prot · H00965 · 2013-02-14 00:00:00 — Valet handlar inte om att behålla det nuvarande regelverket eller att, som vill, stänga gränserna och få ett krympande med allt färre arbeten och en krympande tillväxt. Alternativet är naturligtvis att vi tar på allvar de utmaningar som globaliseringen innebär och som gör att vi måste hävda regelverket på den svenska arbetsmarknaden, kollektivavtalen och samarbete med parterna. Det är anmärkningsvärt att statsrådet inte är intresserad av att göra det. Jag noterar att säger att det krävs förändringar av reformen och att säger att det måste göras förändringar för att åtgärda de uppenbara brister som finns. Men statsrådet säger att han är nöjd med situationen och att alternativet är att stänga gränserna ihop med . Vad är det för politiskt alternativ? 12 (MP): Många människor känner en oro för att arbetskraftsinvandringen ska påverka deras egen möjlighet att få arbeta negativt. Den oron är resultatet av att politiska företrädare sprider myten om att de som kommer hit tar våra jobb. Det är något som helt enkelt inte stämmer. Det fungerar inte så. Det är en missuppfattning som jag tänkte passa på att reda ut. Det finns inte ett antal jobb i ett land som människor konkurrerar om. När nya människor flyttar till ett land skapas nya behov och därmed nya jobb. Dessutom måste jobben som skapas genom arbetskraftsinvandringen i första hand utannonseras innan rekryteringen från utlandet kan bli aktuell. Dessutom råder det, trots hög arbetslöshet, faktiskt brist på arbetskraft inom flera olika yrkesområden, inte bara inom högkvalificerade yrken. Skogs- och lantbruksindustrin uppger till exempel att mängder av företag, främst på landsbygden, hade dukat under om det inte hade varit för arbetskraftsinvandringen. Det hade inneburit förlorade arbetstillfällen för långt fler än de som kommer hit som arbetskraftsinvandrare och en förlust för vår strävan efter en levande landsbygd. Framför allt bygger myten om att människor kommer hit och tar våra jobb på en bristande förståelse för samhällsekonomin, som ibland tyvärr får alltför stort genomslag i migrationsdebatten i stort. Den tanken utgår från att ekonomi är en kaka som alla måste dela på och som inte kan förändras i storlek. Men så är det inte. När en ny människa kommer till ett land, oavsett anledning, skapas nya behov, ny konsumtion, nya kontakter och nya jobb. Migration ger utveckling. Till exempel fanns det ca 110 000 företag i som ägdes av personer födda i ett annat land än . Migration har över huvud taget väldigt liten påverkan på arbetslösheten i ett land. Av den sammantagna forskningen på området kan vi konstatera att invandring har små eller inga effekter på sysselsättningsnivån. Tankesmedjan rapporterar att studier från flera konstaterar att om invandringen i genomsnitt ökar minskar sysselsättningen bland den inhemska befolkningen . publicerade en studie som hade använt sig av datamaterial från 14 . Denna studie visade att arbetsmarknaden snabbt anpassar sig efter invandringen och att nya jobb skapas. Även när EU utvidgades och det varnades för social turism och lönedumpning blev följden bara att arbetsmarknaderna i hela EU expanderade och att fler jobb skapades. Arbetslösheten i ett land påverkas i stället av faktorer som ekonomin i stort, hur stor andel av befolkningen som befinner sig i arbetsför ålder jämfört med dem som behöver försörjas, vilka investeringar som görs från statligt håll, företagsklimatet, matchningen av utbildning och kompetens hos befolkningen jämfört med efterfrågan på arbetsmarknaden och många andra faktorer. I stället för att oroas för att människor rör sig fram och tillbaka över gränser behöver vi fokusera vår energi på att se till att de som kommer hit får goda förutsättningar att komma in i samhället. Hur tar vi bäst till vara de människor, idéer och erfarenheter som vi har glädjen att välkomna hit? 13 (FP): sade tidigare att hade det mest liberala systemet för arbetskraftsinvandring i världen. Jag tackar