prot · H00957 · 2013-01-24 00:00:00 — Där kunde vi konstatera att stora EU-länder, som till exempel , sätter upp den ena konstiga regeln efter den andra när svenska företag och även andra företag ska etablera sig på den inre marknaden. Med tanke på att man har arbetat ganska hårt med inremarknadsakten I och börjar med inremarknadsakten II undrar jag vilka åtgärder är berett att vidta för att slopa det kanske är för mycket att kalla det protektionism en del handelshinder som man envisas med att ha kvar, speciellt i EU:s stora länder. 75 Statsrådet (M): Jag vill vara tydlig med att jag har sagt att vi inte kommer att nå fördubblingsmålet . Det finns uppdaterat på UD:s hemsida, där de 40 åtgärderna också är listade. Det kompletteras och förnyas med det som händer och sker här hemma i , i EU och i övriga världen. Det är naturligtvis viktigt att riva fler hinder och underlätta för fri rörlighet på EU:s inre marknad. Det, tillsammans med fred, var tanken med hela . Vi jobbar för det . Vi jobbar för att både inremarknadsakten del I och del II så mycket som möjligt ska inriktas på ökad konkurrenskraft och externa relationer till övriga omvärlden. Men det finns också fler protektionistiska länder. Vi ser också att gamla handelshinder inte rivs i samma takt som nya handelshinder byggs. Där behöver vi all draghjälp vi kan få, inte minst från nya medlemsstater i EU. Ett tydligt exempel är som kommer med . Framtidsutsikter efter avtjänat straff 76 BORIANA (M): Jag träffade en 19-åring som efter villkorlig frigivning hade börjat studera på folkhögskola. Han valde att berätta om sin bakgrund för sina lärare och studiekamrater. Det skulle han inte ha gjort. Efter någon vecka meddelade rektorn att 19-åringen inte fick fortsätta sin utbildning. Han hade inte gjort sig skyldig till något brott. Han hade inte skjutit någon, varken fysiskt eller verbalt, men personal och elever kände sig obehagliga till mods på grund av hans förflutna. Min fråga är: Vad gör justitieministern för att människor som har avtjänat sitt straff ska kunna återgå till ett normalt liv i samhället? 77 (): Jag blir mycket upprörd när jag hör sådana här exempel, även om jag inte ska kommentera enskilda fall. Det får inte vara så att människor som har avtjänat sitt straff inte kan få en andra chans. Vi har fått ett system där fler och fler arbetsgivare väljer att ta utdrag ur belastningsregistret och stämplar ut dem. I går var arbetsmarknadsministern och jag på Hinseberg, där vi har kvinnliga intagna. Det har blivit en kvinnofälla. I princip är hela den offentliga verksamheten stängd. Jag träffade vårdutbildade som inte längre har en chans att komma tillbaka på arbetsmarknaden. Jag träffar ofta människor som utsätts för den här situationen, och det är oacceptabelt. försöker vi tillsammans se vad vi ska göra för att den här typen av utdrag eller information ska bli relevant och man ska kunna skära den smalare. Det finns naturligtvis en viss typ av brottslighet där det är helt oacceptabelt att man kommer i kontakt med barn. Men många ungdomar begår brott, och de är faktiskt inte dömda att bli kriminella för resten av sina liv. Det måste samhället förstå. 78 BORIANA (M): Jag tackar justitieministern för svaret. Det är mycket glädjande att justitieministern har observerat problemet med okynneskrav på strafflöshetsintyg. Som justitieministern sade är det naturligtvis berättigat att kräva att människor som jobbar med barn inte ska ha gjort sig skyldiga till vissa brott eller att människor som har säkerhetsklassade arbetsuppgifter inte är brottslingar. Men detta verkar nästan ske rutinmässigt. krävde 200 000 människor utdrag ur belastningsregistret för att presentera för presumtiva arbetsgivare eller hyresvärdar. Det lägger ribban ännu högre för dem som vill leva ett laglydigt liv. Tänker ministern initiera någonting som kan förändra detta missbruk av systemet? 79 (): Som jag tidigare sade pågår ett arbete för att göra det möjligt att få ut mer relevant information. är det den enskilde själv som får begära utdrag ur belastningsregistret och lämna över det. Det är ett klumpigt instrument. var ursprungligen enbart gjort för polisens egen verksamhet, men används det till någonting helt annat. Det pågår diskussioner och arbete kring detta. Vi har också ett arbete i gång på kortare sikt. Kramiverksamheten, det samarbete som finns mellan arbetsmarknad och kriminalvård, arbetar för att de enskilda intagna själva ska kunna berätta om vad som hänt och hantera det på ett bra sätt. Men det är inte lätt att komma ut och vara stämplad i pannan fast man har avtjänat sitt straff. Det är svårt att komma i gång med ett nytt liv med den uppförsbacke som man får på det här viset. Vi arbetar också mycket för att förstärka bland annat yrkesutbildningar inom kriminalvården, därför att det är ett sätt att få fler att kunna få ett riktigt arbete. 