prot · H00952 · 2013-01-16 00:00:00 — Det var därför att det inte fanns några förberedda reformer. Jag kan berätta hur det gick till när jag kom in på . Då hade resultaten ändå sjunkit . Jag öppnade översta byrålådan och tänkte att här finns det nog förberedda reformer. Den var helt tom. Jag öppnade nästa byrålåda. Den var också helt tom. Jag vände på skrivbordsunderlägget. Inte ens en post it-lapp fanns det om tankar på vilka reformer man borde göra. Det är sanningen. Den arbetsro som borde ha funnits i våra klassrum hade lagt sig över det socialdemokratiska . (Applåder) Vi lägger nu om hela den svenska utbildningspolitiken. Vi gör upp med område efter område som ni flummade till . Det kommer att ta tid innan det ger resultat. Jag erkänner det. Jag medger det. Jag säger det själv . Förvänta er inte snabba resultat! gjordes det en stor Pisaundersökning. Den kommer att redovisas . Jag törs säga att den kommer att visa på fortsatt sjunkande resultat. Studentbetyg och slutbetyg kommer att fortsätta sjunka innan de vänder uppåt. Det kommer att bli så. Vi måste vara beredda på det. Det är uthållighet som gäller. Vi lämnar en flummig skolpolitik och går in för en kunskapspolitik. 67 (S) replik: Ju går sedan statsrådet blev minister, desto mer blir det den tidigare regeringens ansvar vad som händer i svensk skola. Det där håller inte riktigt. Man brukar säga att nya regeringar får en smekmånad . Det har vi hört allihop. står här i talarstolen och begär av oss att han ska få en smekmånad som skolminister innan han kan redovisa resultat av sina skolreformer. Det håller inte. Internationella erfarenheter visar att det går att vända utvecklingen i ett skolsystem mycket snabbare än så. Men det förutsätter att man också gör rätt saker. Vissa av de förändringar som radar upp och har genomfört är bra reformer. Men när han blir trängd angriper han hårdare. Det fanns ett skollagsförslag framme som du i princip har lagt fram med små justeringar här och var. Det var inte en liten sak som låg i skrivbordslådan, vill jag säga. Oavsett detta det görs inte rätt investeringar. Man måste göra stora investeringar för bättre lärare, investeringar i utbildning, men också för mindre klasser för att verkligen få en bra utveckling i svensk skola. Det föreslår vi i vårt budgetalternativ. Det hoppar ni över. 68 Utbildningsminister (FP) replik: Det var modigt av att använda skollagen som ett exempel på något som fördröjdes. Det fanns ett färdigt skollagsutkast i den förra regeringen. Jag är medveten om det. Det lades inte fram . Därför att de rödgröna inte kunde komma överens. sade nej när Socialdemokraterna och Vänstern ville stoppa friskolorna. Det var bakgrunden. Det väcker några frågor, när säger att det har hänt så lite som utbildningsminister. Trots att det har varit fler reformer än 1842 händer det för lite. Det väcker frågorna: Vad är er reformagenda? Vad är den gemensamma reformagendan? Är det med som vill avskaffa betygen, eller är det med som ska förbjuda läxor? Är det detta som ska höja kunskapsresultat? Det är de frågorna ni måste redovisa svaren på. Det räcker inte att du står och kritiserar mig. Det får du gärna göra. Det har ni all rätt att göra, och det ska ni göra. Men vad är ert gemensamma alternativ, mer än att ni ska gå tillbaka till den politik som skapade problemen? 69 (MP) replik: Jag har med mig en griffeltavla här i talarstolen . Jag tänkte nämligen att utbildningsministern ska få ägna lite tid åt något som jag har ägnat en hel del sena kvällar åt, nämligen att rätta prov. På griffeltavlan ser vi inte vilket prov som helst utan det här är utbildningsministerns provresultat. redovisade en av de stora lärarfackliga tidningarna 23 av de viktigaste måtten för svensk skola och hur de har utvecklats då utbildningsministern tillträdde. Det är fråga om mått på vad vi politiker gör för skolan, vilka lärare som finns, vilken utbildning de har, hur vi ser till att det finns fritidspedagoger och specialpedagoger, och det är fråga om mått på vilka möjligheter barnen som går i skolan får och till exempel resultaten på de nationella proven i matematik. Det är 23 tydliga mått 23 frågor på provet. Ändå ser vi resultaten. 