för berömmet. Men vi är inte nöjda. Det är dels för att det går att vidga systemet ytterligare till att omfatta fler, dels för att det behövs justeringar i det regelverk som finns . Det är inte liberalt att missbruka system. Det är inte liberalt att behandla människor ovärdigt. Ett liberalt arbetskraftsinvandringssystem måste också se till att människor som kommer hit bemöts på ett sjyst sätt. Där kommer vi på något sätt till huvudfrågan i den här diskussionen. Är man för grundtankarna i systemet? När jag lyssnar på oppositionen funderade jag rätt mycket. Ni föreslår ytterligare kontrollåtgärder och ytterligare system för att fånga upp och bekämpa missbruket. Om det skulle införas, skulle ni då sluta upp bakom den grundtanke som finns bakom dagens system för arbetskraftsinvandring, det som i grunden är det mest liberala i världen? Om vi fick ytterligare några av de kontrollmekanismer som ni förespråkar, skulle ni då sluta upp bakom grundtanken, eller vill ni fortsatt gå tillbaka till de regler som gällde innan alliansregeringen och gjorde den här reformen? Svaret på det är ni fortfarande skyldiga. Är ni i grunden för arbetskraftsinvandring enligt de principer som finns , eller är ni i grunden mot? Jag kan inte låta bli att tänka på det sade. Jag delar hans syn på hur illa det är att krossa de drömmar som människor som kommer hit har, människor som kommer hit därför att de känner behov av att försörja sin familj i hemlandet, som kommer hit för att skapa sig en bättre framtid. Men slutsatsen är då inte att stänga dörren eller höja trösklarna för dem, utan slutsatsen måste väl ändå vara att se till att de bemöts med sjysta villkor här. Det är en stor skillnad i synsätt. Antingen bekämpar man de negativa effekter som vi vet finns, det som missbrukas, det rent kriminella som förekommer, eller också säger man nej till hela systemet i sig. För del och för ett liberalt system innebär det att vi har låga trösklar för dem som vill komma hit och ser till att de har sjysta villkor. Det förekommer en del siffertricksande i debatten. När man jämför arbetstillstånd som har givits påstår man ofta att de framför allt handlar om arbeten där det finns många som söker jobb, att det finns hög arbetslöshet, att det är arbeten som inte kräver särskilt mycket erfarenhet eller utbildning. Men om man tittar på fakta bakom siffrorna ser man att det inte riktigt är så enkelt att man kan jämföra ett tillstånd med ett annat. En stor mängd av de tillstånd som ges handlar om att folk kommer hit under en eller , kanske , för att hjälpa till att plocka blåbär och lingon i svenska skogar. Om man skulle rensa för det och skulle jämföra hur många heltidsårsarbeten som kom hit ser man att det stora inflödet av arbetskraft som kommer genom den här reformen är människor som jobbar inom jobb som kräver höga kvalifikationer och hög utbildning, där det till exempel inte är så enkelt att omskola svenskar att bli dataspecialister . Därför är det viktigt att den här möjligheten finns. De som kommer hit och är arkitektutbildade, datatekniker eller civilingenjörer, de kommer hit för att underlätta för svenska företag att skapa nya produkter och tjänster, och då skapar de också nya jobb i och ökat välstånd i . Det är den arbetskraftsinvandringen som är den stora bulken av det som kommer hit. Majoriteten av de årsarbetare som kommer till följd av arbetskraftsinvandringen är inte sådana som lätt kan ersättas av dem som är arbetslösa. Oppositionen har fortfarande att svara på huvudfrågan: Om vi inför ytterligare några skärpta regler, är ni då beredda att ställa er bakom den grundläggande tanken i detta? 