prot · H1094 · 2013-09-19 00:00:00 — 1 § Anmälan om ny riksdagsledamot Följande berättelse från upplästes och lades till handlingarna: Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot har från inkommit bevis om att (M) utsetts till ny ledamot av fr.o.m. sedan (M) avsagt sig uppdraget. har denna dag granskat beviset för den nya ledamoten och därvid funnit att det blivit utfärdat i enlighet med 14 kap. 28 § vallagen (2005:837). 2 § Anmälan om ersättare för statsråd Förste vice talmannen anmälde att (M) inträtt som ersättare för arbetsmarknadsminister (M) tills vidare. 3 § Anmälan om återtagande av plats i Förste vice talmannen meddelade att (SD) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (SD). 4 § Meddelande om allmänpolitisk debatt Förste vice talmannen meddelade att ett meddelande om allmänpolitisk debatt till hade delgetts kammarens ledamöter. 5 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m., punkt 15 till Utgiftsområde 1 till Utgiftsområde 2 och 25–27 till finansutskottet Utgiftsområde 3 till skatteutskottet Utgiftsområde 4 till justitieutskottet Utgiftsområde 5 och 7 till utrikesutskottet Utgiftsområde 6 till försvarsutskottet Utgiftsområde 8 och 10–12 till socialförsäkringsutskottet Utgiftsområde 9 till socialutskottet Utgiftsområde 13 och 14 till arbetsmarknadsutskottet Utgiftsområde 15 och 16 till utbildningsutskottet Utgiftsområde 17 till kulturutskottet Utgiftsområde 18 till civilutskottet Utgiftsområde 19, 21 och 24 till näringsutskottet Utgiftsområde 20 och 23 till miljö- och jordbruksutskottet Utgiftsområde 22 till trafikutskottet Propositionen i övrigt till finansutskottet 2013/14:2 till finansutskottet /13:194 till justitieutskottet Redogörelse /13:OSSE1 till utrikesutskottet EU-dokument KOM(2013) 516 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 554 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 6 § Försvarsmakten och vissa miljöfrågor betänkande 2012/13:FöU13 Försvarsmakten och vissa miljöfrågor föredrogs. 1 (S): debatterar vi försvarsutskottets betänkande 13 om Försvarsmakten och vissa miljöfrågor. I betänkandet behandlas motioner som väckts under allmänna motionstiden och som handlar om Försvarsmaktens miljöarbete och den miljöpåverkan som myndighetens verksamhet har. Utskottet har föreslagit att samtliga motioner ska avslås. Från Socialdemokraterna har vi ingen reservation mot detta förslag, men vi har ett särskilt yttrande som i första hand berör punkt 2 om övning och skjutfält och i någon mån också punkt 3 om vindkraft. Motionerna som behandlas i betänkandet utrycker mycket av den oro som många människor känner vid de planerade utökningarna av övningsskjutningar som Försvarsmakten planerar vid vissa vattendrag. Jag har själv tagit del av hur många människor som bor på östra sidan om känner inför denna utökning. De hyser stor fruktan för att kvaliteten på dricksvattnet ska försämras eller till och med förgiftas av blyet, och de är rädda för att stora tillgångar i natur- och kulturvärden ska gå förlorade om antalet dagar med flygbuller vid sjön ökar. Många människor hänvisar också till att är riksintresse för ett antal viktiga områden. Socialdemokraterna har i föreslagit att särskilt viktiga ytvattentäkter ska betraktas som riksintressen och därmed ställas mot andra riksintressen såsom totalförsvarets vid en prövningsprocess. Så sker alltså inte . Vi socialdemokrater är medvetna om att Försvarsmaktens krav på att utöka övningsskjutningarna är under prövning enligt och förordningen om miljöfarlig verksamhet och att det är i första instans och regeringen i andra instans som prövar ärendena. Vi från Socialdemokraterna respekterar de processer som pågår och avvaktar resultaten av dem. Vi har inte heller någon ambition att ställa krav på förändringar av Försvarsmaktens uppdrag, utan vi noterar det behov som man har angett om att utöka sin övningsverksamhet. Däremot vill vi gärna understryka hur viktigt det är med en dialog