prot · H10948 · 2013-12-17 00:00:00 — Hur får man ihop ambitionen att hela landet ska leva? 52 (S) replik: Först och främst noterar jag att inte svarar på en enda fråga men ställer frågor till mig. I motsats till honom ska jag försöka besvara frågorna. regering och har sagt att man i stället för att införa en vägslitageavgift vill höja koldioxidskatten. Den betalar bara svenska lastbilar, medan alla betalar vägslitageavgiften eller kilometerskatten. Vid den senaste vägräkningen i var av lastbilarna utländska. Nästan ingen av dem betalar koldioxidskatt, men alla skulle betala vägslitageavgift eller, som du väljer att kalla det, kilometerskatt. Det är det som är poängen. Ska man få in lika mycket pengar och få samma klimatnytta med koldioxidskatten måste den vara dubbelt så hög. Det är skälet till att välja vägslitageavgift framför att – som regeringen vill – höja koldioxidskatten och dieselskatten för alla dem som kör diesel. Ni har fördubblat banavgifterna. vill ni gå vidare och femdubbla dem. Det är klart att det har dramatiska effekter för förmågan att transportera gods på järnväg. har faktiskt utvecklingen vänt. På går gods från järnväg ut på väg därför att man inte klarar kostnaderna. En femdubbling skulle drabba godset på järnväg dramatiskt. vd undrar om regeringen vill slå sönder hans företag, för att det inte kommer att finnas ekonomiska förutsättningar. En liten detalj, , som kan vara värd att nämna: Även du lägger budget bara . fattar beslut om budget bara . Sedan har vi planperioder och andra tabellverk. Den fråga som inte svarar på kvarstår. 735 järnvägsarbetare varslas på grund av arbetsbrist, och vi har mest missnöjda resenärer och en fyrdubbling av de allvarliga felen. Hur kommer det sig att era storsatsningar leder fram till de effekterna? 53 (C) replik: Låt mig upprepa det jag sade i mitt anförande: Jag känner en oerhörd ödmjukhet inför uppdraget som vi oavsett regering – och landet – har att rusta upp trafiksystemet vad gäller både väg och järnväg. Men jag känner mycket stor ledsenhet, herr talman och Ygeman, över att debatten så fokuserat handlar om bara en del i ett mycket komplext och väl utbyggt vägsystem. Jag känner väldigt stor ödmjukhet och är inte alldeles tvärsäker – kanske till skillnad från Ygeman – på de exakta sambanden. Jag vet, herr talman, och är stolt över att vi har ökat resurserna dramatiskt för att underhålla och sköta det svenska järnvägssystemet. Jag vet också, apropå en fråga som Ygeman ställde inledningsvis, att vi har återställt stödet exempelvis för enskilda vägar, för att vidmakthålla landets mest vittförgrenade vägsystem ut på svensk landsbygd. Där är statsbidragen nu återställda till en dryg miljard, där de ska ligga. Jag skulle vilja upprepa vad jag har sagt, väl medveten om att Ygeman just nu inte kan svara på det, men vi kommer säkert att mötas i framtida debatter. Jag tycker att det är viktigt med system som likabehandlar lastbilar oavsett landtillhörighet utan att man för den skull inför skatt på ett avstånd i ett land som ligger perifert i och som är glest befolkat och där vi utan tvekan skulle slå ihjäl betydande delar av vår industri. 54 (MP) replik: Jag har, , följt utredningen om fossiloberoende fordonsflotta mycket noga. Jag har tyckt att det har känts väldigt bra att den centerpartistiskt styrda utredningen verkligen har tagit klimathotet och sitt eget mål om en fossiloberoende fordonsflotta på allvar. Jag har läst de olika utkasten till slutdokument. I det sista utkastet jag fick före det som presenterades i går står det tydligt om kilometerskatten. Beträffande förslag om godstransporter slår utredningen fast: För att skapa balans mellan trafikslagen behöver de höjda differentierade banavgifterna kompletteras med en kilometerskatt för lastbil. Men när jag läser slutdokumentet ser jag att den formuleringen inte finns kvar. Då kan man fundera över vad som har hänt på vägen, vem som har varit där med rödpennan. Jag tycker att det är väldigt sorgligt att man är så sugen på att ha den kilometerskatten, lastbilsskatten, vägslitageavgiften i valet och kunna stå och dundra precis som man gjorde – att det blir så mycket viktigare än att verkligen göra något åt klimatfrågan för att uppnå sitt eget mål om en fossiloberoende fordonsflotta. Kan vi inte få slippa det, ? 