14 (C): Det är knappast någon hemlighet vad som är agenda. De vill minska invandringen till och tycker sig ha goda skäl till det. Det är en uppfattning som man naturligtvis kan ha, även om jag inte delar den. Men man måste vara medveten om vad man väljer och vad man väljer bort. De fall där kriminella människor har missbrukat systemet och agerat bedrägligt mot såväl samhället som arbetskraftsinvandrare är naturligtvis fullständigt oacceptabla. Det är brott som ska beivras med samma kraft som andra. Regeringen har också, som vi har hört, tagit initiativ till ett antal åtgärder för att säkra reformens andemening. Vi får heller inte glömma alla de fall där arbetskraftsinvandringen fungerar mycket väl, till gagn för samtliga inblandade. Det handlar om företag som inte skulle kunna fungera utan arbetskraftsinvandringen. Som flera redan har sagt har reformen utvärderats av , med goda betyg. Bland annat konstaterar man att reformen inte har betytt minskade löner för den inhemska arbetskraften. Tvärtom visar rapporten att företag som anställer arbetskraftsinvandrare generellt betalar högre löner än jämförbara företag. Att invandringen ställer krav på vårt samhälle kan ingen förneka. Politiska krav på regleringar av såväl bostads- som arbetsmarknaderna har höjt trösklarna och skapat stor ojämlikhet mellan vad man i nationalekonomin brukar kalla insiders och outsiders, det vill säga de som redan har jobb och bostad och de som inte har någondera. Det drabbar inte bara invandrare utan alla som inte ännu har hunnit etablera sig på dessa marknader, till exempel ungdomar. Men vi får heller inte glömma alla de etniska svenskar mitt i livet som av sjukdom eller andra skäl har tvingats ut från insidan och försöker ta sig tillbaka. De drabbas också av de höga trösklar som systemen har byggt upp. Alldeles oavsett vilken migrationspolitik vi har finns det ett stort antal problem som vi måste lösa. Men problemen att hitta jobb drabbar implicit inte arbetskraftsinvandrare i första läget de flyttar ju till just därför att de har ett jobb här. Det är dessutom så, fru talman, att vi behöver arbetskraften. Varje ansvarsfull politiker måste ta demografiutmaningen på största allvar. Vi blir allt äldre och friskare i vår del av världen, vilket naturligtvis är oerhört glädjande. Men det ställer krav på samhället, då allt färre i arbetsför ålder ska försörja allt fler pensionärer. Som så klokt påpekade finns det i stort sett tre sätt att hantera det. Vi kan på något sätt försöka få fart på barnafödandet, vi kan höja pensionsåldern, eller så kan vi hålla dörren öppen för människor som vill leva och arbeta i . Barnafödandet och medborgarnas familjeplanering är inget jag tycker att vi politiker ska blanda oss i. Det är möjligt att andra tycker annorlunda, men det finns också milt uttryckt begränsningar för detta i lagstiftningsinstrumentet. Vi kanske ska jobba tills vi blir 75. Det verkar toppen, tycker jag själv, som nog kan hasa mig hit till talarstolen från tjänsterummet i Ledamotshuset, om mina väljare mot förmodan skulle tycka att det var en god idé. Men för andra som har fysiskt mer krävande yrken är detta inte rimligt. Om man driver en politik syftande till att minska invandringen är man skyldig att ge ett svar på hur man ska lösa demografiutmaningen. Jag ställer en fråga direkt till : Med hur mycket vill ni höja pensionsåldern? 15 (SD): En lång rad talare har lyft fram behovet av skärpta kontroller, och det är naturligtvis positivt. Skärpta kontroller är ett måste, men jag vill framhålla att det inte är tillräckligt om missbruk ska kunna minimeras och om arbetskraftsinvandringen ska kunna bli samhällsekonomiskt gynnsam. Då måste vi också återgå till någon form av central behovsprövning. En omfattande och generell arbetskraftsinvandring av det slag som nu har är inte en hållbar lösning på problemen med pensionsavgångar och framtida välfärdsutmaningar, som vissa av talarna här har velat göra gällande. Detta har slagits fast av flera ledande internationella forskare såväl som i en rapport till det svenska expertrådet för studier i offentlig ekonomi. En generell arbetskraftsinvandring som till stor del består av lågutbildade människor som delvis tränger ut arbetslösa i kan inte under några omständigheter bli samhällsekonomiskt gynnsam, speciellt inte när regelverket också medger att