mellan Försvarsmakten och berörda invånare. Vi vill värna om att försvaret har en bred och djup förankring hos svenska folket, och därför bör Försvarsmakten kommunicera sitt uppdrag och sina behov av övningar på ett förtroendefullt sätt med medborgarna. går det inte an att bara peka med hela handen och säga att det ska vara på detta sätt. Försvarsmakten är en samhällsaktör med ett mycket speciellt och viktigt uppdrag. Därför är det extra viktigt att man har en dialog med svenska medborgare och skattebetalare. Det är regeringen som styr landet och sina myndigheter. Vi anser att det är mycket angeläget att regeringen i sina regleringsbrev till Försvarsmakten ställer krav på att kommunikationsplaner upprättas och genomförs inför så stora förändringar som denna typ av skjutövningar är. En god och förtroendefull dialog bör också ske inför yttrandena om att inte tillåta vindkraftverk i närheten av särskilt känsliga områden. Detta bör regeringen också beakta i regleringsbrevet till försvarsmyndigheten. 2 (M): I detta betänkande behandlas motioner från allmänna motionstiden under tre egentliga områden. Det handlar om det miljöarbete som Försvarsmakten bedriver, frågor kring övnings- och skjutfält samt byggande av vindkraftverk i närheten av militära intressen. Jag tänkte beröra alla dessa områden i tur och ordning. På Försvarsmaktens hemsida hittar man direkt de ledord som Försvarsmakten arbetar med kring miljöfrågorna. Där kan man läsa: Att arbeta på ett miljömedvetet sätt är fundamentalt för Försvarsmakten. Verksamheten har en påverkan på miljön, och det är av största vikt att myndigheten tar ansvar för detta. Miljömedvetenhet genomsyrar hela organisationen, från generaldirektörens planering av verksamheten till de dagliga övningarna på förbanden. har antagit 16 nationella miljökvalitetsmål som gäller olika miljöfrågor, till exempel luftkvalitet, försurning av vattendrag och biologisk mångfald. Målen ska vara uppnådda . För att Försvarsmakten ska göra vad den kan för att nå dessa mål har man satt upp tre egna miljömål. Dessa mål sattes upp 2012 och ska vara uppnådda 2015. De gäller minskad energiförbrukning, miljöanpassade upphandlingar och miljöhänsyn vid övningar och insatser. För att Försvarsmakten ska nå målen har direktivet gått ut till alla som jobbar i organisationen, från soldater och sjömän som planerar och deltar i övningar till dem som administrativt bokar resor eller upphandlar materiel. Dessa personer ska alltid arbeta med miljön i åtanke. Under ledorden värt att försvara, värt att bevara lämnar Försvarsmakten en utförlig miljöredovisning som visar på den stora kraft och det engagemang som man lägger på att i sin verksamhet minimera den påverkan som Försvarsmakten har på natur och miljö. Av redovisningen framgår att Försvarsmakten till exempel minskat sin elförbrukning jämfört jämfört med . Vidare framgår att CO2-utsläppen stadigt minskar. reviderade Försvarsmakten sin egen miljöhandbok, och den tar sin utgångspunkt i långsiktigt miljöansvar och hållbarhet. arbetar Försvarsmakten med miljöledning enligt ISO 14001 på ett övergripande plan. Detta innebär att verksamheten nu är inkluderad inom miljöledningssystemet i syfte att kunna bryta ned siffror så att de kan bli mätbara, tidsatta och accepterade inom organisationen. Försvarsmaktens engagemang kring miljöfrågorna stannar inte heller vid landsgränser, utan det integreras också i allehanda internationella försvarsmiljöprojekt och insatser. försvarsmakt har även varit ledande vid framtagandet av ett EU-koncept för miljöverksamhet vid EU-ledda insatser. Försvarsmakten har vidare tillsammans med och tagit fram en miljöhandbok, Environmental Guidebook for Military Operations, och även ett miljöutbildningspaket som ska tjäna som stöd till de olika ländernas truppbidrag. Således tas miljöfrågorna inom Försvarsmakten på största allvar. Miljöarbetet är under ständig utveckling, vilket inte minst Försvarsmaktens egen framtagna