spärreglerna har ändrats. Vid den senaste översynen av riktlinjerna förändrades spärreglerna från . gör återigen en översyn på vårt uppdrag om riktlinjerna. I samband med översynen kommer man att värdera om spärreglerna är relevanta för den typ av behandling som man genomför eller om de behöver ändras i något avseende. Så också det är omhändertaget den vägen. När det gäller sprututbyte vet vi att det är ett i många fall effektivt smittskydd. förslag byggde på att vi skulle göra en förändring i huvudmannaskapsfrågan. Därför var det en naturlig följd att landstingen självständigt kunde besluta. Vi har frånhänt oss frågan i och lagt ut den på landsting och kommuner. Eftersom vi inte gjorde någon huvudmannaskapsförändring såg vi inte heller någon anledning att göra förändringar i det här avseendet. Vi har i stället lagt på kommuner och landsting att göra överenskommelser för att tvinga dem till ett närmare samarbete, att tvinga dem att tala med varandra och att ha en samsyn om vilken problematik som råder i det egna länet. Jag är övertygad om att det är den bästa vägen att gå också i den här frågan. Det är också så att allt fler landsting använder sig av sprututbytesprogram. 87 (V) replik: I började man med sprututbyte, och det finns i . Jag vet inte om statsrådet känner till fler. Efter lång diskussion började med sprututbyte för ett litet tag sedan, och 1986 eller startade man i , så det är ju däremellan. Jag köper nog inte att vi har beslutat om en lagstiftning som har lagt det här på landsting och kommuner och att vi därför inte ska göra något på statlig nivå. Vi har ju beslutat om en lagstiftning som har gjort att kommuner har vetorätt. I stället för att se det här som en hälsopolitisk fråga har man i vissa fall gått in och hävdat, som gjorde, att det här för med sig att folk lättare använder narkotika. Men det finns ingen forskning eller evidens som stärker ett sådant synsätt. När det här nu bromsar, för majoriteten av landstingen har inte sprututbytesprogram, vad jag vet, tycker jag att vi ska ändra lagstiftningen. Det har inte någonting att göra med huvudmannaskapsförändringen. Det går att göra ändå. Ett förslag som vi tycker är väldigt bra, men som jag tror kräver ett statligt stöd, är att ha integrerade mottagningar, inte minst för unga. Jag har varit i och på Järntorgsmottagningen i där sjukvård och socialtjänst sitter ihop. Man jobbar tvärprofessionellt och finns i lokaler som är lätta att uppsöka. Man kan göra olika varianter på detta. är berett att ordna statligt stöd för att få denna typ av verksamhet ute i landet, för vi tror att det behövs. Är statsrådet beredd att satsa på att från statligt håll stödja en utveckling mot integrerade mottagningar där man kan få ett brett tvärprofessionellt stöd? 88 Statsrådet (KD) replik: När det gäller sprututbytesprogrammet handlar det om att vi har politiker för våra respektive partier i kommuner och landsting, och det är på den vägen vi måste arbeta vidare med frågan. Det är ett uppdrag både för parti och för mitt parti. Här måste vi alla ta ett eget ansvar. Vi har inga planer att lyfta upp detta till lagstiftning på nationell nivå, utan denna fråga är avgjord i en gång. ligger ansvaret på kommuner och landsting. Integrerade mottagningar är en fantastisk idé, och jag hoppas att detta ska uppstå i spåren av de gemensamma överenskommelserna. Vi behöver även fler lågtröskelmottagningar. Det finns i och fungerar på ett utmärkt sätt för att nå människor som kanske inte i första hand söker sig till . Precis detta ska man göra inom ramen för överenskommelserna. Man ska identifiera behoven och lägga resurserna på ett samlat sätt så att de kan komma människor till del på bästa möjliga sätt. Man ska givetvis också ha en uppföljning och omvärdera och utveckla. På nationell nivå ska vi hjälpa till med utveckling av metoder och så vidare och ha en lagstiftning som stöder och gynnar detta. Jag ser positivt på detta. Det kan verkligen vara en utvecklingslinje tack vare överenskommelserna, som jag hoppas att ska besluta om. 89 (M): Vad är det första ni tänker på när jag nämner missbruk? De människor som jag har ställt frågan till säger att de tänker på individer som injicerar narkotika. Det är inte alkohol- eller läkemedelsmissbruk de tänker på i första hand. Missbruk är synonymt med narkotika. visade att insatserna inom missbruks- och beroendevården är begränsade till att möta behoven hos och ge vård till personer med narkotika- och alkoholproblem. Det finns dock andra missbruk som inte har blivit tillräckligt belysta, och här behövs stöd och vård. Regeringen föreslår därför att vården ska omfatta personer som missbrukar alkohol, narkotika och andra beroendeframkallande medel men även läkemedel och dopningsmedel. Frågan är vem som ska tillhandahålla vården. Ska det vara landstingen eller kommunerna, eller ska det vara en samverkansmodell? Regeringen anser att huvudmannaskapet även fortsättningsvis ska delas mellan landsting och kommun, men det ska finnas lagstadgade krav på överenskommelser som kommer att förstärka huvudmännens ansvar för individens rätt till vård. Syftet med överenskommelserna ska vara att främja och stärka samarbetet mellan huvudmännen. finns det i hälso- och sjukvårdslagen krav på samverkan mellan landsting och kommun, men det har inte fungerat i praktiken i alla landsting. Det kommer framöver att bli tydliga krav och uppföljning med målet att vårdutbudet ska motsvara behoven. Regeringen vill att det införs skarpare bestämmelser om samverkan i både socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen. Möjligheter för brukarorganisationer och anhöriga att lämna synpunkter på innehållet i överenskommelserna bör också finnas med för att öka individens inflytande. Överenskommelserna kommer att följas upp med fokus på tillgänglighet, samordning och kvalitet. Det finns väl fungerande samverkansmodeller mellan landsting och kommun. Ett bra exempel finns i min hemkommun och heter Södertäljemodellen. Samarbetet har funnits och fungerar mycket bra. Södertäljemodellen är bred, och man har samarbete med , Arbetsförmedlingen, andra vårdgivare och organisationer och psykiatrin. Ett av målen är att ingen brukare ska bollas mellan olika myndigheter och huvudmän och att individen ska stå i centrum och vara delaktig i sin vård. Bra bemötande är något alla människor vill ha och förväntar sig när de söker vård, oavsett varför de söker vård. Det är för de flesta av oss en självklarhet att bli bemötta med respekt och professionalitet inom vården. Regeringen framhåller att bra bemötande är viktigt för framgångsrik vård, vilket lagstiftaren uppmärksammade vid framtagandet av hälso- och sjukvårdslagen. Man använde inte ordet bemötande explicit utan talade om människors integritet och självbestämmande, att vården ska vara av god kvalitet och utformas i samråd med den enskilde och att brukaren ska ha mer inflytande över sin vård. En annan viktig faktor för att vården ska fungera är tillgängligheten, speciellt om det handlar om missbruk. Vi vet att besöksfrekvensen till vården för människor med missbruksproblematik inte är så stor. visar att endast en av fem nås av vården. Det säger inget om hur många som sökt vård utan visar endast hur många som de facto har fått hjälp. I vissa landsting förekommer det att människor sökt hjälp men inte fått det. Då handlar det oftast om läkemedelsassisterad behandling. Tillgängligheten till denna behandlingsform är ojämn inom landstingen, och vissa landsting förmår inte att tillhandahålla metoden. Ett av målen med regeringens ANDT-politik är att personer med missbruk ska ha ökad tillgång till vård och stöd.