arbetskraftsinvandrarna kan ta med sina anhöriga utan att ta fullt försörjningsansvar för dem. beviljades uppehållstillstånd till ca 17 000 arbetstagare från länder utanför EU och EES. beviljades nästan 10 000 personer uppehållstillstånd som anhöriga till arbetskraftsinvandrare. Hur ska en städare kunna bidra med så mycket i skatteintäkter att det täcker kostnaden för offentlig välfärdskonsumtion både för den personen själv, för en medföljande anhörig och för en arbetslös i som har gått miste om ett jobb? Ökningen av utomeuropeisk invandring kommer med största sannolikhet också att leda till en ökning av kulturkrockar, kostsamma integrationsproblem och förvärrad segregation. Dessutom undrar jag hur många nya arbetskraftsinvandrare vi ska ta emot när de som vi nu tar emot går i pension 250 000, en halv miljon eller en miljon? En massiv arbetskraftsinvandring löser inte problemen. I bästa fall skjuter den bara problemen . Jag skulle också vilja ta upp några saker som bland andra tryckte på. Flera talare förutom har lyft fram och använt den som ett argument för att regeringens politik skulle vara himla bra, men den bilden bör nyanseras något, tycker jag. I rapporten påpekar också att det finns skäl att känna oro över att man i nu har öppnat för en generell, stor arbetskraftsinvandring inom sektorer där det inte råder någon efterfrågan på arbetskraft utan vi tvärtom redan har ett överskott. Man kritiserar också bristen på kontroller. När man har undersökt löneläge och så vet man egentligen inte vilka löner som betalas ut. Det är ingen som vet det eftersom det inte finns några kontroller. Man kan bara kontrollera de löner som arbetstagarna uppger att de betalar ut, men man vet inte vilka löner som faktiskt har betalats ut. försöker också ge en bild av att hela den samlade forskningen skulle vara överens om att det inte finns några undanträngningseffekter. Det är inte heller sant. Jag kan nämna några exempel. Det här problemet lyfts fram i en rapport av . Det brittiska inrikesministeriet har i samband med den stora arbetskraftsinvandring som uppgett att för varje hundratal icke-europeiska arbetskraftsinvandrare som kom då man tog emot en väldigt stor andel var det ungefär 23 infödda britter som inte fick tillgång till ett jobb. , professor i nationalekonomi, har i en rapport för det danska socialforskningsinstitutet också pekat på problem med undanträngningseffekter, och det har också Migration Observatory vid i gjort, liksom motsvarighet till . Slutligen noterar jag att jag inte fick något svar från om hur Socialdemokraterna ser på att återinföra någon form av central behovsprövning. Hon valde i stället att föra fram felaktiga påståenden om min politik. Jag förstår att hon valde den strategin. 16 (V): Jag vill först vända mig till , som frågade hur vi ser på arbetskraftsinvandringen. Jag ska säga att en väl fungerande arbetskraftsinvandring kan vara något väldigt positivt. Det kan naturligtvis lösa problemen för företag och för en nation som behöver utveckla sin ekonomi, och det kan också i bästa fall ge den som väljer att utvandra för att ta ett jobb en bättre lön, en bättre framtid, en bättre försörjning för familjen och en bättre framtid åt sina barn. Så kan det fungera. Så fungerar en del av arbetskraftsinvandringen till . Det tycker jag att man ska vara ärlig nog att säga. Det finns delar av den som fungerar relativt väl. Det är inte den som bekymrar mig. Den tycker jag är oproblematisk. Men det som man måste ha med sig när man talar om detta och som jag saknar så mycket i och Alliansens inlägg är att arbetsmarknad handlar om maktförhållanden. Det handlar om den makt som arbetsgivaren utövar och den makt eller maktlöshet som arbetstagaren kan ha. Problemet med den modell som ni har skapat är att den ger all makt åt arbetsgivaren och väldigt lite skydd åt den som kommer hit och arbetar. Vad blir då effekten? Effekten blir att man utnyttjar människor. Effekten blir att man exploaterar människor. Effekten blir att man