miljöpolicy visar. Betänkandet tar även upp frågor kring Försvarsmaktens användning av landets skjutfält och övningsfält. Försvarsmakten genomgår nu en förändring från tidigare invasionsförsvar till ett modernt insatsförsvar. Plikt har ersatts av frivillighet. Försvarsreformen kommer att ge 28 000 heltids- och deltidsanställda soldater, och därtill kommer 22 000 soldater att vara aktiva inom de nationella skyddsstyrkorna. Kraven från soldaterna ligger inte bara på god utbildning, bra ledarskap och modern materiel utan också på möjligheten till regelbunden övning för att kunna utföra sitt arbete på bästa möjliga sätt och möta de utmaningar som olika typer av terräng och klimatförhållanden innebär för stridsföringen. Försvarsmakten bestämmer själv behovet av och numerären för övnings- och skjutfält samt var och när förbanden ska utbildas och öva. har Försvarsmakten ungefär ett hundra övnings- och skjutfält samt vissa skjutbanor. De sträcker sig från i Söder till i norr och från till . Försvarsbesluten har båda påtalat den centrala betydelsen av övnings- och skjutfält för att utbilda befintliga och framtida insatsorganisationer. Det poängterades också att Försvarsmakten behövde ha möjlighet att öva i olika naturtyper, terräng och klimatförhållanden. Försvarsbesluten påtalade även vikten av att Försvarsmakten såg över vilka fält de ansåg nödvändiga att bevara inför framtida utmaningar. Efter denna översyn har ca 65 fält lagts ned, och som jag tidigare nämnt återfinns ungefär hundra fält. Det är fält som Försvarsmakten har ansett nödvändiga för att kunna leverera den kvalitet på soldater och personal som har bestämt. Med en mer aktiv försvarsmakt som övar regelbundet kommer dock övnings- och skjutfält att oftare tas i anspråk och användas. När det gäller de boende i närområdena tycker jag att man ska vara ödmjuk inför att detta faktiskt kan innebära högre ljudnivåer än vanligt och fler restriktioner för tillträde vid olika tillfällen, till exempel. Här ligger, precis som min kollega från Socialdemokraterna sade tidigare, ett stort ansvar på Försvarsmakten att ha en god kommunikation till eller dialog med de närboende avseende när, var, hur och varför man övar. Möjligheten till bra övnings- och skjutområden för våra soldater är en förutsättning för att vi ska kunna ge den bästa utbildningen till våra soldater. Vid Försvarsmaktens övningar gäller hänsynsreglerna i . Innan en övning genomförs gör Försvarsmakten en miljöriskbedömning av de olika övningsmomenten. Syftet är klart: minsta möjliga miljöpåverkan. Försvarsmaktens övnings- och skjutfält är prövningspliktiga enligt . När Försvarsmakten lämnat in sin ansökan görs en miljöprövning där alla berörda får möjlighet att lämna sina synpunkter vad avser ett enskilt övnings- eller skjutfält. Försvarsmaktens behov ställs mot värnandet av miljön och påverkan på människors vardag. är första prövningsinstans. Beslut kan därefter överklagas till mark- och miljödomstolen, som med ett eget yttrande ska överlämna ärendet till regeringen för prövning. Tillståndet man söker kan gälla antalet dygn man får skjuta eller spränga under, antalet skott som får avlossas eller mellan vilka tidpunkter eller natten som skjutning eller övning må genomföras. Värt att nämna i detta sammanhang är att den ansökan Försvarsmakten lämnar in avseende till exempel antal skott är definitiv. Om Försvarsmakten önskar få tillstånd för ytterligare antal skott måste hela tillståndsförfarandet genomföras igen. Av denna anledning tar Försvarsmakten oftast så kallad höjd i sina tillståndsansökningar för eventuell utökad verksamhet, gemensamma övningar med andra länder och så vidare. Försvarsmakten har gjort bedömningen att de övnings- och skjutfält som finns kvar i är nödvändiga för att vi ska kunna bidra till den bästa möjliga utbildningen av soldater som ska försvara vårt land och våra intressen. Jag känner stort förtroende för Försvarsmakten och dess bedömning i denna fråga, och