prot · H10932 · 2013-11-21 00:00:00 — Vi fortsätter att sänka skatterna för dem som skapar företag och jobb på landsbygden. Ni vill höja skatterna. Det är en bluffpolitik som ni förespråkar. Ni säger att ni satsar på landsbygdsprogrammet. Men er ekonomisk-politiska talesperson sade att Socialdemokraterna vill halvera CAP, alltså jordbrukspolitiken. Det innebär en neddragning med 3 miljarder . Det är bluffpolitik. 40 PER (MP): Min fråga går till näringsminister och handlar om klimatet. Just nu pågår ett klimattoppmöte i där förhandlingarna tyvärr går mycket trögt och visar på djupa konflikter mellan framför allt de fattiga länderna och de rika länderna i världen. Det kanske inte är så konstigt att de fattiga länderna är besvikna på oss i den rika världen eftersom de löften som vi har gett inte har infriats. I 2009, , skrev och andra världsledare ett protokoll om att man skulle stå för i klimatfinansiering . För del motsvarar det som vi skulle avsätta. I stället har regeringen nu halverat klimatfinansieringen . I årets budget är det bara som har avsatts, det vill säga en åttondel av det som är vårt beting för att vi skulle stå för det löfte som vi har gett. Dessutom tas alla dessa pengar från biståndet, vilket är ytterligare ett svek. Min enkla fråga till är: Hur känns det att stå bakom en budget som försvårar och förstör möjligheterna att få ett internationellt klimatavtal? 41 Näringsminister (C): Någonting som gör att jag är mycket stolt över att tillhöra och att vara svensk politiker är att vi är eniga över blockgränsen om att vi ska vara ett globalt föredöme på klimat- och miljöområdet. Här sticker ut. Vi tar ett globalt klimatansvar oavsett regering och är pådrivande i detta. Tittar man på klimatfinansieringsdelen, som Per frågar mig om, hör vi till de länder som har satsat mest på klimatfinansiering inom ramen för det löfte om snabbstartspengar som gavs i . Det innebär att vi tillförde 2010–2012. Det innebär också att vi var det land i EU som per capita satsade mest – av EU:s totala summor. Vid sidan om den klimatsatsning som vi nu gör fortsätter klimat att vara ett prioriterat tema i den totala biståndsbudgeten. Det är någonting som också är viktigt. Klimatbiståndet för svensk del kommer att uppgå till 2 ½ miljard under nästkommande år. Snabbstartspengarna var tidsbegränsade, men det är viktigt att fortsätta även framöver. 42 PER (MP): Till att börja med är det viktigt att konstatera att vi inte är eniga. Tvärtom är vi mycket oeniga. Vi ser att regeringen gör långt ifrån det som är nödvändigt för att minska våra utsläpp i den takt som är nödvändig och för att stå för de löften som vi har gett vid tidigare toppmöten. Det bekymrar mig att verkar vara så nöjd med regeringens politik när det gäller klimatfinansiering, inte minst för att den är så långt ifrån de löften som vi har gett som nation och framför allt för att alla pengar som står och talar om tas från biståndet, vilket är ett direkt brott både mot de konventioner som vi skrev under i och mot Köpenhamnsöverenskommelsen. Jag tror att kan sätta sig in i den position som de fattiga länderna har. Om vi bara märker om pengar som vi har sagt ska gå till bistånd och säger att de nu ska gå till klimatfinansiering är det inte någonting som underlättar förhandlingarna och gör det lättare att komma fram till ett internationellt klimatavtal. Det är intressant att det parti som företräder har fattat ett principbeslut på sin stämma om att klimatfinansieringen ska vara additionell, medan den budget som som minister står bakom bryter mot det. Det vore intressant att få veta hur det känns för henne som ansvarig minister. 