prot · H009124 · 2013-06-17 00:00:00 — Regeringen har även en annan nedskärning som vi är djupt kritiska mot, och det är att man minskar insatsen för internationella bistånd. Det har man gjort i , och det är en olycklig inriktning. Vi har varit kritiska hela vägen mot att man har gjort neddragningar på biståndet som man sedan använder för att täcka inhemska insatser. fortsätter regeringen med samma arbetsmetod. I årets ändringsbudget tar man ytterligare 709 miljoner för att täcka kostnader för flyktingmottagning i . Tillsammans med övriga neddragningar är det , eller , av biståndet som används till migrationsärenden. Det är djupt olyckligt att regeringen på detta sätt ställer två angelägna områden mot varandra. Vi har en överenskommelse om att vi både ska ha en välvillig migrationspolitik och hjälpa människor som är i nöd runt om i vår värld. Ett exempel är , där det pågår ett allvarligt inbördeskrig och där många människor lider svår nöd. Dessa människor måste vi kunna ta emot. Men att ta de resurser som behövs för det från de människor i vår värld som har det absolut svårast och fattigast är minst sagt moraliskt tvivelaktigt. Att var sjunde biståndskrona tas för att täcka kostnader för migrationspolitiken är orimligt. Särskilt orimligt är det att under löpande budgetår minska biståndet eftersom det förändrar förutsättningarna för myndigheterna och tvingar dem att ändra i redan inledda biståndsprojekt. Vi ser också att regeringens neddragningar får följder i praktiken runt om i vår värld. Det dras ned på insatser i viktiga sydamerikanska länder, och det senaste jag hörde är att man föreslår att dra in bistånd till . Det är ett fattigt land, hur man än bedömer det, som har en barnadödlighet på . Här föreslår regeringen att man ska dra in biståndet. Det är inte rimligt. bistånd spelar en väsentlig roll i vår värld för att lyfta människor ur den allra värsta fattigdomen och rusta länder för en mer hållbar utveckling. Ändå drar regeringen alltmer pengar från biståndsbudgeten till annat än bistånd. Det borde gå i den motsatta riktningen. De avräkningar som görs från biståndet borde minskas, vilket vi har budgeterat för i vår budget. Regeringen har också tagit pengar från biståndsbudgeten till andra insatser, till exempel till klimatbistånd och till att driva ambassader runt om i vår värld. Sammantaget har av biståndsbudgeten tagits, och man börjar närma sig skammens gräns på av nationalintäkterna. blir ett dåligt föredöme för omgivande länder. Vi har tagit beslutet att biståndet ska ligga på av nationalinkomsterna. Urholkar vi det steg för steg är vi en dålig förebild för andra länder. I stället borde vi tvärtom stå upp för våra principer och kräva att de ska gälla och att också andra länder ska respektera dem. Det är väl känt att tyvärr står bakom att det räcker med av statens inkomster och att det är gränsen för vad de tycker är rimligt att avsätta till biståndet. Vad tycker de andra borgerliga partierna som har stått upp för biståndsprincipen och för att är en rimlig nivå på avsättningen till biståndet, till exempel och ? I denna debatt finns möjligheten att stå upp för vad man tycker är rimligt i biståndspolitiken. Vad säger ni? Räcker det med att avsätta till biståndet, eller är det som gäller? Om det är ska det inte vara bara på papperet, utan då ska gå till biståndsinsatser runt om i vår värld. Så är det tyvärr inte , och det är oacceptabelt. (forts. 15 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde NU21 Förbättrade möjligheter till licensiering av upphovsrätt Punkt 2 (Skyddstid och översyn av upphovsrätten) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) Votering: 271 för utskottet 38 för res. 1 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 19 FP, 21 C, 16 SD, 16 KD För res. 1: 22 MP, 16 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 2 C, 4 SD, 3 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU22 om administration i strukturfondsprojekt 1. utskottet 2. res. (MP, S, V) Votering: 170 för utskottet 137 för res. 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 20 C, 16 SD, 16 KD För res. : 100 S, 22 MP, 15 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 4 SD, 4 V, 3 KD NU24 Granskning av grönbok om klimat- och energipolitiken till 2030 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 1 (S, MP, V) 3. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen res. 2 (SD) Förberedande votering: 139 för res. 1 16 för res. 2 154 avstod 40 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 155 för utskottet 138 för res. 1 16 avstod 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 21 C, 16 KD För res. 1: 100 S, 22 MP, 16 V Avstod: 16 SD Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 2 C, 4 SD, 3 V, 3 KD AU11 Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna m.m. Punkt 2 (Föreskrifter med straffsanktion) 1. utskottet 2. res. 1 (S, V) Votering: 193 för utskottet 116 för res. 1 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 22 MP, 19 FP, 21 C, 16 SD, 16 KD För res. 1: 100 S, 16 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 2 C, 4 SD, 3 V, 3 KD Punkt 4 () 1. utskottet 2. res. 3 (SD, V) Votering: 277 för utskottet 32 för res. 3 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 22 MP, 19 FP, 21 C, 16 KD För res. 3: 16 SD, 16 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 2 C, 4 SD, 3 V, 3 KD Punkt 5 (Förebyggande arbetsmiljöarbete) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 171 för utskottet 138 för res. 4 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 21 C, 16 SD, 16 KD För res. 4: 100 S, 22 MP, 16 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 2 C, 4 SD, 3 V, 3 KD Punkt 7 (Arbetsolyckor) 1. utskottet 2. res. 6 (S, V) Votering: 194 för utskottet 115 för res. 6 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 99 M, 22 MP, 19 FP, 21 C, 16 SD, 16 KD För res. 6: 99 S, 16 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 2 C, 4 SD, 3 V, 3 KD (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 16 (Kränkande särbehandling i arbetslivet) 1. utskottet 2. res. 13 (V) Votering: 293 för utskottet 16 för res. 13 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 22 MP, 19 FP, 21 C, 16 SD, 16 KD För res. 13: 16 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 2 C, 4 SD, 3 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. AU12 Etablering av utrikes födda genom företagande 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 293 för utskottet 16 för res. 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 22 MP, 19 FP, 21 C, 16 V, 16 KD För res. : 16 SD Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 2 C, 4 SD, 3 V, 3 KD JuU23 Tolkning och översättning i brottmål Punkt 1 (Tolkning och översättning i brottmål) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 293 för utskottet 16 för res. 1 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 22 MP, 19 FP, 21 C, 16 V, 16 KD För res. 1: 16 SD Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 2 C, 4 SD, 3 V, 3 KD Punkt 2 (Förbättra kvaliteten på tolkningen vid domstolar) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 171 för utskottet 138 för res. 2 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 21 C, 16 SD, 16 KD För res. 2: 100 S, 22 MP, 16 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 2 C, 4 SD, 3 V, 3 KD 15 § (forts. från 13 §) Vårändringsbudget (forts. FiU21) 119 (SD): UNHCR, , bedömer att det i hela världen finns 43 miljoner flyktingar. Ungefär 15 miljoner av dem är direkt beroende av UNHCR:s stöd. UNHCR:s budget , alltså , uppgick till lite . Det är ungefär lika mycket pengar som vi i använder till statsbudgetens utgiftsområde 13 Integration. För bara någon vecka sedan gick FN ut med den största appellen, den största vädjan, om krisstöd i organisationens historia. behövs för att hjälpa nödlidande i . Av dessa behövs för hjälp inom och för hjälp till flyktingar i närområde, i bland annat , , och . Enligt FN förväntas antalet flyktingar i stiga till 3,5 miljoner . Inne i bedöms 6,8 miljoner människor behöva FN:s stöd. FN:s matprogram, Program, uppger att man behöver för verksamheten i . finns ett underskott i den finansieringen på . I detta läge bedömer den det som nödvändigt att ta , ca , från stödet till FN:s organisationer och använda dem i flyktingmottagningen inom . Motiveringen ska vara det ökade asyltrycket på , inte minst från . I den senaste uppdateringen på kan man nu läsa att , 2013, har 4 022 individer med sitt ursprung i sökt asyl i . Att regeringen nu återigen i efterhand måste skjuta till mer pengar till den havererade invandringspolitiken är väl ingen förvånad över. Det är mer regel än undantag att så sker. Det blir resultatet om man sätter bocken som trädgårdsmästare, eller i detta fall . Västvärldens slappaste asylregler, kombinerade med en alltför generös tillämpning av regelverket, får dessa följder. Det skapar incitament att ta sig förbi ett tiotal nationsgränser och att på vägen passera ett tiotal möjliga asylländer, samtliga demokratier och en majoritet medlemmar av EU, för att kunna söka asyl i just . Resurser ska nu tas från viktiga FN-organ för att klara det ökade asyltrycket just dessa 4 022 asylsökande. lämnas miljoner och åter miljoner nödlidande åt sitt öde. Svensk flyktinghjälp är ett gigantiskt politiskt misslyckande. Svensk flyktinghjälp är ett gigantiskt