55 (C) replik: Det var väldigt trevligt att höra, , att du har läst på. För någon halvtimme sedan påstod du för statsrådet att det visst fanns förslag om kilometerskatt i utredningen, och har du kollat och sett att det faktiskt inte står där, precis som statsrådet sade. Tack för det erkännandet, ! I vårt land har vi inte, som väl är, offentliga utredningar som styrs av partier, herr talman, utan de leds av duktiga och skickliga utredare med hög integritet, på beställning av ett centerstyrt departement eller del av ett departement. Utredningen kommer med en rad förslag till åtgärder som är jättebra, i syfte att ställa om till ett fossilbränsleoberoende samhälle, i synnerhet för transportsektorn, som är den del av vårt samhälle som ligger mest efter vad gäller att ställa om, med moderna och smarta metoder. Jag tycker att det är bra, och jag är alldeles övertygad, herr talman, om att väldigt många av de förslag som presenterades i går, efter grundlig läsning och övervägande också kommer att åtföljas av förslag till beslut av regering och riksdag. Jag känner stor tillförsikt om det. Jag vet ju att ambitionen att ställa om vårt land till fossilbränslefritt utan att slå ihjäl halva vårt lands näringsliv är hög. Jag önskar att den skulle omfatta även . 56 (MP) replik: Jag tyckte att tog fram så mycket i ett tidigare replikskifte att jag inte behöver upprepa det som gäller för kilometerskatten. Det stora problemet för åkerinäringen är osjyst konkurrens från åkare som inte uppfyller arbetsrättsliga villkor och har dåliga löneförhållanden. Det gör att man styr över mycket av järnvägstransporterna till väg. När jag pratar med både enskilda åkare och åkerinäringen är man rätt övertygad om att kilometerskatten kommer – det gäller liksom inte om utan när. Man håller också på att titta på ett eget förslag inom åkerinäringen, och det tycker jag är bra. Eftersom vi har en majoritet i tycker jag att vi också kunde besluta om detta, eftersom det är ett viktigt förslag. Men om nu inte vill prata om kilometerskatten och inte tycker att han hittar den i utredningen – jag tycker fortfarande att den finns där, fast inte lika tydligt som i de första utkasten – kanske vi kan prata om förslaget om att revidera planen i stället. Det vore intressant att höra vad tycker om det. Hur skulle se på en sådan klimatrevidering av den nationella planen? 57 (C) replik: Inför det att regeringen fattar sitt beslut vad gäller framtidens transportplan kommer frågan att rapporteras hit till och, förmodar jag, hanteras i trafikutskottet. Jag är alldeles övertygad om att vi också kommer att se tydliga avtryck i en ambition att ställa om vårt lands trafik mot ett ökat oberoende av fossila bränslen. Självklart är det så. Lika överens som vi är om att det är viktigt att lika och sjysta villkor ska gälla för åkerinäringen, lika oense tycks vi vara om på vilket sätt detta ska gå till. Jag upplever att med stöd av resten av oppositionen vill införa en metod som innebär att vi slår ihjäl stora delar av landets näringsliv på bekostnad av att införa en metod för att ta ut en skatt på avstånd. Det som händer är självklart att åkeriet direkt fakturerar kostnaden för den uppfunna skatten på avstånd till kunden, vilket i sin tur innebär att skogen, eller vad det nu är, i motsvarande mån blir oekonomisk att nyttja och ta ut därför att den inte ligger vid en järnvägsknut eller en järnvägsstation. Det kommer i sin tur att omöjliggöra många av de goda idéer som föreslår i sin utredning om en fossiloberoende fordonsflotta som presenterades i går. Där är nyckeln just att man ska utnyttja landets potential att producera smarta och klimatsmarta bränslen – det gröna guldet – i vårt land. Det är en bakvänd politik. Det har aldrig varit smart att backa in . 