18 resultat går åt fel håll eller ligger stilla på låga nivåer, och 5 pekar uppåt. Det är 5 rätt av 23 på ett prov. Vilket betyg hade utbildningsministern satt på ett sådant provresultat? 70 Utbildningsminister (FP) replik: Resultaten i svensk skola är inte bra. De är underkända. Det är därför vi lägger om politiken. Ni får gärna inbilla svenska folket att de sjunkande resultaten började med mig. Jag tror inte att de går på det eftersom de vet att det inte är sant. Det började med er politik. Det värsta är att till skillnad från har ingenting lärt. Ni vill gå tillbaka helt och hållet till den politik som skapade de 23 problemen. Ni har röstat emot i princip varje reform och varje förslag till förändring vi har lagt fram, och ni vill riva upp betygen i skolan. Det är bra att vi nu vet att resultaten sjunker på nationella prov. Men om ni hade fått bestämma hade vi inte haft nationella prov. Då hade vi inte vetat om att resultaten sjönk. Det är sanningen. Ni har röstat emot de reformer vi har föreslagit och genomfört. Det är sanningen. Jag är helt medveten om att när vi kartlägger resultaten blottläggs de dåliga resultaten. Sedan kan ni kritisera mig för det. Men att vi för det första redovisar resultaten och för det andra vidtar åtgärder är den seriösa attityden att möta denna situation. Matematiken är det stora krisämnet, precis som nämner här. Resultaten har sjunkit . Det är ett riktigt krisämne i skolan. Det är bland annat på grund av den trend som har stått bakom, nämligen att eleverna ska lära sig själva i stället för att lärarna ska undervisa. Det är de flummiga undervisningsmetoderna som ligger bakom detta. Eleverna lämnas åt sig själva att sitta och räkna sida upp och sida ned, lektion efter lektion. Det har ansetts fult att lärarna ställer sig längst fram i klassrummet och berättar för eleverna hur de ska göra. Det har inte varit okej. Nej, , gå hem och gör hemläxan. Det är den politik du står för som har förts i ett antal årtionden, och det är den som har skapat problemen. 71 (MP) replik: Jag får väl erkänna att jag har hört det där . Varje gång man lämnar tillbaka ett prov till en deltagare som inte är helt nöjd med provresultatet brukar det vara något fel. Det är fel på frågorna eller fel på läraren. Likadant är det när konfronteras med utvecklingen i svensk skola. Det är alltid någon annans fel elevernas fel, lärarnas fel, fel men det är aldrig eller Alliansens ansvar. Utbildningsministern älskar att upprepa osanningar om skolpolitik. Vi vill inte avskaffa betygen. Vi har en skolpolitik som bygger på resurser och tillit. Det ska vara tillit till lärarnas profession och tillit till elevernas nyfikenhet. Vi vill ge kontinuerlig uppföljning till varje elev. Men var det inte skolpolitik det handlade om utan resultaten i svensk skola som den här undersökningen pekar på. Det är sådant som att tusen färre specialpedagoger finns i skolan än när tillträdde. Ärligt talat: Utbildningsministerns provresultat är inget vidare. Du har snart varit minister längre än någon annan i modern tid, och siffrorna pekar åt fel håll. Det är tid att du tar ansvar för det. 72 Utbildningsminister (FP) replik: En intressant aspekt med utbildningspolitik är att svaret på nästan allt är mer resurser och mer pengar. Det beror på att ni har beröringsskräck mot de saker som handlar om kunskapskrav. Då blir svaret i stället mer resurser till allt. Låt oss då granska lite hur resurstilldelningen ser ut när styr och när Alliansen styr. Skolan är skyll inte det på mig, det får du ta ansvar för. Ditt parti var med och försvarade kommunaliseringen. Jag tror inte att det är en bra idé, men är det som det är. Trots att skolan är ger staten 6 miljarder mer till skolväsendet än vad staten gjorde 2006 när ni stod bakom budgeten i det rödgröna samarbetet. Det är en kraftig ökning av statens