80 PER (MP): Min fråga går till finansmarknadsministern, som har varit lite undersysselsatt här . De svenska hushållens skuldsättning ligger på väldigt höga nivåer. Enligt riksbankschefen har skuldsättningen blivit så hög i förhållande till inkomsterna att det medför risker för den svenska ekonomin och för finansiell instabilitet. Riksbankschefen har också antytt att inte nu längre kan sätta så låg ränta som man skulle vilja för att man om man gör det riskerar att få ytterligare en påfyllning av skulderna och ännu högre skuldnivåer. En för hög ränta riskerar att i sin tur ge mindre investeringar och att öka på arbetslösheten i en situation där vi närmar oss 8 ½ procents arbetslöshet och varslen duggar tätt över . Jag vill hävda att regeringen tyvärr har blundat för de här riskerna och att man inte har vidtagit de åtgärder som är nödvändiga. föreslår riksbankschefen att regeringen ska införa amorteringskrav. Responsen från regeringen verkar vara lite oklar. säger i att han inte vill ha amorteringskrav, medan finansmarknadsminister i inte utesluter tuffare amorteringskrav. Vad är egentligen regeringens linje när det gäller amorteringskrav, och vad tänker regeringen göra åt skuldsättningen? 81 Statsrådet (M): Tack för frågan, Per ! Jag vet att Per har ett stort engagemang när det gäller detta, så jag är glad att få frågan just från honom. Hushållens skuldsättning är hög. Den är på av disponibel inkomst. När vi och andra bedömare det kan vara , valutafonden eller tittar på svensk ekonomi framstår siffran som en varningslampa för , till skillnad från alla andra siffror som är goda jämfört både med historien och med övriga . Jag tycker att det är behjärtansvärt att få ned hushållens skuldsättning. Andra sidan av myntet är, som Per säger, att vi har en dålig amorteringskultur i . Det är för många som inte amorterar på sina huslån. Låt mig använda mitt nästa anförande till att utveckla detta mer, men låt mig också säga nu att om vi till exempel skulle kräva amortering skulle det innebära att ett hushåll med 3 miljoner i skuld behöver betala i amortering. Detta tror jag är svårt både för hushållen och för ekonomi. 82 PER (MP): Tack, finansmarknadsministern, för svaret! Jag är glad att vi delar synen att det faktiskt är ett problem att hushållens skuldsättning har tillåtits stiga till så höga nivåer. Det är värt att minnas att innan kraschen i låg hushållens skuldsättning på av den disponibla inkomsten. I ljuset av det är den skuldsättning vi har mycket hög. Vice riksbankschefen har varnat för att det i andra länder har krävts en krasch för att hushållens skulder ska börja minska. Jag vill gärna undvika att den situationen uppstår i , och jag tror också att det går att undvika. Jag tror att någonting som skulle underlätta mycket för att undvika en sådan situation är att det blir en bred sammanslutning i kring de här frågorna och att man hittar breda lösningar som en stor del av ställer sig bakom just för att undvika osäkerhet från marknadens sida. har sträckt ut en hand till regeringen och sagt att vi är beredda att delta i sådana samtal och försöka hitta sådana lösningar. Min fråga till finansmarknadsministern är: Är finansmarknadsministern intresserad av att försöka hitta den typen av breda lösningar för att lugna marknaden? 83 Statsrådet (M): Jag utesluter naturligtvis inte alls breda lösningar i . Det här är en fråga som vi diskuterar noga både med och med . Jag vill återigen säga att jag delar Per vånda över detta. Problemet är dock, tycker jag, att det finns ett antal tillfällen i livet då det kan vara direkt olämpligt att amortera, till exempel om man blir sjuk eller arbetslös, om man är mitt inne i en utbildning och kanske förväntar sig en högre inkomst eller när man blir gammal. Det är inte rimligt att äldre personer ska tvingas amortera, utan de tycker jag i stället bör leva upp sina pengar. Man måste hålla tungan rätt i mun, och har man stelbenta regler som man till exempel använder i för tillfället får man en mycket kraftig amortering som leder till en kraftigt minskad konsumtion i landet, och det är ingen betjänt av. Vad jag vill göra tillsammans med och och eventuellt med andra partier i är att försöka ändra beteendet, amorteringskulturen, så att vi går tillbaka lite till våra föräldrars kultur. Jag tror att det går att göra, och vi kommer att återkomma med förslag i den här frågan. 