58 (V) replik: Favorit i repris kan man kalla denna ordväxling. Jag ska försöka att inte upprepa alltför mycket av det som har sagts. Jag bor intill längsta landsväg. Den går mellan på och . E18 heter den i och även längre ned. Jag kan med egna ögon se hur norska långtradare åker in i norra , till exempel från . De åker hela denna långa sträcka och svänger sedan till höger nere i och åker mot . Det gör de till en ekonomiskt förmånlig penning. Det är förstås en av anledningarna till att även utländska åkare ska betala. syn på detta är att där det finns alternativ – järnhjul som det kan kallas – är det givetvis vettigt och bra ur miljösynpunkt att man fraktar på detta sätt. Vi tycker också att man ska kunna hitta former för en kompensation, alltså en differentierad avgift, i regioner där det inte finns andra fraktsätt och fraktsystem. Jag vill fråga hur bidrar till den hållbara framtiden. Alliansbrodern sade att en liten flygplats i en glesbygd tycks vara det allena saliggörande. Hur ser på förhållandet mellan transportslagen? Det lät som om allt var lika bra. Jag har en fråga till . Det kanske blir för mycket prat om järnväg här, men beror inte det på att järnvägen är en så viktig gren av det hela? 59 (C) replik: Vi lever i olika världar och har olika erfarenheter med oss in i riksdagsarbetet. Det tror jag berikar arbetet i . Den del av landet som jag kommer från, sydöstra , kan kanske ur ett värmländskt perspektiv te sig tätbebyggd och centralt belägen. Men verkligheten för många som bor nere på den kanten – ledamoten bor på motsvarande sätt nere i – är sådan att flyget nästan är det enda realistiska alternativet för att möjliggöra en dagspendling till , för att ta ett exempel, om arbetsdagen inte ska bli orimligt lång, i alla fall om man återkommande ska kunna utföra denna typ av arbete. Detsamma gäller om kosan ställs ned mot , vilket den gör alltmer, oavsett om man har en företagarbakgrund eller något annat. Min och syn på transportsystemet är att det aldrig får diskriminera människor beroende på var i landet de bor, utan det ska vara bästa möjliga förutsättningar genom ett samspel mellan promenaden och flyget och allting däremellan som ska möjliggöra för människor att vara med och bidra till landets utveckling. Alla andra synsätt ter sig mycket märkliga. Det som inledde med att säga om de norska åkerierna understryker bara behovet av att vi hittar system som likabehandlar åkerinäringen i vårt land, oavsett vad det står på registreringsskylten, utan att man för den skull slår ihjäl stora delar av det näringsliv som finns i egen valkrets , där jag förmodar att alternativ till vägtransport ofta saknas. 60 (V) replik: Jag skulle vilja byta spår lite grann och fråga vilka möjligheter som ni inom Alliansen ser för att skapa bättre kommunikationer mellan de olika nordiska regionerna. Exempelvis diskuteras ständigt, åtminstone i , hur krångligt det kan te sig att bara åka över till systerlandet . På samma sätt är det uppe i och i . Vi hade besök av trafikutvalg. Vilka framtidsutsikter kan presentera under de generöst tilltagna ? 61 (C) replik: Jag har inte upplevt att det finns en skiljelinje mellan partierna i riksdag i synen på hur viktigt det är att knyta ihop delar av vårt land och att knyta ihop vårt land med andra länder och med länderna inom och med länder utanför . Jag har uppfattat att det där råder en samsyn i fråga om ambition. Möjligtvis finns det en skillnad när det gäller om vi tror att det ska ske med det ena eller andra transportslaget. och den regering som jag företräder har varit initiativtagare till att EU har engagerat sig i större delar av vårt land genom att också få in den botniska korridoren som en TNT-märkt ambition. Det tycker jag är bra, som ett delsvar på frågan, eftersom det kommer att innebära att vårt land och hela kommer närmare resten av . I fråga om det konkreta exemplet med sträckan –över kan vi notera att ambitionerna