anslag till skolan. Vi kan jämföra på andra sätt. Det finns tre levande exempel. Låt oss se på tre jämförbara kommuner. Låt oss se på de tre storstadskommunerna . I styr Alliansen, i och styr de rödgröna partierna. satsar betydligt mer på skolan per elev räknat än vad och gör. Satsa gärna i opposition, , men satsa också gärna när ni styr. 73 (V) replik: är lite som den siste mohikanen i svensk politik. Han för en tapper men ensam kamp i vildmarken mot de nya realiteterna. Jag tänker närmast på det envisa framhärdandet med att vi ska ge upp vår valuta och gå med i EU:s valutaunion. går ett steg längre. Han vill att vi också ska gå med i bankunionen med hull och hår. Vad är syftet med bankunionen? Ett av de långsiktiga syftena är att man ska kunna göra skulderna gemensamma när de uppstår i bankväsendet. Det har varit en kärna i EU:s krispolitik att när bankerna gör förluster vältras de över på skattebetalarna. Det är så EU:s politik ser ut. ska de inte bara vältras över på de nationella skattebetalarna utan nu ska det ske på EU-nivå. Det innebär att ESM, stödfonden som ska bildas i EU, ska gå direkt in och rekapitalisera banker. Det innebär också att om blir euromedlem under de förutsättningarna har förutsättningarna ändrats. Det innebär att de hundratals miljarder i skulder som växer och som måste lösas ut hamnar till stor del på de svenska skattebetalarna. Jag funderar här om det verkligen är avsikt. Är ni beredda att gå in med svenska skattepengar rakt in i misskötta banksystem i andra länder? 74 Utbildningsminister (FP) replik: alternativ är att upplösa eurosamarbetet och att varje land ska kunna devalvera. Innebörden i devalvering är att skjuta över skulderna på andra. Det måste man ha klart för sig. Devalvering innebär att någon annan betalar, det vill säga andra länder. Det är landet som devalverar som bestämmer. En stor fördel med eurosamarbetet och det europeiska samarbetet är att om det ska skrivas ned skulder på ett land är det beslut som man måste bli överens om. Om man i stället låter länder devalvera är det bara ett land som bestämmer och vältrar över det på de andra utan att man är överens om det. Det är just det som är kärnan: Ska vi samarbeta i , eller ska var och en sköta sig själv och strunta i andra? Det är väl det som är skillnaden mellan din och min vision för . Jag tror på samarbete i . Jag tror däremot att man ska sätta upp mycket stränga villkor för bankunionen. Och regeringen har gjort det vi har satt upp stränga villkor. Min ambition är att vi ska uppnå de villkoren i förhandlingarna, och ska vi gå med. Det innebär inte att man skickar någon blank check till dem som missköter sig, utan det är tvärtom mycket stränga krav. Det är en svensk modell, där staten eller den som går in och hjälper banker att inte gå under också ska ta över ägandet. Det gjorde vi i på ett otroligt framgångsrikt sätt, får vi säga i efterhand. Den svenska modell som man hade är väl den som bör använda sig av. Det är innebörden i de svenska kriterierna. Jag skäms inte , , för att jag i en världsdel där man i generation efter generation inte har gjort annat än att slå ihjäl varandra står för ökat europeiskt samarbete, till skillnad från dig. Det skäms jag inte för. 75 (V) replik: är en god retoriker. är han lite för god. Han undviker att svara på den egentliga frågan, och i stället kommer en bombmatta av diverse påståenden och allmänna debattinlägg. Det var inte det jag frågade om. Jag frågade specifikt om ni var beredda att gå in och lösa ut bankernas skulder i andra länder. Euron kommer att förändras om ESM sätts i sjön. De skrivningar som finns, att man ska kunna rekapitalisera banker med stora förluster, innebär de facto att den katastrofala valutaunion som du omhuldar så mycket blir ännu värre. Då innebär den dessutom att du riskerar svenska skattepengar för att betala förluster i andra länders banksystem. Det är faktiskt det detta innebär. Är det inte dags att ompröva detta envisa krigande i skogen som den siste mohikanen och