43 Näringsminister (C): Det känns lite märkligt när rackar ned på ambitioner när vi kan se svart på vitt att vi ligger i framkant och att vi pressar på och när vi kan se vad andra länder inte gör. Vi ser till exempel att sänker sina utsläppsmål. Vi ser att det arrangerande landet samma vecka som man har klimatmöte arrangerar ett seminarium och ett toppmöte om ren kolkraft. Vi ser att kapitulerar. Vi ser att och väljer att ducka. Då finns det ett land med en miljöminister som driver förhandlingarna stenhårt. Jag skulle önska att välkomnar att tillsammans med övriga EU driver på och pressar på övriga länder globalt för att vi ska få ett globalt klimatavtal på plats i . Då funkar det inte att sitta och kasta skit på varandra här i parlamentet, utan då måste man jobba tillsammans för att fler länder faktiskt ska skriva under dessa avtal. Det är bara med gemensamma krafter som vi kan klara av tvågradersmålet och se till att få det globala klimatavtalet på plats. Stöd till veteraner och anhöriga i internationella insatser 44 (M): Jag vänder mig till försvarsministern. I går sände återigen svenska kvinnor och män i en internationell insats – fredsfrämjande insatser och krishanteringsinsatser. gör detta regelbundet och återkommande för att ta ett internationellt solidariskt ansvar. I går var det transportdivisionen på i som gav sig ned för att bistå FN i de viktiga insatser som vi har för att se till att förstöra de kemiska vapen som finns i . bistår inte bara i och i det här fallet, utan vi har över 500 svenska män och kvinnor i , på det krisdrabbade , i , i och i Kosovo – för att nämna några av de platser där svenska män och kvinnor finns för att bistå. De riskerar sina liv för att rädda andras. De gör det för fred och säkerhet i världen. De insatser de gör är beundransvärda. Men kvar här hemma i finns också mammor, pappor och barn – anhöriga till de blivande veteranerna. Vad avser regeringen att göra för att ytterligare stärka de insatser som finns för veteraner och anhöriga i ? 45 Försvarsminister (M): Det vi vet är att ungefär 100 000 svenskar har deltagit i Försvarsmaktens fredsfrämjande insatser sedan de första observatörerna sändes till 1948. Men det är inte förrän med alliansregeringen som har fått en sammanhållen veteransoldatpolitik. Det är jag stolt över. Här har staten ett grundläggande ansvar för att ta hand om de personer som gör stora uppoffringar och deltar i de fredsfrämjande insatserna och visa dem uppskattning. Men staten ska självfallet också visa uppskattning för dem som tar ansvar här hemma. har regeringen fattat ett beslut som handlar om att Försvarsmakten ska kunna betala ut stöd till organisationer som bedriver verksamhet som handlar om stöd till veteraner och stöd till anhörigorganisationerna. De utför ett viktigt arbete och är ett viktigt komplement till allt det som Försvarsmakten och staten gör. 46 (M): Det är – efter många decennier av insatser som svenska kvinnor och män har gjort – att detta kommer på plats och att det kommer till stånd. Det finns på många olika orter runt om i anhörigorganisationer som på frivillig basis har organiserat sig för att just stödja barnen som går i skolan och som möter andra barn och vänner. De här barnen ska förklara vad mamma och pappa gör på , på eller i övermorgon i . Det handlar om vikten av att tänka också på dem som är kvar här hemma. Vad är det för typ av insatser som kan komma till stånd om nu anhörigorganisationerna får detta stöd och denna hjälp? 47 Försvarsminister (M): Just på detta område, som handlar om att stödja organisationer som stöder veteraner och deras anhöriga, har Försvarsmakten på särskilt uppdrag från regeringen kunnat stödja med medel. Men här ger vi alltså Försvarsmakten större möjlighet att stödja. Det finns goda exempel på sådan här verksamhet, ibland kopplad till och ibland kopplad till andra typer av verksamhet. Det handlar om att förbereda både personalen och familjen. Det handlar om att vara ett stöd under insatsen när mamma eller pappa är borta, och det handlar om insatser efteråt. Det är inte alltid helt självklart att komma hem efter en lång insats. Detta är en viktig del tillsammans med allt det övriga, där Försvarsmakten nu har fått ytterligare uppgifter och ytterligare ansvar. Vi inrättar en särskild veteranenhet på Högkvarteret. Vi har också inrättat en särskild