i tycks vara höga. Om jag har uppfattat det rätt är norrmännen beredda att utreda en delfinansiering när det gäller tåg in i i syfte att knyta ihop med resten av . Det är svårt att göra det utan att passera . Det skulle i så fall komma även vårt land till del. Jag tycker alltså att det är spännande och intressant. Låt oss dock inte glömma, , att historien i inte alltid har varit fredlig. Det har i sin tur gjort att vi historiskt har skapat ett järnvägssystem som skulle förhindra ett överskridande av landsgränser för att vi inte skulle få fler världskrig efter det första. Jag tror att vi fortfarande delvis lever i sviterna av det. Vi har mycket nationella teknologier och signalsystem i transportsystemet. Det gäller till och med spårvidden. Det är tekniska hinder som vi gemensamt måste bygga bort. Då är EU en alldeles utmärkt gemensamt angripa sådana problem. 62 (KD): Eftersom jag kommer in sent i debatten vill jag koncentrera mitt anförande till sjöfartsfrågor. Glädjande nog står det en hel del om sjöfart i denna budget. Sjöfarten har stor betydelse för vår välfärd. Det mesta som vi använder dagligdags har transporterats hit via sjöfarten. är ett land omgivet av vatten, och vi är helt beroende av att sjöfarten till och från fungerar. Det är därför glädjande att det har tagits många initiativ från regeringen som förbättrar för sjöfarten. Nämnas kan början på implementeringen av EU:s direktiv för inre vattenvägar, överlåtelsen av tillsynsutövningen till fler erkända internationella organisationer än enbart svenska samt utökat sjöfartsstöd till fartyg som muddrar, lägger kabel eller fungerar som forskningsfartyg. Det är några av de initiativ regeringen har tagit. Regeringen arbetar också vidare med att bland annat förenkla registrering av mindre tonnage och förenkla tillstånds- och certifikatverksamheten. Målet är en så kallad one-stop-shop, där olika myndigheters beslut ska samlas i en kanal. Sjöfarten är framför allt en näring, och regeringens tydliga ambitioner att minska regelkrånglet behövs även för denna näring. Dock är det inte glädjande att läsa de ekonomiska målen för . Konjunkturläget och de ur isbrytarperspektiv stränga vintrarna har påverkat mycket negativt. Vid bokslutet /13 var det egna kapitalet negativt och uppgick till minus . Därför har Statskontoret haft regeringens uppdrag att genomföra en myndighetsanalys av . Regeringen kommer att påbörja en utvärdering av ekonomiska styrning och organisation i ett bredare perspektiv. Regeringen har gett en ökning av medel med 345 miljoner . Dessa medel ska användas till isbrytningsverksamheten, till driften av Trollhätte och med mera. Vidare har finansiella befogenheter ökat så att de får ta lån på . Dessa medel kommer framför allt att användas till att införskaffa sju nya flyg- och räddningshelikoptrar. Det är värt att notera att inte har haft några egna lån tidigare men får möjligheten. Besluten om skärpta krav för svavelhalten beräknas leda till ökande kostnader för sjöfartsnäringen. De skärpta kraven kan förväntas påskynda utvecklingen av en rad alternativa bränslen för sjöfarten. Det är därför bra att regeringen har för avsikt att stödja pilotprojekt med miljöanknytning. Regeringen har satsat för forskning inom sjöfarten. Medlen ska bland annat gå till att finna miljövänliga drivmedel. Regeringen beslutade att ge Trafikanalys, i nära dialog med , och Transportstyrelsen, i uppdrag att göra en bedömning av konsekvenser av svaveldirektivet på kort eller . Uppdraget slutredovisades och behandlas nu i regeringen. Analysen visar att transportkostnaderna kommer att öka till följd av svaveldirektivet, och effekterna blir märkbara 2015. Somliga kommer att drabbas hårt. tror Trafikanalys att godstransportarbetet till sjöss fortsätter att öka kraftigt, till 2030. Trafikanalys bedömning är att den sammanlagda transportkostnadsökningen på inte kommer att överstiga den så kallade chockeffekten som uppstår 2015. En huvudslutsats i rapporten är att det är genuint osäkert hur