84 (S): Jag vill ställa min fråga till , som svarar för regeringen. tillkännagav socialförsäkringsutskott enhälligt att regeringen skulle utreda graviditetspenningen, eftersom man uppfattade att den utbetalades selektivt och att det var olika regler beroende på var kvinnan bodde och vilket jobb hon hade. ställde jag frågan till om när regeringen skulle återkomma i ärendet, och hon sade att det var viktigt att regeringen utredde frågan ordentligt. ISF, Inspektionen för socialförsäkringen, har gjort en utredning och konstaterar i sin rapport att det finns problem med tillämpningen av regelverket för graviditetspenning. Döm om min förvåning när regeringen inte har en proposition i frågan den här våren. Frågan till regeringen är: När kommer en sådan? 85 Statsrådet (M): Det var en väldigt specifik fråga, så den har jag faktiskt inget riktigt bra svar på. Jag får ta med mig den frågan för att ska kunna få ett bra svar. 86 (V): Jag vänder mig till infrastrukturministern. Prioriterar ministern som ett viktigt nationellt objekt, och kommer ministern att återigen, tillsammans med den finska trafikministern, kämpa för att få EU att delfinansiera byggandet av Norrbotniabanan inom den närmaste tioårsperioden? Vi minns att det var en klang- och jubelföreställning när och fick in Botniska korridoren som ett viktigt stråk i det europeiska transportnätet. Vi som tycker att Botniska korridoren och Norrbotniabanan är viktiga blev förhoppningsfulla. Men sedan blev det knäpptyst från regeringens sida. Regeringen har kommit med en kompletterande infrastrukturplan, men där nämns inte Norrbotniabanan. Jag var alldeles på en hearing om Norrbotniabanan, och där framkom att inte orkat analysera godsbehovet. Låt mig höra vad infrastrukturministern har att säga om detta. 87 Statsrådet (M): Det är nog viktigt att man håller isär åtminstone tidsbegreppen. När EU och kommissionen planerade för den kommande budgeten som just nu i hög grad håller på att diskuteras och där man tänker framtid och vilka som ska ingå i TEN, alltså var det oerhört angeläget för och att tillsammans framhäva Botniska korridoren där Norrbotniabanan är en viktig länk. Det är projekt som skulle vara färdiga, som man sade från början, 2030. Mycket på grund av den ekonomiska situationen har just tagits bort. Vi vet ännu inte heller vilka pengar som finns från EU till just infrastruktur. Det vet vi när helheten är klar. I infrastrukturpropositionen som presenterades angavs en inriktning, och där skulle egentligen inte ett enda objekt presenteras. Det kommer i det arbete som sker med i åtgärdsplaneringen. 88 (V): Tack för svaret, infrastrukturministern. Jag tycker ändå att det är viktigt att höra från regeringens sida huruvida man prioriterar Norrbotniabanan eller inte och hur regeringen ser på godsbehovet, alltså att kunna transportera den enorma tillgång av råvaror som finns i mina trakter. Då är ju järnvägen det mest hållbara transportsättet. Det vore på sin plats att regeringen uttrycker att det här är oerhört prioriterat och viktigt och inte bara lämnar över frågan till att man eventuellt får delfinansiering från EU. 89 Statsrådet (M): Jag tror att det är viktigt åtminstone i den här kammaren att vi är medvetna om vad EU kan vara med och finansiera. Till största delen är det den egna medlemsstaten som står för investeringen. Norrbotniabanedelen handlar om en investering på någonstans mellan 25 och 30 miljarder. När det gäller prioritering gav vi bland annat i uppdrag att titta på detta i i fråga om gods i stråk genom hela landet och in och ut ur landet. Där fanns inte Norrbotniabanan med så högt upp i prioriteringen jämfört med hela landet. Det bör vi också ha med. Ska man färdigställa hela Botniska korridoren efter att vi nu har precis invigt Haparandabanan så är det den sträckan som är kvar. Men vi behöver prioritera och jobba på andra områden i hela landet, och resultatet av detta kommer bland annat för perioden att återkomma i nästa planperiod där åtgärdsplaneringen ska presenteras . 