inse att det kanske är där den röda linjen går och att vi inte ska vandra över den? 76 Utbildningsminister (FP) replik: De länder som har prövat den röda linjen vill undantagslöst gå in i eurosamarbetet. Det europeiska samarbetet handlar naturligtvis om att få en god ekonomisk utveckling i . Det kan innebära, precis som det gjorde i , att stater ibland måste gå in och stötta upp banker. Då är det inte bankernas ägare man gör det för. Det är för att vanliga människor som har besparingar och lån i sina banker inte ska ställas på bar backe. Det var så vi gjorde i , och det var mycket framgångsrikt. Man tar då över ägandet i bankerna, och när de har kommit på fötter säljer man dem. Vi gjorde det med god marginal. Så måste fler länder i göra, och kan vi samarbeta kring detta tycker jag att det är väldigt bra. framtid ligger i att vi samarbetar mer med varandra, inte att vi upplöser samarbetet. linje, att inte bara ska stå utanför utan det bästa vore om hela samarbetet upplöstes, vore katastrofal för . Det är mer samarbete som är lösningen, inte mindre. 77 Näringsminister (C): Vintersport verkar ha varit mode i dagens partiledardebatt, och vi har pratat om olika former av valla. Men om vi har Swix grön eller Swix blå är petitesser i sammanhanget. Oppositionens jobbpolitik är värre än så. Det är som att åka baklänges, helt ovallat och med gamla träskidor. Det är fel tänkt, det är otidsenligt och det är ett ineffektivt sätt att möta de utmaningar vi står inför. Socialdemokraterna tror att en skattechock på 30 miljarder ska få småföretagens hjul att snurra, att en dubblerad arbetsgivaravgift som främst småföretag som går på knäna har störst förtjänst av ska få fler unga människor anställda eller att en höjning av restaurangmomsen ska få människor att strömma till restauranger runt om i och skapa fler jobb. Det är feltänkt, otidsenligt och ineffektivt. Jag tycker att det är bra att vi diskuterar hur jobben ska bli fler, men det oroar mig att oppositionens politiker verkar tro att jobben trillar ned från himlen eller att jobben skapas med en saltad skattenota. Så är naturligtvis inte fallet. Jobben växer fram runt om i landet av driftiga eldsjälar och entreprenörer som kan och vill växa. Vi i vill ge dem förutsättningarna att göra just detta. Alliansregeringen har sänkt kostnader, förenklat för företagare och investerat i välfärden. presenterade vi en offensiv tillväxtbudget, som trädde i kraft . sade Socialdemokraterna att den här investeringsbudgeten var både vidlyftig och oansvarig. Vidlyftig och oansvarig kallade man detta från högsta ort. Det här är en satsning på 23 miljarder på jobb, företagande och utveckling i hela landet. Pengarna läggs framför allt på infrastruktur, innovation och forskning, bättre förutsättningar för att investera i små företag, sänkt bolagsskatt och fler vägar till jobb för unga. Det är bara genom en offensiv politik som vi kan möta krisen och ha en fortsatt hög och hållbar tillväxt. Vi behöver en tillväxt som gör att människors frihet ökar och att vi har råd med världens bästa skola för våra barn och världens bästa vård för dem som behöver den. Centerpartister, och för den delen resten av , diskuterar nu vårt kommande idéprogram. Våra visioner är i ett 10-, 20- och 50-årsperspektiv. För mig är det självklart att social trygghet, decentralisering och självbestämmande samt grön och långsiktig tillväxt kommer att vara i fokus i den diskussionen framåt. För dem som undrar dementerar jag gärna att vårt kommande program kommer att heta söker fruar. Det är en svindlande insikt att världens bnp 22-dubblades . En av vår tids största utmaningar är att matcha den utvecklingen. Fler människor behöver lyftas ur fattigdom, klyftor behöver minskas och framför allt behöver tillväxten ske som vi radikalt minskar vår påverkan på miljön. Det är tufft, men det är inte omöjligt. Jag vägrar att tro på en utveckling där hållbarhet enbart kan nås om vi trycker på paus, om vi slutar att sträva framåt eller, ännu värre, om vi nekar