det hoppas jag att alla i riksdag gör. I detta betänkande berörs också uppförande av ny vindkraft på områden som Försvarsmakten bedömt vara vitala för sin verksamhet. Det kan röra sig om uppförande av vindkraftverk i anslutning till radarstationer, flygplatser eller andra övningsområden. Försvarsmakten representerar ett riksintresse, nämligen rikets försvar – försvar, vårt totalförsvar. Vindkraften representerar också ett intresse, nämligen att vi ska kunna ha en elförsörjning som består av mestadels förnybar energi. Det är två intressen som står mot varandra. Det är ingen lätt situation, men den måste hanteras. Med den kunskapen ska man veta att Försvarsmakten framfört att endast av yta berörs av riksintresset och därmed inte bör användas till bland annat vindkraft. är så att säga mer öppet. En särskild återrapportering från Försvarsmakten avseende vind- och vågkraft gjordes dessutom i årsredovisningen . Myndigheten konstaterade där att Försvarsmakten i av ärendena inte har ansett att vindkraftsutbyggnaden har stridit mot totalförsvarsintresset och därför inte haft någonting att erinra. Vindkraft kan påverka Försvarsmaktens verksamhet. Av flygsäkerhetsskäl får det inte finnas höga objekt, till exempel telemaster och vindkraftverk, vid flygplatser. Runt de militära baserna, vid radarmaster etcetera är kravet på hinderfrihet starkt. Det är viktigt att Försvarsmakten informerar berörda aktörer för att öka kunskapen om hur vindkraften påverkar myndighetens verksamhet, ger tydliga motiveringar när myndigheten avstyrker en vindkraftsetablering samt anger områden där det inte föreligger någon konflikt med försvarsintresset – detta för att underlätta möjligheten att nå den nationella planeringsramen för vindkraft. Ökad förståelse och dialog för att möjliggöra samexistens måste vara målet för såväl Försvarsmakten som kommuner och vindkraftsbranschen. Slutligen tas även frågan om möjligheten att förbjuda vindkraftsetableringen kring nedlagda Bas 90-flygbaser upp i betänkandet. Dessa baser har enligt Försvarsmaktens bedömning avvecklas till följd av slut och ett förändrat världsläge. Någon aktuell omvärldsanalys som skulle ge anledning att återinföra bas 90-systemet föreligger inte, även om det självfallet är svårt för oss att sia om framtiden. Aktiva flygbaser kan med fog anses vara ett riksintresse och därmed mer förståeligt omfattas av det tidigare nämnda stoppet för nyetablering av vindkraft. Nedlagda baser kan inte skäligen anses falla under riksintresset, och därmed kan inte samma restriktivitet i tillståndsgivningen anses föreligga. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde och (båda M). 3 (MP): Jag måste börja med , som verkligen skönmålar Försvarsmaktens miljöintressen. Jag vill bara inledningsvis tala om att Försvarsmakten väl är den organisation som smutsar ned allra mest av nästan alla organisationer. Därmed inte sagt att Försvarsmakten inte försöker göra det bästa de kan och gå i rätt riktning, men det finns otroligt mycket kritik just mot detta. Jag ska belysa två av dessa saker; jag kommer att ta upp både vindkraften och flygbombningarna i . Jag kan börja med vindkraften. Försvarsmaktens vindkraftsstopp är ett av de absolut största hindren för att nå potential för vindkraften. har vidgats sedan senast behandlade frågan, och omfattas faktiskt halva landytan i av försvarets vindkraftsrestriktioner. Stora ekonomiska värden och en betydande andel förnybar el står på spel. Den utredning som , , har presenterat visar att det omfattande stopp för vindkraft som svenskt försvar inför saknar motsvarighet i andra länder i . åberopade sitt veto och införde vindkraftsstopp inom en godtycklig radie av runt flygplatser. Vi har länge fört en diskussion med Försvarsmakten om varför Försvarsmakten haft en radie på just runt en flygplats. Efter detta har området vidgats ytterligare, och det utvidgades till och kallas för MSA-ytor, alltså andra ytor än själva flygplatsområdet. Det