veteranminnesdag, som nästa gång kommer att högtidlighållas . Straffen för grova brott 48 (SD): Jag har en fråga att ställa till justitieministern. Det händer att företrädare för regeringen påstår att de vill skärpa straffen. De påstår att de vill ta krafttag mot den grova brottsligheten. Trots detta är det inte mycket som har hänt på området. I själva verket kan vi se hur våra svenska domstolar fortsätter att döma ut straff som är låga för grova brott. Till exempel rapporterade medierna om en 45-årig man som endast dömts till fängelse trots att han har gjort sig skyldig till ofredande, grovt sexuellt övergrepp mot barn, grovt utnyttjande av barn för sexuell posering, försök till grovt utnyttjande av barn för sexuell posering, sexuellt ofredande och barnpornografibrott. För bara någon dag sedan kunde vi läsa om en vapensmugglare som dömts till det låga straffet tre månaders fängelse trots att han hade försökt smuggla in tolv vapen och ett stort antal skarpa patroner till . Såväl polisen som tullen rasar mot det låga straffet. Jag skulle vilja veta om justitieministern är nöjd med de här låga straffen. Tänker justitieministern agera i frågan och i så fall hur? 49 (): Först och främst vill jag påpeka att jag självfallet inte kan uttala mig i enskilda ärenden. Men det är en allmän fråga som ställs, nämligen om straffen är på en tillräcklig nivå. Alliansregeringen tog initiativ till en höjning av straffen för grova våldsbrott, och då även straffet för mord. Den utveckling som vi har sett när det gäller vilka domar som har dömts ut är att man inte riktigt har hamnat i den övre nivå som vi möjligen hade tänkt oss. Vi har därför gjort ett omtag. finns det en departementspromemoria ute där förslag ligger som handlar om att skärpa straffen för mord. Men vi gör också ett omtag och kommer att lägga fram förslag som handlar om att skärpa straffen för grova våldsbrott. Domstolarna dömer enligt de lagar vi har, och de agerar självständigt. Om vi inte tycker att de intentioner som riksdag och regering har haft vad gäller påföljder för olika brott stämmer överens så måste vi också ändra lagstiftningen, och det kommer vi att göra. 50 (SD): Jag vill påminna om att det är i vi fattar viktiga och avgörande beslut och att det är regeringen som ska se till att besluten följs. Den ska också se till att myndigheter, inte minst Domstolsväsendet, också följer intentionerna i de beslut som vi fattar. Det är regeringens ansvar och ingen annans. Jag menar att mycket hade varit annorlunda om regeringen hade valt att lyssna på . Det räcker inte med att höja maxstraffen; man måste också höja minimistraffen. Vi har till exempel föreslagit höjt minimistraff för grovt vapenbrott. är det sex månaders fängelse, och vi vill höja det till lägst fängelse. Regeringen har som sagt valt att rösta nej till det här. Jag skulle vilja veta i sammanhanget om regeringen är beredd att ta bort till exempel straffrabatterna för unga eftersom det såklart också påverkar domstolarnas bedömning. Är regeringen beredd att se över systemet med tvåtredjedelsfrigivningen? Och framför allt – är regeringen beredd att höja minimistraffen i linje med vad har föreslagit? 51 (): Jag är helt på det klara med det ansvar som åligger när det gäller att stifta lag. Men det är också viktigt att påtala att domstolar är självständiga när det gäller att tolka de lagar som har fattat beslut om. Regeringen har att lägga fram förslag till riksdag om man uppfattar att det finns skäl att göra förändringar i lagstiftningen. Jag tror inte att regeringen har några större problem med denna ansvarsfördelning. Vad gäller straffnivåerna är det riktigt att det i flera fall handlar om ett behov av att höja minimistraffen. Jag har varit ute och berättat att regeringen nu ger tilläggsdirektiv till utredning. Han tittar på påföljder och annat som rör den grova organiserade brottsligheten. I detta tilläggsdirektiv beställer vi en höjning av minimistraffet för grova vapenbrott. Det är någonting som