ekonomiskt misslyckande. Men, fru talman, svensk flyktinghjälp är framför allt en gigantisk humanistisk och medmänsklig katastrof. ökade redan i sitt höstbudgetalternativ anslagen till med totalt 5,5 miljarder , jämfört med regeringens anslag. Det gjorde vi just för att kunna hjälpa fler flyktingar i krishärdars närområden. För de nödställda i , enligt FN 6,8 miljoner människor, eller för flyktingarna i närområde, enligt FN snart 3,5 miljoner, hade naturligtvis en sverigedemokratisk flykting- och biståndspolitik varit mycket bättre. Möjligtvis finns det i 4 022 asylsökande och några hundra riksdagsmän som inte håller med om den beskrivningen. utgångspunkt är att det är betydligt mer effektivt att hjälpa människor i nöd på plats, i deras hemländer eller i närområdet, än att låta ett relativt litet antal invandra till och ta del av svenska förmåner. Varje satsad skattekrona gör avsevärt större nytta på plats i närområdet än vad samma krona gör i . Därför bör inte biståndet minskas för att finansiera kostnader för flyktingmottagningen i . Jag yrkar bifall till vår reservation, alltså reservation 3. 120 (V): Det är första gången under den här mandatperioden, och faktiskt , som jag står i talarstolen med anledning av en vårändringsbudget. Vi har nämligen en principiell inställning att vårändringsbudgeten är regeringens budget för att justera den politik som de redan har lagt fram och som redan är beslutad i kammaren. fick vi göra ett undantag just på grund av de stora neddragningarna av biståndet under pågående budgetår. Jag tycker att det är väldigt allvarligt, och det drabbar många väldigt utsatta människor hårt. Den trend vi har sett under en allt , nämligen att regeringen tar från biståndet och för över pengarna till flyktingmottagandet här hemma, tycker vi är ett sätt att ställa människa mot människa. Det handlar om utsatta människor som absolut inte borde behandlas på det sättet. Vi har varit stolta över att vara en nation som har haft ett enprocentsmål. Det målet verkar regeringen tyvärr inte försvara längre, utan den backar tillbaka till den överenskommelse man har gjort i andra internationella forum. Vi kan alltså inte längre vara lika stolta över den biståndspolitik vi har bedrivit inte när det gäller enprocentsmålet och tyvärr inte heller när det gäller innehållet i de olika utspel biståndsministern har gjort. Till skillnad från tycker att man inte ska ställa människa mot människa. De flyktingar och asylsökande som kommer hit ska få ett värdigt mottagande och kunna genomgå en rättssäker process för att få sin sak prövad i enlighet med de konventioner som finns på området. Vi står för en human flyktingpolitik och tycker att vi har plats för fler i vårt land. Vi tycker också att vi ska ta emot dem på det bästa sätt vi någonsin kan. utökning av biståndsbudgeten handlar framför allt om att de inte vill att människor på flykt ska komma hit. De människorna är inte deras problem, utan de stänger sina hjärtan eftersom det är människor som är födda i ett annat land. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till den reservation vi har gemensamt med , nämligen reservation 2. 121 (S): Vi betraktar vårändringsbudgeten i första hand som regeringens möjlighet att göra förändringar i sin egen budget, alltså den budget beslutade om . För oppositionspartier gäller att man bör hålla sig till den praxis som har utvecklats om att det bara är på de områden där regeringen har öppnat för förändringar som man själv kommer med skarpa förslag. Däremot har vi i vårt alternativ till vårbudget pekat på hur en vårändringsbudget borde se ut. I ett läge med över 400 000 arbetslösa, en ungdomsarbetslöshet som biter sig fast och en växande långtidsarbetslöshet inte minst bland unga, där drygt 40 000 har varit utan arbete , borde en ändringsbudget förstås innehålla åtgärder för fler jobb. Därför är det märkligt att regeringen väntar med att presentera en sådan politik. Det är olyckligt. Vi har därför också visat hur regeringen skulle kunna införa statlig stimulans för yrkesintroduktionsjobb . gick i täten för den typen av avtal när han var ordförande i . Vi anser att staten borde bidra och skulle kunna bidra tidigare, , för att fler unga ska kunna komma in på arbetsmarknaden. Det föreslog vi , och det föreslår vi också . Det skulle kunna ge 10 000 unga jobb . Det är bara att beklaga att man fortsätter att skjuta på den här typen av förslag och . Även när det gäller skolan finns det goda skäl att göra insatser för att hjälpa de ungdomar som lämnar med otillräckliga kunskaper. Där hade vi velat se förslag om obligatorisk sommarskola för de tusentals unga som lämnar utan att kunna komma in på gymnasieskolans nationella