svaveldirektivet kommer att påverka konkurrensen mellan trafikslagen. Det är inte bara osäkert hur stor prisförändringen blir för sjöfartens drivmedel; det är också osäkert om dieselmarknaden påverkas och därigenom kostnaderna för vägtransporter. Sammantaget bedöms den totala transportkostnadsökningen inklusive anpassningar kunna hamna i intervallet 3,2–5,. Det uppstår också en miljönytta av svaveldirektivet, som beräknas ligga i intervallet 1–beroende på använd beräkningsmetod. Miljönyttorna är dock ojämnt fördelade och kommer framför allt att gagna de sydvästra delarna av . Det vanligaste bränslet för sjöfarten kommer till en början att vara lågsvavlig marin dieselbrännolja. I rapporten antas priset på denna öka med 5–. Det motsvarar en ökning av bränslepriset med 50–. Jag medger att denna analys inger viss oro för sjöfartens framtid – eller kanske mer för vad detta kommer att innebära i ökade kostnader för konsumenterna, som är slutkunden. Kommer sjöfarten att klara konkurrensen med andra trafikslag? Jag är som sagt lite oroad över det, och då har vi Trafikanalys egen bedömning i botten. När det gäller anbud för att driva Gotlandstrafiken gick anbudstiden ut . Parallellt med att anbuden behandlas arbetar med ett utredningsuppdrag om statliga färjor för Gotlandstrafiken. För detta ändamål har regeringen i årets budget angett en investeringsplan för anskaffande av fartyg till Gotlandstrafiken på 4 ½ miljard kronor. Kostnaderna för dessa fartyg avses belasta anslaget för trafikavtal. Säkerheten på sjön är viktig. Inom yrkessjöfarten omkom en person . Det är en person för mycket. Det som oroar är dock fritidsbåtslivet, för där omkom 23 personer vid 22 olyckor . Av de omkomna var män. Transportstyrelsen har på regeringens uppdrag tagit fram en strategi. I rapporten säkrare båtliv 2020 ska man redovisa antalet döda och allvarligt skadade inom fritidsbåtstrafiken samt hur det ska kunna minskas. I strategin påpekas att alkoholen är ett stort problem för fritidsbåtstrafikens säkerhet. Reglerna för sjöfylleri skärptes . Den nedre gränsen för sjöfylleri ligger på alkohol. Fartyg som omfattas av den nya promilleregeln ska antingen framföras med en hastighet om eller ha ett skrov med en största längd av . Regeln gäller både yrkessjöfart och fritidssjöfart. Jag är glad över dessa regler och hoppas att alla snart förstår att det är farligt att köra onykter på sjön och inte förenat med god sjömanssed. När talade sade han att han har suttit i . Jag har suttit , och detta kommer att vara också min sista budgetdebatt. Jag vill önska alla en god jul och ett gott nytt år. Tack för de här åren! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 63 (S): Jag vet att har väntat på it-frågorna, så om hon sitter utanför kan hon komma in . Hon hinner, eftersom jag ska börja med att yrka bifall till reservation nr 1. Det gör jag för att vi är oroade över transportsektorns klimatutsläpp. I det sammanhanget vill jag passa på att nämna de utländska långtradarna, som utgör av den tunga trafiken på våra vägar. De uppfyller inte våra miljökrav, och de betalar inte ett öre för att de sliter ut våra vägar och förstör vår miljö. Dessutom är det många chaufförer som utnyttjas av skrupelfria arbetsgivare under slavliknande förhållanden. Det vill vi ändra på, och det är frågor nämnde i sitt anförande. Han tog också upp vikten av att investera för framtiden i satsningar på järnväg. Han beklagade naturligtvis att regeringen drar ned på underhåll av både vägar och järnvägar . Det är minst sagt beklagligt. Vi vill ju ha en säker järnväg där tågen kommer . Vi vill ha säkra vägar för såväl bilar och långtradare som mc-förare, cyklister och fotgängare. För det behövs det mer underhåll, inte mindre. Naturligtvis ska E20 vara en fyrfältsväg, vilket frågade efter. Hon har visst gått, men vet ni andra det. är en framstående it-nation och har länge legat i utvecklingens framkant. har gynnats av ett försprång tack vare bland annat att vi är en intensivt teknikanvändande