vi behöver för att bekämpa de vapenbrott och de skjutningar som vi tyvärr har fått se alldeles för många av . Detta är ett exempel, och vi har tagit sådana initiativ också i andra frågor. Säpos tillgång till uppgifter om datatrafik 52 (V): Jag har en fråga till justitieminister angående och att de nu förhandlar med teleoperatörer för att få direktåtkomst till datatrafik. Kritiken har inte dröjt. Vi känner en stor oro i , men även andra människor är oroliga för vad detta kommer att innebära. Datainspektionen har haft synpunkter liksom bland andra och generaldirektör. En del säger att detta inte är förenligt med lagen. Man kan ställa sig frågan: Vad är det för fel på den ordning som finns , där teleoperatörerna har en dialog med brottsbekämpande myndigheter? Jag vill fråga ministern om hon tänker vidta några åtgärder när det gäller detta. 53 (): Jag tackar för frågan. Det är som har beslutat: Teleoperatörer är skyldiga att spara trafikuppgifter. Det finns också lagstiftning som reglerar vilka uppgifter brottsbekämpande myndigheter kan få ut och på vilka villkor. De reglerna ligger fast. Det som har omnämnts i medierna handlar om ett nytt sätt att få den här typen av uppgifter levererade från operatörer till brottsbekämpande myndigheter. sker beställningarna huvudsakligen per fax. Den diskussion man nu har handlar om att använda ett europeiskt gränssnitt och digital teknik för att överföra uppgifterna. I frågan om hur man rent praktiskt ska överföra uppgifterna har det förts en diskussion med Datainspektionen i ett tidigt skede. Jag vet att man har inkommit med frågor igen. Om det skulle vara så att man i något avseende avser att ändra substansen i regelverket måste naturligtvis beslutande myndigheter vara med i diskussionen. 54 (V): Det är så det är. har informerat Datainspektionen om ett nytt system för brottsbekämpande. Men då var det som det såg ut förut. Direktåtkomst har man inte diskuterat. ska kontrollera att marknadens operatörer efterlever lagens bestämmelser om integritetsskydd. Huvudregeln är att teleoperatörerna har tystnadsplikt. Lagen medger undantag när det gäller brottsutredningar, men det är operatören som är skyldig att kontrollera att uppgiftslämningen inte bryter mot lagen. Vad jag har förstått är det fråga om direktåtkomst. Man för alltså inte samma dialog med teleoperatören som man gjort förut. Det är också det juristen på Tele 2 säger. De har sagt nej till detta därför att det inte överensstämmer med lagen. De måste också tänka på sina kunder. 55 (): Operatörerna har synpunkter på den här frågan, liksom brottsbekämpande myndigheter. Det pågår en diskussion om huruvida man ska sluta använda fax och i stället använda digital teknik. Det finns naturligtvis administrativa rutiner som i sig är oerhört centrala. I ett tidigt skede var man i kontakt med Datainspektionen, men det var då det, som säger. Sedan har saker och ting diskuterats fram och tillbaka. Det pågår alltså en diskussion om det praktiska förfarandet. Jag vet att man har tagit kontakt med Datainspektionen igen. Min poäng är att det pågår en diskussion om de rent praktiska förutsättningarna. Det måste parterna kunna ha. Däremot är det alldeles självklart att vi från riksdag och regering måste vara noga med att reglerna och intentionerna i regelverket ligger fast. SIN, , har ett tillsynsansvar, och , som ska ha en rapportering när det gäller användningen av hemliga tvångsmedel, ska ha en återrapportering . 56 (FP): Jag har också en fråga till justitieminister . För – och många andra här inne, gissar jag – är det viktigt att man minskar brottsligheten och ökar tryggheten. Då är det viktigt med polisens organisation och hur man arbetar inom polisen. Vi vill att man har rätt antal poliser som gör rätt saker, helst vid rätt tid, och som fokuserar på att ständigt vara i medborgarnas tjänst. Polisen har ett antal arbetsuppgifter som är något aparta och ligger lite utanför det man framför allt tänker sig att polisen gör, det vill säga att utreda brott, vilket sedan kanske leder till lagföring, och förebygga brott. Det finns mängder av uppgifter, från att täcka gruvhål till att sköta passhantering, ta hand om bortsprungna katter och sådant. Det låter lustigt, men det är faktiskt sant. Kan justitieministern tänka sig att vi snart kommer framåt i frågan om en avsmalnad polisverksamhet som fokuserar ännu mer på rent polisiära uppgifter för att se till att man ökar kraften, minskar brottsligheten och därmed ökar tryggheten? 