är ytterligare områden som Försvarsmakten anser att man ej får flyga över. Skjutområden och andra områden omkring väderstationer utesluter vindkraft. Olyckligtvis är detta ofta områden där vindkraftsförhållanden är som bäst. Sammanlagt motsvarar Försvarsmaktens vindkraftsrestriktioner söder om nu mer än halva landytan, alltså . Försvarsmakten har tidigare motiverat beslutet med att radarsystemen till JAS-planen samt signalspaningarna skulle påverkas negativt av vindkraftverken. Dock har tillverkaren av radiosystemet på Aircraft uttalat offentligt att eventuella problem faktiskt kan lösas tekniskt. Någon liknande situation tycks inte finnas i andra länder, så varför just här i ? , , har haft ett uppdrag att göra en internationell jämförelse i frågan om militär verksamhet och vindkraft. Den rapport som kom ut visar att det svenska försvaret skaffat sig ett spelrum omkring de här flygplatserna som inte liknar förhållandena i något annat land. Utredningen kunde inte heller redogöra för skälen till att just det svenska försvaret har så stora restriktioner för vindkraften. Försvarsmaktens vindkraftsrestriktioner utgör ett allvarligt hot när det gäller att nå det planerade uppsatta målet om 2020. producerar vindkraftverken totalt ca i , som är den region där störst yta är stoppad för vindkraften och där minst 29 vindkraftsparker med nästan 250 vindkraftverk har stoppats. Dessa skulle generera ca . Värdet på de stoppade vindkraftverken bedöms till 9 miljarder, varav vindkraftsproducenterna har lagt ut drygt 30 miljoner. I finns det planer på att bygga havsbaserad vindkraftspark som omfattar 700 vindkraftverk som beräknas ge hela i årsproduktion. Investeringarna uppgår till och bedöms ge ungefär 200 arbetstillfällen direkt samt säkra 2 000 arbetstillfällen inom basindustrin. Försvaret motsätter sig den här typen av projekt och hänvisar till sin verksamhet i och . Precis som var inne på använder Försvarsmakten hänvisningar – vaga, tycker jag i alla fall – till rikets säkerhet. Det är det som oftast används när man säger stopp till detta och när vindkraft har stoppats. Detta gör det omöjligt att pröva rimligheten i Försvarsmaktens ställningstagande och är ett hinder för vindkraftsprojektörerna för att kunna förändra vindkraftens utformning för att på så vis få den godkänd. Med försvarets ökade anspråk på användning av markområden ter det sig som motiverat med en mer preciserad och en snävare syn på vad i dessa sammanhang kan ligga i begreppet rikets säkerhet. Om de två riksintressena, som ju var inne på, står emot varandra kan det inte vara rimligt att Försvarsmakten ska ha tolkningsföreträde. Det är precis vad Försvarsmakten har. Försvarsmakten har tolkningsföreträde när det gäller vilka riksintressen som ska gälla. Därför menar vi att Försvarsmaktens vindkraftsstopp behöver omprövas för att låta vindkraften samexistera med försvaret. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till motion 2011/12:MJ293, motion 2012/13:Fö223 och motion 2012/13:Fö266. Med detta övergår jag till frågan om flygbombningarna över . är en vattentäkt för hundratusentals människor och en av största dricksvattenreservoarer och därmed av stor betydelse för människor som bor runt sjön. skyddas av fyra riksintressen enligt – för friluftsliv, fiske, natur och kulturmiljö. Dessutom är i sin helhet ett av av skyddade områden, så kallat Natura 2000, och därmed ett stort riksintresse enligt regeringen. Försvarsmakten ville först utöka flygverksamheten över från 20 , alltså en ökning . Man ville kunna öva och fälla bomber ungefär . Man ville ha tillstånd för att kunna ha skarpa stridsövningar tillsammans med främmande makt där attackplanet 39 , flera helikoptertyper och raketer med undervattenexplosioner skulle användas. Målen är både land- och sjöbaserade. Man ansökte först om att få skjuta ca 10 000 raketer och avlossa över 30 000 skott med automatkanon i dricksvatten. Dessutom ville man öka utsläppen