andra runt om i världen den utveckling som har gjort att vi mår bättre, lever och äter oss mer än mätta. Om vi ska klara att bygga en hållbar tillväxt för framtiden är gröna jobb och gröna företag nyckeln till just detta. Samma uppfinningsrikedom som tog oss till månen, som uppfann penicillinet och som skapade internet kommer att se till att våra flyg och bilar drivs med energi som inte påverkar klimatet, att våra råvaror är hållbara och att vår konsumtion inte tillåts pressa planetens gränser. har alla möjligheter här. Vi har alla möjligheter att ligga i framkant i utvecklingen mot en grön ekonomi. Vi har naturresurser i form av förnybara råvaror, vatten, vind och bioenergi. är dessutom ett av världens mest innovativa länder. Vi är ett av de länder inom som satsar mest på forskning och innovation. Det ger oss goda möjligheter att kombinera vår tillgång på naturresurser med en industri och forskning i världsklass. Det är möjligheter som vi ska ta till vara. Om vi ska klara dessa utmaningar krävs det att vi använder våra fördelar både i städerna och på landsbygden. utanför tullar är allt annat än en tärande region. Tvärtom är det där vi hämtar våra råvaror som världen skriker efter mat, energi och mineraler, för att bara ta några exempel. får jag känslan av att oppositionens politik bara går ut på att göra landsbygden till ett , en plats där tiden ska stå stilla, en rekreationsplats för storstadsbor i behov av rekreation. Man säger sig vilja ha en levande landsbygd, men vill man inte tillåta att någon bor intill 100 000 sjöar. Man hävdar att man vill lösa klimatproblemen men verkar inte vilja använda skogen, som är nyckeln i den omställningen. Man vill köra miljöbilar. Man vill använda mobilen till telefonkonferenser. Man vill börja använda lågenergilampor. Men man verkar inte vilja bryta mineralerna som är nödvändiga för just denna miljöteknik. Man vill gärna ha vindkraftverk men helst inte där det blåser. Resultatet av oppositionens samlade politik skulle bli en våt disktrasa över utvecklingen i stora delar av landet. Det är inte bara orättvist, utan det är direkt kontraproduktivt. (Applåder) En levande landsbygd är inte något valfritt. Det är inget vi kan kosta på oss när vi har betalat alla andra räkningar som pockar på i statens hög av utgifter. En levande landsbygd är en förutsättning för hållbarhet och grön utveckling. Det du åt till frukost, biogasen i din bil, stålet i bron som du passerade på väg till jobbet, vindkraftselen som laddar din mobil eller trästommen i ditt hus allt har levererats av landsbygden. har elkraften från biobränslen, i första hand skogsråvara, fördubblats, andelen biodrivmedel i transportsektorn fördubblats och vindkraften sexdubblats. För en centerpartist finns det givetvis fler saker på att-göra-listan för att ytterligare förstärka utvecklingen mot ett hållbart samhälle. Framför allt vill vi fortsätta med en miljöpolitik med långsiktiga spelregler och teknikneutrala styrmedel. Vi behöver stärka det internationella miljöarbetet med högre internationella målsättningar. Vi vill se fler gröna bilar och införa ett bonus malus-system likt det man har i , där de som släpper ut mest betalar en högre premie och de som släpper ut mindre betalar en lägre premie. Vi vill se över för att gynna dem som producerar småskalig energi med solceller på taket eller vindkraft på gården genom en nettodebitering som ska införas. Landsbygden är naturligtvis beroende av tätorter och städer. Men de som bor i , och är också beroende av att hela lever och levererar. Vi behöver inte miljöpartistisk Skansenpolitik eller socialdemokratiska paketlösningar kryddade med kraftigt höjda skatter på småföretagande. Vi behöver göra det billigare att anställa. Vi behöver ytterligare sänka kostnaderna för svenskt jordbruk, som producerar nära, klimatsmart och sund mat. Vi behöver plocka bort onödigt regelkrångel. Vi måste förbättra kommunikationerna i hela landet. Låt mig vara tydlig med detta: Landsbygden behöver inte räddas. Där