57 (): Jag tackar för frågan. Det ligger i sakens natur att det finns anledning att fundera över på vilket sätt vi bäst använder polisens resurser. Det råder inget tvivel om att polisen får ta sig an de arbetsuppgifter som ingen annan tar sig an. Vi har ganska haft en diskussion om problematiken med personer som far illa i häkten och arrester där polisen inte har den medicinska kompetens som skulle behövas för att hantera och ta hand om de här personerna på ett riktigt sätt. Det är en utredning konstaterade att det borde finnas tillnyktringsenheter med vårdpersonal och annat. Men inget har kommit framåt, för de pengar och resurser som krävs för att bygga upp sådana enheter har inte funnits. har regeringen anslagit mer pengar för att bygga ut den typen av insatser, bland annat i syfte att renodla polisens verksamhet. Det är ett exempel. Det finns dock en uppsjö av arbetsuppgifter som utövas av polisen men som det finns anledning att diskutera om någon annan kan hantera. 58 (FP): Jag tackar justitieministern för svaret. Vi verkar vara på väg i alldeles rätt riktning. Något som anknyter till detta är att se till att man använder sig av de andra goda krafterna, med socialtjänst, skola och breda insatser från ideell sektor, för att minska brottsligheten och öka tryggheten. Den privata säkerhetsbranschen är ofta på både oss i och justitieministern – gissar jag – med att man är sugen på att göra mer saker. Jag är rätt ofta tveksam till en del av deras förslag, men den lagstiftning vi har om vad väktare och ordningsvakter ska göra känns lite otidsenlig. Kan justitieministern tänka sig att vi uppdaterar detta något, så att vi får en ändamålsriktig fördelning mellan vad polisen gör och vad ordningsvakter och väktare gör? Syftet är ett enda: att minska brottsligheten och öka tryggheten. 59 (): Bristen på poliser i ledde till en omfattande privatisering av ordningshållandet i samhället. Det har gjort att säkerhetsbranschen vuxit väldigt mycket. Det här är kommunicerande kärl. Det finns anledning att fundera över vad andra kan göra och vad polisen ska ha eget ansvar för med de befogenheter den har. Det där är en viktig diskussion att föra, och sådant utreds naturligtvis också. Jag är inte främmande för att föra de diskussionerna, men jag tycker att det också finns anledning att fundera över hur vi kan använda polisiära resurser effektivare. Det är till exempel viktigt att kunna använda sig av civilt utbildade inom polisen. används mellan varven poliskunnande på fel ställen, där civil personal skulle kunna göra stor nytta. Vi har arbetat med frågan om hur vi ska kunna ge civila utredare bättre befogenheter i deras arbete. Det är också ett bra sätt att renodla det polisiära arbetet. Villkoren för gästarbetare vid arenabyggen i 60 (S): Jag har en fråga till idrottsminister . Drömmen om i sprack som bekant. Det beklagar nog vi alla här i kammaren. Men det finns fler internationella idrottsarrangemang att drömma om och jobba för. Ett sådant är i . Fotbollsarenorna i byggs just nu av 1,2 miljoner migrantarbetare från , , och som utnyttjas i ett traffickingsystem. Man tar ifrån dem deras pass. De bor i stora områden där det inte finns vare sig vatten eller toaletter. De drabbas av sjukdomar och dödsfall. Vad tänker idrottsministern göra för att mänskliga rättigheter ska respekteras och följas? 