och välutbildad befolkning. Vi har forskning av hög kvalitet och framgångsrika företag. utsågs till världens bästa it-nation när vi hade infört de kommunala bredbandspengarna, hem-pc-reformen och ITIS, det vill säga it i skolan. Men andra länder kommer i kapp, så det går inte att leva på gamla meriter. Vi hörde en mycket nöjd it-minister, som inte syns till, skryta och om att allt varit så bra under den borgerliga regeringens tid. Som hastigast nämnde hon sedan att det går att göra mer. Ja, det går att göra betydligt mer. anklagade för att han talade för mycket om järnvägar. Här håller jag med om att det går till så i kammaren att vi delar upp frågorna mellan varandra. Det är dags att lära sig det, ministern. Alla trafikslag behövs, men alla nämner inte allt i sina anföranden. Som it-ministern vet tycker vi socialdemokrater att it-frågorna är så viktiga att vi har utsett en särskild it-politisk talesperson. Jag lämnade finansutskottet när jag blev utsedd till Socialdemokraternas it-politiska talesperson. Jag kan dock försäkra att är oerhört drivande även i dessa frågor. Det är ju synd, för att inte säga nonchalant, att it-ministern inte är kvar i kammaren när vi ska tala om it. Trots att vi har legat i framkant tyder mycket på att tappar mark. I till exempel index över världens ledande it-länder har tappat den åtråvärda förstaplatsen. Företag har svårt att rekrytera den kompetens som behövs inom it som utbildning inom it i skolan är otillräcklig och alltför få genomgår högskoleutbildning med it-inriktning. Utvecklingen måste vändas åt rätt håll igen. It är avgörande för svensk konkurrenskraft, för vår ekonomi och för vår samhällsutveckling. Stadsnäten står för av utbyggnaden av fiber och bredband i landet. Precis som säger skulle det vara mycket bra och ge större utväxling om de statliga fiberinfrastrukturägarna samverkade på ett bättre och effektivare sätt. Regeringen har satt målet att av hushåll och fasta verksamhetsställen bör ha tillgång till . För det första är målet för lågt. Det exkluderar många människor i vårt land från utvecklingens möjligheter. Det duger inte att lämna av befolkningen bakom sig. För det andra är det skillnad på att ha tillgång till och faktiskt använda sig av alla de förtjänster som it-samhället innebär. Det är fortfarande en miljon som står utanför. Det duger inte, och det tänker vi socialdemokrater ändra på när vi vunnit valet. Om vårt land ska kunna utnyttja it-utvecklingens och digitaliseringens alla möjligheter måste det offentliga gå före och ge förutsättningar. Det gäller för utbildning, sjukvård, samhällsservice, kultur och infrastruktur. Uppseendeväckande nog är det inom just dessa områden som halkar efter. saknas en nationell strategi för it i skola och högre utbildning trots att behovet är både stort och välkänt. Att utveckla journalhantering och it-system i vården är helt nödvändigt för att vårdpersonal ska kunna ägna mer tid åt patienterna och anpassa vården efter varje patients behov. Bredband och it-infrastruktur behöver byggas ut och förbättras i hela landet. It med välfungerande, snabba kommunikationer behövs för jobben, tillväxten och miljön i hela landet. Dessutom behövs ett mål för det mobila nätet. nämnde att det nu byggs 4G. Hon påstod till och med att det var regeringens förtjänst, trots att hon med näbbar och klor tar avstånd från att politiker ska styra utvecklingen genom mål. Hon brukar påstå att marknaden fixar allt. Hon har trott benhårt på operatörernas teoretiska mobiltäckningskartor och var nog en av de sista i kammaren som till slut, för , vände och ställde sig på oppositionens och folkets sida och insåg att medborgarna inte accepterar all falsk marknadsföring från mobiloperatörerna. Det är dags att vakna , ministern. Sanningen är att mobiltelefonin har blivit sämre under den borgerliga regeringens tid. Vi socialdemokrater menar att mobiltelefoni och mobilt bredband ska finnas där man bor, jobbar, färdas och tillbringar den större delen av sin fritid.