fuskar och till exempel säljer arbetserbjudanden. Det tar fram det sämsta i samhället när det är på det sättet. Det är problemet med hur ni har konstruerat den här reformen. Därför kan man inte prata om detta utan att tala om det grundläggande maktförhållandet mellan löntagare och arbetsgivare. Jag skulle vilja att den som har varit i och arbetat och sedan väljer att flytta hem igen säger: Där blev jag behandlad hyggligt. Där fick jag bra betalt. Där gick jag med i facket. Där lärde jag mig hur man kunde organisera sig. Där kunde jag klaga om något var fel, och jag kunde få rätt också. Så är det dock inte . Vi vet att många av dessa människor blir utnyttjade, arbetar för länge, är exploaterade och är rädda. Man vågar inte säga ifrån, för då åker man ut. Det handlar om makt, och ni har gett all makt till arbetsgivarna och nästan inget skydd till de människor som kommer hit för att försörja sig. Det är problemet med era vackra teoretiska modeller. De täcker inte in makten över huvud taget. Vad är det då vi har föreslagit? Det märkliga i den här debatten är att våra förslag det som vi rent konkret har fört fram aldrig bemöts från den borgerliga sidan eller från . Vad är det för fel på att man får ett bindande avtal? Man säger: Så här blir det, det här gäller, och det är juridiskt möjligt att pröva det. Vad är det för fel på det? Ingen svarar på det. Vad är det för fel med att kontrollerar att företag sköter sig? Är det inte ganska rimligt? Borde inte regeringen vara den första att förespråka sunt företagande där man betalar skatt och gör rätt för sig? Vad är det för fel med att den som påtalar missförhållanden inte ska straffas genom att skickas ut ur landet? Det svarar ni aldrig på. Ni talar i allmänna ordalag om att det kan bli lite bättre och att det är beklagansvärt och så vidare, men vi har ju lagt fram förslagen! Varför säger ni nej till dem? Varför säger de borgerliga nej? Varför säger nej till dem, och varför säger nej till dem när vi röstar i den här kammaren? Jag skulle vilja vända mig särskilt till och höra: Var går er gräns? Är ni beredda att stå här och säga: Ja, det är lite bekymmersamt, och har vi haft en ny skandal, människor är utnyttjade och vi tycker att det är fel, men vi fortsätter att stödja överenskommelsen? Var finns er röda tråd? Är ni över huvud taget trovärdiga när ni säger att ni vill skärpa kraven? Ni har sagt det gång på gång, men det händer faktiskt absolut ingenting. 17 (KD): Ungefär 93 000 personer invandrade till 2011. En femtedel av dem var arbetskraftsinvandrare, och som en parentes kan jag säga att en annan femtedel var svenskar som återvände till . Inflödet har ökat från att utgöra av arbetskraften till 2011, men den ökningen handlar faktiskt bara om säsongsarbetstillstånd. Andelen arbetskraftsinvandrare är fortfarande under genomsnittet i . Vi kan titta på den färska som kom från SCB. Antalet anställda med utländsk bakgrund ökade med 35 000 . Det måste väl ändå anses jättebra, om vi så att säga tar bort det från just gruppen arbetskraftsinvandrare. Men det är de som redan bor här. är faktiskt det land i hela som har tagit emot flest arbetskraftsinvandrare . Då är inte ens svenskarna medräknade, som tillhör den största gruppen, för uppehållstillstånd behövs inte för svenskar. Ungefär 50 000 svenskar beräknas bo och arbeta i , alltså av invånarna i stan. Det är långt ifrån bara ungdomar som hittar jobb på andra sidan gränsen. Svenskar finns i de flesta branscher och i både privat och offentlig sektor. Det är alltifrån sjuksköterskor och byggarbetare, som kan uppemot fördubbla sin lön i , till läkare, ingenjörer och kvalificerade ekonomer på chefsnivå. Skulle vi få för oss att tycka att det är dåligt att svenskar hittar jobb i ett grannland och kan försörja sig undrar jag: Är det inte till och med ännu mer förståeligt om människor från fattiga länder längre bort i världen söker sig till när löften ges om en oerhört mycket högre lön än vad de skulle kunna tjäna in i sina