90 (S): Min fråga går till statsrådet i hans egenskap av ansvarig för statlig företagsamhet. var det en allmän diskussion om SAS, dess kostnadskris och förhållandena inom företaget. Vi var åtskilliga som upprördes över att de fackliga organisationerna pressades oerhört hårt och fick gå med på lönesänkningar på 15-procentsnivåer och sämre arbetstidsförhållanden. får man genom medierna ta del av att toppdirektörer i SAS premieras med 12 miljoner i bonusar för att stanna i företaget. Jag vill därför fråga : Hade statsrådet någon vetskap om detta? Har statsrådet någon uppfattning i frågan? 91 Statsrådet (M): Låt mig börja med att säga att jag är väldigt glad över att den process vi hade med SAS var i samarbete med parti, Socialdemokraterna. Vi var helt överens om tagen, och det var en stor styrka när det gällde att genomföra förhandlingarna på ett lyckosamt sätt. Svaret på den första frågan är att jag inte hade någon som helst vetskap om detta. När det gäller den andra frågan är vår uppfattning väldigt tydlig: Vi vill över huvud taget inte ha bonusar till ledande befattningshavare i statliga bolag. Till skillnad från den ståndpunkt som den förra socialdemokratiska regeringen hade som inte hade någonting emot detta har vi uttalat detta mycket tydligt. Jag tycker alltså att det är olämpligt. Dessutom är det så att när bolaget befinner sig i det prekära läge som man är måste man vara extra noga med hur man uppträder och uppfattas av de anställda för att få en bra stämning i bolaget. 92 (S): Jag konstaterar att under den process som var när det handlade om att pressa de anställda och sänka lönerna var synnerligen aktivt och informerat i den omfattningen att man hemligstämplade korrespondensen för att inte skulle kunna fortsätta skriva om det inträffade. säger att han är fullständigt utan vetskap och saknar information när det gäller bonusregnet över direktörerna, som övriga anställda har pressats. Men vi har inte fått något svar på frågan. Det är inte bra, säger . Avser statsrådet att vidta några åtgärder? Här finns full möjlighet för en stor delägare att meddela företagsledningen att det är orimliga förhållanden som pågår. Eller tycker att det är bra med ökade klyftor och lönenedpressningar för vanligt folk? 93 Statsrådet (M): I princip tycker jag att jag svarade på den frågan i mitt förra inlägg, men jag kan försöka utveckla det lite grann. Återigen vill jag bara påminna om att Socialdemokraterna och regeringen var överens om alla mått och steg i SAS-affären , och det var en stor fördel för att arbetet skulle kunna slutföras på ett lyckosamt sätt. När det gäller bonusfrågan tycker jag personligen, och det är också regeringens uppfattning, att man över huvud taget inte ska ha bonusar till ledande befattningshavare i de statliga bolagen. Detta för vi fram regelbundet även i . Problemet är att andra länder, andra ägare, har en annan uppfattning än vad vi har, och vi får inte gehör för detta. Vi har inte tillräckligt många röster i SAS för att driva igenom detta beslut. Detta beklagar jag, men jag tycker att vi har varit väldigt tydliga med vad vi tycker i frågan, både i anslutning till SAS och i alla andra statliga bolag. 94 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag tackar deltagarna i frågestunden som därmed är avslutad. Anmäldes och bordlades Proposition 2012/13:64 Utökad undervisningstid i matematik 11 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2012/13:216 Samma möjligheter för nyanlända kvinnor och män av (S) till statsrådet (FP) Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:274 Omständigheterna kring SJ:s ordförandes avgång av (S) till statsrådet (M) 2012/13:275 Bonusar till chefer inom SAS av (V) till statsrådet (M) 2012/13:276 Jordbruksprodukter från av (V) till statsrådet (M) 2012/13:277 Rapportör för brott mot de mänskliga rättigheterna i av (V) till utrikesminister (M) 2012/13:278 Mänskliga rättigheter i samband med i av (V) till kultur- och idrottsminister (M) 2012/13:279 Den svenska basindustrins konkurrenskraft av (S) till näringsminister (C) 2012/13:280 Neutral polisuniform fri från religiösa och politiska markörer av (SD) till justitieminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2012/13:254 Distansstuderandes möjligheter att tentera nära bostaden av (S) till utbildningsminister (FP) Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.