61 Kultur- och idrottsminister (M): Jag har fått frågan tidigare av och tror också att fått frågan. Det är bra att det är medial uppmärksamhet kring det som händer i nu och att flera andra också agerar. Jag tror att när han fick frågan här i tog upp hur man arbetar via internationella organisationer för att uppmärksamma detta. Jag har i mina kontakter med idrotten, framför allt med , varit tydlig med att även om idrotten är fri innebär det inte att man kan fråntas ansvar. Det gäller såväl i som de kommande i i , där man har ett starkt förtryck inte minst av hbtq-personer. Naturligtvis gäller detta också i de kontakter som har med Fifa, den internationella fotbollsorganisationen. Jag utgår från att man beaktar detta och tar upp det till diskussion. 62 (S): Det är bra att idrottsministern utgår från att idrottsorganisationerna jobbar med frågan. Men vad kan vi göra politiskt? Vad kan regeringen göra politiskt för att trycka på i frågan? Det är ändå så att vi från svenskt håll har sagt att vi ska jobba för att mänskliga rättigheter följs i alla länder, inte bara här hemma. Vi måste se till att de här dödsfallen inte inträffar. Fackförbunden räknar med att flera tusentals människor kommer att sätta livet till innan arenorna är färdigbyggda. Det räcker inte med att ha förhoppningar till idrottsrörelsen. Man måste också agera från regeringens sida. Vad tycker idrottsministern om det? 63 Kultur- och idrottsminister (M): Vi agerar via olika kanaler. Jag anade att jag skulle få den här frågan, så jag tog fram det svar som bland annat gav här i . Jag ska inte läsa hela svaret, för jag hinner inte det. Han säger: I våra bilaterala relationer med tar vi återkommande upp frågan om de mänskliga rättigheterna, inklusive gästarbetares rättigheter. Vi kommer även att verka inom FN och andra multilaterala kanaler för att uppmärksamma detta. Jag tror och hoppas att känner till att det finns ett engagemang också från UD:s sida. När jag har diskussioner med idrottsrörelsen tar vi alltid upp mänskliga rättigheter. Det gäller såväl när det var i och det förtryck som journalister och andra människor löper risk att utsätts för där som det jag nämnde om och . Självfallet diskuterar vi också med hur det agerar via Fifa. Vi ställer oss också frågan hur det kom sig att man lade spelen där. 64 (S): Jag skulle vilja ställa en fråga till försvarsministern. Det har bland annat framkommit i medierna att just nu pågår en omfattande omstrukturering av organisation. Från till får dessa tänkta, genomförda eller diskuterade förändringar allvarliga konsekvenser. Nere i där jag kommer ifrån har vi sett konsekvenserna på flera håll. Det gäller och , och diskuterar man att flytta verksamheten från till . När man tittar på viktiga verksamhet befarar man att det är budgetfrågor som ligger till grund för omstruktureringarna. Utanför går det 350 fartyg . Vi är mycket bekymrade över förflyttningen. Jag vill därför fråga försvarsministern om förändringarna i är föranledda av brister i ekonomin. 65 Försvarsminister (M): Tack för frågan! Precis som säger har viktiga uppgifter och genomför ett viktigt och mycket bra arbete inte minst för säkerheten och miljön i våra hav. har genomgått en rad förändringar. Det handlar om nya och utökade uppgifter och befogenheter, och man har också förnyat sina plattformar. Det handlar om nya flygplan och fyra nya kombinationsfartyg. Man har också köpt och anskaffat ett antal mindre patrullfartyg. Det innebär stora förändringar för myndigheten. Det gör också att man inom nu ser över balansen mellan personal och plattformar, vilket är naturligt för en myndighet. I och med att man har fått nya uppgifter och nya plattformar måste man anpassa sin verksamhet så att man får en balans mellan vilka uppgifter och resurser man har. Jag återkommer i nästa inlägg med att beskriva det närmare. 66 (S): Från vårt håll är vi mycket bekymrade över de besked som ges från just . Det är långtgående förändringar. Tittar vi på så ligger väldigt strategiskt. Det är den smalaste delen av . Vi har ca 350 fartyg , och det är 120 000 . Sker det en olycka är närheten till kustbevakningsunderstöd oerhört viktig.