hemländer? Men självklart är det så jag vill verkligen betona det att anställningsvillkoren aldrig får vara sämre för arbetskraftsinvandrare än för andra. Om enskilda arbetsgivare inte följer detta är det helt oacceptabelt. Jag tror och hoppas att arbetar aktivt för att motverka missbruk, bland annat genom kontroller. Man måste kunna visa att det finns ekonomiska förutsättningar att rekrytera arbetskraftsinvandrare. Och de som tidigare anställt ska dessutom kunna visa att de betalat ut löner och tecknat försäkringar. Enligt har kontrollerna haft avsedd effekt, bland annat genom att antalet oseriösa ansökningar minskat. De skärpta kraven har alltså gett goda resultat. Men alla lagar och regler är faktiskt beroende av en allmänt accepterad värdegrund i samhället. Om inte arbetsgivare har en människosyn som utgår från människors unika och lika värde utan värderar människor utifrån deras härkomst finns det alltid möjligheter att fuska och lura arbetstagare, fackliga organisationer och myndigheter. Jag bekymrar mig faktiskt också över att företagarorganisationer inte har varit mer aktiva när det gäller att kommentera och fördöma de arbetsgivare som betett sig dåligt. Vi har här hört exempel på arbetare från , och andra länder. Det kan inte bara vara fackförbundens ansvar att slå larm om missförhållanden. En arbetsgivare som inte följer givna avtal borde inte få vara medlem i , Företagarna eller andra organisationer. Etiska regler och uppförandekoder måste följas även i vårt eget land. Det går inte bara att ställa krav när det finns verksamheter i andra länder. 18 Statsrådet (M): Den här debatten har visat mycket tydligt, tycker jag, att arbetskraftsinvandring är viktigt och angeläget. Att hitta ett balanserat förhållningssätt när man tittar på de här frågorna är också viktigt och angeläget. Den svenska reformen för arbetskraftsinvandring har gett tredjelandsmedborgare möjlighet att komma till för att arbeta oavsett utbildningsnivå eller yrke med stöd av ett regelverk som ställer tydliga krav på deras anställningsvillkor. Det är oerhört viktigt, som vi har återkommit till i den här debatten, att förhindra utnyttjande av arbetstagare och missbruk av regelverket. Och som jag har sagt här från talarstolen arbetar mycket aktivt med detta. Det är ett viktigt arbete som kommer att behöva fortsätta. Jag vill gärna understryka att genom att tillskapa en sådan här möjlighet för människor att komma till som legala arbetskraftsmigranter undviker vi tillskapandet av den typ av skuggsamhällen som vi tyvärr ser exempel på både i Europeiska unionen och i andra länder utanför. Där migrerar människor för att arbeta, men de lever i ett samhälle vid sidan av det normala. Som legal arbetskraftsmigrant i har man alltid en plattform att stå på. Man kan alltid hävda sin rätt. Man kan alltid komma till myndigheterna och säga: Jag har tillstånd att vistas här. Med detta som grund kan man sedan starta en rättsprocess eller motsvarande. Det kan man inte om man lever i det där skuggsamhället, som jag tycker att en del av debattörerna på vänsterkanten verkar bortse från. Det finns tyvärr också i . För vi har människor som lever utan tillstånd här i . Men med legal arbetskraftsinvandring finns alltid ett alternativ. Regeringens ambition är att se till att de som kommer hit får de villkor som tillkommer dem vad gäller löner och försäkringar. Det är på det viset som vi kommer att bygga en god och sund arbetsmarknad som har ett mänskligt perspektiv och sätter människan i centrum. Det är regeringens ambition. 19 (S): Representanter för regeringen och går upp här som ett pärlband och säger att man inte tycker att det är bra att människor utnyttjas med orimliga villkor. Men varför säger ni då nej till vart och ett av de konkreta förslag som vi lägger fram för att kunna stävja detta? Det är inte civilingenjörerna som låses in i en källare eller som tvingas skuldsätta sig stort för att alls kunna komma hit för att arbeta. Det är inte där vi har problemet.