flygfotogen . Flyghöjden på JAS 39 varierar . För de fyra helikoptertyperna är flyghöjden faktiskt lägre än ; de flyger väldigt nära. Men detta är lite grann av historia. Försvarsmakten har backat från detta av protester från politiker och framför allt allmänheten. har man gått ned från 80 . Frågan är fortfarande varför Försvarsmakten vill öka en verksamhet i ett naturområde i då vi upplever ett mer fredligt än . Försvarsmakten hänvisar här till ökad internationell inriktning och internationella uppdrag och behov. Försvarsmakten hänvisar till tre huvudargument för sin utvidgning. Det första är ökad internationell inriktning och internationella uppdrag. Det andra är nedläggningen av i , och det tredje att det inte fanns någon annan plats att bomba på än just . Det sista är spännande, att det inte skulle finnas någon annan plats. Där har påpekat att så får man inte hantera detta. I står det tydligt att ska man göra den här typen av förändringar måste man komma in med flera alternativ, vilket Försvarsmakten inte gjorde. Då har Försvarsmakten tagit tillbaka detta och försöker titta på andra möjligheter. Den springande punkten är vilka motiv Försvarsmakten har för en så här kraftig ökning av sin verksamhet i ett område som är omgärdat av fyra riksintressen. Försvarsmakten har som sagt vägrat att redovisa vilka de uppdrag och behov är som skulle motivera den kraftigt ökade verksamheten. Försvarsmakten har inte heller redovisat vilka länder som kommer att öva med Försvarsmakten. Då får man göra sin egen gissning och ha en egen teori. Det mest troliga är naturligtvis att man vill ha en samövning med , Partnership for Peace, alltså Nato. Men det har varken Försvarsmakten eller försvarsministern bekräftat eller dementerat. Skulle Försvarsmaktens ansökan gå igenom skulle det bli väldigt mycket utsläpp av flygfotogen, och det skulle få dramatiska effekter och negativ påverkan på miljön. Särskilt belastade områden är naturligtvis målområdena men även vändkurvorna där JAS ska vända, vid och . Där trycker JAS på extra mycket för att vända, och då kommer utsläppen att bli stora. Utsläppen kommer att bli projektskrot som bly, stål och koppar, och det kommer givetvis att påverka sjön negativt. Ingen bottensanering är planerad i . Området skulle kunna få beteckning som plats för dumpning av miljöfarligt gods. Den föreslagna ökade bombningen i medför också ökade risker för, som jag sade, blyutsläpp som kan påverka dricksvattnet. Den ökade flygverksamheten bidrar naturligtvis till buller. Här finns verksamheter och näringsliv som har protesterat. Turism, djurliv och människor som vill gå i skog och natur kommer att påverkas otroligt negativt av Försvarsmaktens ökade verksamhet. Jag tycker avslutningsvis, fru talman, att Försvarsmakten måste sträva efter en balans mellan sin verksamhet och andra intressen som finns i området. Den verksamhet som Försvarsmakten nu planerar utmanar emellertid just den balans som råder mellan Försvarsmakten och andra intressen, och det tycker jag är allvarligt . Därmed yrkar jag bifall till motionerna 2011/12:Fö211 och 2012/13:Fö267. 4 (M) replik: Jag var tvungen att gå upp och ta en diskussion med eftersom jag uppenbarligen skönmålar Försvarsmakten. Man kan då vända lite på steken och fråga om det inte är en viss skönmålning av vindkraften vi ser från . Bland annat tar upp att det område där man kan bygga vidkraft har begränsats till hälften och att det är hemskt att man inte kan bygga vindkraft i . Det är Försvarsmakten som har gjort bedömningen. Är det så att där vindkraft kan etableras ska vi inte ha någon försvarsmakt? Det blir egentligen följden av det här stoppet som Försvarsmakten menar påverkar deras verksamhet. Är det någonting som inte ser? Kommer vi då att ha en fungerande försvarsmakt i de södra delarna om vi placerar ut vindkraft på de områden som Försvarsmakten har sagt inte är lämpliga? Ett exempel som jag vill ta upp är som har väldigt mycket vindkraft.