program. Det hade varit en viktig investering i de unga människor som behöver det allra bäst. riskerar många i stället att hamna utanför och stanna där. Det är ingen bra situation att försätta tusentals niondeklassare i. På samma sätt hade vi gärna sett förslag om sommargymnasium på folkhögskola och ett naturvetenskapligt tekniskt basår för att fler unga ska kunna börja studera inte minst till de bristyrken vi ser växer fram trots den höga arbetslösheten. Trots att regeringen har hamnat rejält snett med sin politik, vilken ju byggde på prognoser som regeringen sedan lämnade, är det alltså väldigt begränsade insatser som görs när det kommer till ändringsbudgeten. Det innebär att unga människor kommer att få fortsätta att vänta på kunskap och arbete på ett väldigt olyckligt sätt. För alla de missade möjligheter och chanser, vilket drabbar både unga och företag, bär naturligtvis regeringen och de borgerliga ledamöterna i kammaren ett väldigt tungt ansvar. 122 (M): I det här betänkandet behandlas regeringens proposition om vårändringsbudgeten och tre motioner som har väckts med anledning av propositionen. Enligt regeringsformen finns det möjlighet för att under budgetåret besluta om nya beräkningar av statens inkomster och om nya eller ändrade anslag, vilket alltså föreslås i propositionen och i betänkandet. I årets vårändringsbudget föreslås en rad förändringar där de flesta i alla fall i det här sammanhanget är relativt små, även om det också finns någon lite större ändring. Totalt föreslås förändringar i nivån för 46 anslag inom 14 utgiftsområden, varav 39 anslag höjs och 7 anslag sänks. De föreslagna ökningarna av anslagen uppgår till och de föreslagna minskningarna till . Anslagsförändringarna innebär att anvisade medel ökar med totalt netto. Av betänkandet framgår också att merparten av de ändringar som föreslås är politiskt odramatiska med något undantag, vilket vi redan har hört. Jag ska strax återkomma till den frågan, men först vill jag helt kort nämna en annan fråga som har väckt viss uppmärksamhet tidigare. I samband med att finansutskottet behandlade årsredovisning uppmärksammades nämligen det faktum att totala kostnader hade ökat kraftigt , närmare bestämt med 37,5 miljoner. Med anledning av kostnadsökningarna påpekade vi från utskottet att det är viktigt att förbättrar den interna styrningen och kostnadskontrollen så att resurserna används så effektivt som möjligt. I vårändringsbudgeten finns , efter en begäran från , ett förslag om en tillfällig anslagskredit till på . Enligt själv pekar den ekonomiska uppföljningen på att utnyttjandet av anslagskrediten inte kommer att överstiga . Mot bakgrund av att den höjda anslagskrediten därmed kan betraktas som en säkerhetsåtgärd och att påpekat att kostnadskontroll måste förbättras tillstyrker vi förslag. En av de förändringar som föreslås, och som också har föranlett en reservation från och och från det är olika reservationer dock gäller utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Här föreslås en minskning av anslaget med från knappt 31,2 till , alltså motsvarande av utgiftsområdet. Skälet till detta är att pengarna flyttas till utgiftsområde 8 Migration för att täcka delar av de ökade kostnader som uppstår där, bland annat mot bakgrund av händelserna i . Där gör regeringen bedömningen att fler personer än tidigare kommer att söka asyl här. Detta är i sak inget konstigt. ligger en del av de kostnader som räknas in i biståndsramen just som kostnader för asylsökande. Det är helt i enlighet med den definition som har gjort av vilka kostnader som får klassas som bistånd. Enligt denna definition, alltså från , kan kostnader för flyktingmottagande och försörjningskostnader för flyktingar klassificeras som bistånd. Flertalet av de som ger bistånd gör liknande avräkningar från biståndsmedlen. Det är alltså ingen minskning av biståndsbudgeten i sig, utan det är en flytt av pengar från en typ av bistånd till en annan. I sammanhanget är det viktigt att säga att faktiskt är en av få biståndsgivande nationer som lever upp till den internationella överenskommelsen om att avsätta av bruttonationalinkomsten till internationellt bistånd. gör det dessutom med god marginal. avsatte av bruttonationalinkomsten till utvecklingsbistånd. Det var en nivå som endast och nådde upp till. var nivån något lägre, av bni. Vilken nivå det stannar på återstår att se beroende på vad bni landar på, men det ser ut att kunna bli på ungefär samma nivå , eller till och med något högre. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. 