finns kraften. Landsbygden behöver ges luft under vingarna och friare tyglar. I budgeten miljardsatsar och regeringen på infrastruktur, bredband, innovationer och energiforskning, så att fler entreprenörer kan hitta gröna lösningar och skapa jobb och nya värden i jord, skog och vind. Men framför allt innebär det nya, gröna jobb i , och men också i . Det innebär ett långsiktigt grönt och hållbart samhälle. Vi har stora utmaningar framför oss. Möjligheterna finns, om vi tittar utanför tullar och också innanför. Vi är beroende av varandra. Det hållbara samhället bygger på gröna jobb och gröna företag. 78 (MP) replik: Det börjar märkas lite i salen att klockan tickar mot lunch. Jag skulle vilja skicka en hälsning till en miljon skolbarn, som snart sätter sig ned för att äta. Jag hoppas att maten smakar gott och att den är näringsriktig och ger energi hela vägen fram till eftermiddagen. Jag hoppas att den inte har flugits över halva jordklotet och att den inte har skumpat runt i en trång lastbil över . Jag hoppas att kycklingarna inte har trängts in på en liten yta utan har fått möjlighet att leva något som liknar ett naturligt liv. Jag hoppas helt enkelt att maten är ekologisk och djurvänlig och kommer från någon lokal lantbrukare. Men jag vet att det är en rätt from förhoppning att det är på det sättet. På finkrogarna och i grönsaksdisken finns det gott om ekologiskt och närodlat. Men ute i landet uppmanas skolchefer att i stället räkna kronor och ören när de upphandlar mat till våra skolbarn. har en av världens hårdaste djurskyddslagar. Det ska vi vara stolta över. Men vad spelar det för roll om vi själva till våra skolor och äldreboenden köper kött från länder där man helt struntar i hur korna och grisarna har haft det? Vilken signal sänder det till en lantbrukare som gör allt för att följa reglerna och behandla sina djur väl? Vi ser hur tufft det är för många bönder, hur många tvingas lägga ned. Vi pratar om tusentals och tiotusentals arbetstillfällen på den svenska landsbygden. Därför vill jag fråga centerledaren: det verkligen rimligt att svenska skolbarn äter mat från djur som har behandlats på ett sätt som vi aldrig skulle tillåta i ? 79 Näringsminister (C) replik: Svaret är nej. har varit borta några månader, och jag skulle vilja uppmana honom att läsa på. har vi haft en översyn av lagen om offentlig upphandling. Det är precis den som styr hur kommunpolitiker och tjänstemän ute i kommunerna väljer att upphandla till äldreboenden och skolkök. Det finns en tydlig inriktning. Jag satt i finansutskottet när vi tittade på detta. När vi då skickade in våra synpunkter till kommissionen detta är ju en EU-fråga, som säkert vet var vi faktiskt eniga mellan alla partier om att det är viktigt att främja små företag och en miljömässig och hållbar produktion. Det är vi eniga om från svensk sida. Jag skulle vara mer än lycklig om fler barn fick äta sund och säker mat i våra skolor. Därför har vi genom tagit fram en handbok i hur man ska hantera lagen om offentlig upphandling. Jag vet att det finns kommuner som köper in både svenska ägg och svenskt kött. Jag tycker att det är jättebra. Vi har en lagstiftning som medger just detta. Det handlar om tillämpningen, och jag förutsätter att kommunpolitiker runt om i landet tar sitt ansvar och ser till att tillämpa den lag som finns. Är det något som oroar mig vad gäller sund, svensk, säker mat och svensk livsmedelsproduktion är det eget partis skattehöjningar. Det handlar om 300 miljoner vad gäller gödselskatten till svenska bönder. Jag hade varit glad om vi hade haft fler bönder här i landet, men jag vet att de inte är så många. De ska alltså dela på dessa 300 miljoner. Det kommer inte att leda till mer livsmedelsproduktion här i landet inte heller de andra saltade skattenotorna vad gäller bensinskatt, flygskatt, lastbilsskatt och annat som hittar på. Garanten för svensk landsbygd finns hos alliansregeringen. 80 (MP) replik: Centerledaren behöver inte skrämmas med miljöskatten på handelsgödsel.