123 PER (MP) replik: Jag vill börja med att bemöta någonting som sade i sitt anförande, att det här inte innebär någon minskning av biståndspengarna. Hur man än ser på saken är det svårt att argumentera för att det inte skulle tas pengar från biståndet. Självklart minskar biståndsinsatser när man tar mer och mer pengar från biståndsbudgeten, pengar som är tänkta att användas till insatser i fattiga länder för att minska fattigdomen och som i ökande omfattning går till helt andra insatser, till exempel att ta emot flyktingar i vårt eget land. Det är väl bara att slå fast att så är det. Det är inget som vi behöver argumentera kring, utan det är en ren självklarhet. Jag vill komma till en annan fråga. Det handlar om hur vi ser på de avräkningar som görs från det svenska biståndet till diverse olika insatser. Att ta emot flyktingar är ett sådant område. Det har även tagits pengar till att driva ambassader och för att finansiera klimatinsatser som vi har lovat ska vara additionella och alltså inte en del av biståndet. Ändå tas det från biståndet. Sammantaget är det så att vi nu närmar oss den skammens gräns som nämnde själv i sitt anförande, nämligen av bruttonationalinkomsten. Min fråga är egentligen varför det är så viktigt för att skära ned på just biståndsbudgeten. Som själv säger tillförs en hel del pengar till andra områden i den här tilläggsbudgeten, . Ändå är det så viktigt att ta bort dessa 700 miljoner. Det känns som att det är en ideologisk låsning vid att vad som än händer ska man ändå ta pengar från biståndet för olika finansieringsinsatser. När det går att tillföra pengar till andra områden, varför är det så heligt för att se till att pengar försvinner från biståndsverksamhet? 124 (M) replik: Jag tror att vi kan vara överens om att vi är oöverens om hur vi ska se på biståndet. Min och vår syn på det hela är att biståndet kan se ut på många olika sätt. Bistånd kan inte bara ges i en form, utan man kan ha biståndsgivning på flera olika sätt. Den åsikten delar . En form av bistånd är att ta emot flyktingar. Man kan räkna in flyktingmottagande som bistånd. Det är klart att det i högsta grad påverkar situationen i problemområden i världen när vi kan agera även på hemmaplan och ta emot flyktingar, som det handlar i det här fallet. Jag tycker inte att man kan säga att det handlar om antingen eller, utan det är viktigt att göra både och. Från svensk sida är vi ganska duktiga på att göra både och. Vi tar stort ansvar för att ge bistånd på plats ute i världen och att ta ett ansvar här hemma och hjälpa de människor som kommer hit från krigsdrabbade områden. Jag delar inte riktigt Per uppfattning att det här ska ses som en minskning av biståndsbudgeten, utan det är en omflyttning från en typ till en annan. 125 PER (MP) replik: Kontentan blir ändå att man sätter olika svaga människor i vår omvärld mot varandra. Man tar pengar från fattigdomsbekämpning som går ut på att ge människor mat för dagen och garantera den mest basala nivån av skydd, husrum och liknande och som verkligen borde stå upp för på alla sätt och vis. I stället används biståndet till insatser som vi kan finansiera med andra medel. Vi i har visat i våra budgetförslag att det går att värna människovärdet och att inte ställa människor mot varandra på så sätt som tyvärr regeringen gör. Vi har avsatt pengar i vår budget för biståndsverksamhet. Vi för tillbaka pengar som regeringen har avräknat. Vi har dessutom pengar för klimatinsatser i fattiga länder som inte tas från biståndet utan som tvärtom är en egen budgetpost i budget. Vi tycker att det är otroligt sorgligt att regeringen väljer att ta pengar från en grupp fattiga runt om i vår omvärld som verkligen behöver stöd. Som jag var inne på drar regeringen enligt ett förslag in stödet från , som är ett land med 15 procents barndödlighet och där det är helt uppenbart att man knappast behöver mindre pengar utan mer pengar. Ändå väljer regeringen att fortsätta att skära. Om de här avräkningarna var på en låg nivå skulle man kanske kunna acceptera dem, men börjar de här avräkningarna nå nivåer som är rent pinsamma för . Vi närmar oss skammens gräns på . är det land i världen som avräknar allra mest från biståndet, drar bort allra mest resurser från biståndet. Det tycker jag är en liga som vi inte borde kämpa i. Tvärtom borde vi stå upp för att det beslut som har tagits i följs och att den princip som vi har om att av vår bni ska gå till bistånd värnas, inte urholkas på det sätt som regeringen gör. Jag måste fråga om han inte tycker att det är lite pinsamt att , som enligt våra beslut ska vara ett föredöme internationellt sett och avsätta mest pengar, nu framstår som ett medelmåttigt land när det gäller bistånd. 126 (M) replik: Nej, den principen urholkas inte, utan vi håller kvar biståndet på ungefär samma nivå som .