prot · H1098 · 2013-10-02 00:00:00 — debatterar vi betänkande SkU2 angående införandet av ett investeraravdrag för mindre företag i samband med bildandet eller vid en nyemission där fysiska personer som förvärvar andelar har möjlighet att göra ett avdrag med hälften av betalningen men högst . ställer sig bakom intentionen att skapa incitament för att öka tillkomsten och utvecklingen av mindre företag. Att tillgången på riskkapital är av vital betydelse för mindre företag är ett faktum och av stor betydelse för att de ska kunna skapas eller expandera. Utan skapandet av mindre företag kommer inte heller förutsättningarna finnas för att de ska kunna utvecklas till större företag . Därför är det viktigt att investeringsviljan stimuleras. Av betänkandet framgår att det ställs en rad villkor för möjligheten att utnyttja investeraravdraget. Arbetsmarknadssituationen är allt annat än bra i landet. Om detta förslag kan vara en pusselbit för att öka sysselsättningen är det givetvis positivt. I vår skuggbudget förslår vi även en rad andra åtgärder för att stimulera småföretagandet. I min hemkommun hade jag i samband med måndagens möte i kommunfullmäktige anledning att titta på statistik från Arbetsförmedlingen. I kommun med drygt 60 000 invånare finns det 2 755 arbetssökande varav 1 450 är öppet arbetslösa. Detta kan mycket väl kallas massarbetslöshet. Ett sätt att förbättra arbetsmarknadssituationen kan givetvis vara att skapa incitament för investeringar i mindre företag, men det finns även andra sätt att påverka utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden. Det gäller inte minst arbetskraftsinvandringen av okvalificerad arbetskraft. Till vissa delar har jag förståelse för remissinstansernas synpunkter om att förslaget ökar komplexiteten i skattesystemet och att de nya reglerna kan bli svåra att kontrollera. Risken för skatteplanering kommer sannolikt även att öka. Jag är dock övertygad om att har de kunskaper och system som krävs för att man ska kunna utföra sin kontrollverksamhet och för att regelsystemet ska följas. anser precis som att det borde införas ett krav på att svenska företag ska bedriva näringsverksamhet i för att kunna åtnjuta investeraravdraget. I grund och botten handlar investeraravdraget om att skapa nya arbetstillfällen i , och därmed borde detta också avspeglas i detta avseende. När det gäller utländska bolag skulle vi gärna se vissa begränsningar, men som vanligt tillåter inte att utländska företag särbehandlas. Dock finns i varje fall en skrivning om att utländska bolag ska ha ett fast driftställe i för att komma i åtnjutande av investeraravdraget. Vad det kommer att innebära får vi kanske anledning att återkomma till . Det gäller givetvis också om det visar sig att investeraravdraget kommer att utnyttjas för otillbörlig skatteplanering. Sammantaget har vi ändå bedömt att fördelarna med investeraravdraget överväger de nackdelar det kan innebära och som remissinstanserna har pekat ut. Därför har vi inte ställt oss negativa till förslaget om införande av ett investeraravdrag. Det är förhoppning att detta ska bidra till att skapa nya arbetstillfällen i . 50 (KD): När man får olika förslag brukar jag tycka att det är intressant med faktiska exempel. Jag kommer att tänka på ett företag som jag besökte för strax utanför . De hade kommit på en idé om hur man kan utveckla systemet för att optimera lastutrymmena i fordon. I en lastbil skulle man kunna optimera och förbättra lastkapaciteten och även minska skadorna på varor. Problemet var bara att för att göra detta fanns inga förutsättningar att få lån eller att få någon intresserad att investera i det hela. Det var dock ett väldigt bra system som till och med prövades av den norska järnvägen, men det fanns inte kapital för att utveckla det. Det var det stora bekymret för företaget. Hur det gick vet jag inte, men jag kan föreställa mig att de hade varit tacksamma om någon hade velat investera i deras företag så att idén hade kunnat utvecklas och de 12 anställda återigen kunnat bli 15. Det är bra om vi får lite jobb i inland. Jag ser inga problem ur ett genusperspektiv att låta också norrlänningarna få arbete. Kapitalförsörjning är viktigt, särskilt för mindre och nya företag. För mindre företag är detta ofta ett problem. Jämför man med andra jämförbara länder är tillgången till riskkapital inte så bra i . Investeraravdraget handlar om att förbättra tillgången till riskkapital, som är en bristvara. Det måste ofta finnas extra ekonomiskt utrymme för att bygga upp, utveckla och förbättra produkter, idéer och forskning. I det sammanhanget, när det gäller att utveckla de sakerna, hjälper inte en förändring av sjuklöneansvaret. har länge arbetat för en möjlighet för personer att kunna investera i företagsutveckling, och då behövs riskvilligt kapital. Förslaget på bord tar sikte på just detta. När personer kan avsätta ett visst begränsat belopp, utan att de först måste ha skattat ut det, uppmuntras investeringar i nya tankar och idéer som skapar nya arbetstillfällen. I detta sammanhang vill jag påminna om att Vänstern inte gillade förmögenhetsskatten när vi tog bort den. Det gjorde vi för att få tillbaka de miljarder som skulle kunna satsas i nya företag i och inte i , eller var det nu kan vara. Jag har ganska besökt ett antal mindre företag där frågan om riskkapital ofta framförs som ett hinder för utveckling av produkter och produktion. har inte råd att ha sämre förutsättningar för företagens kapitalförsörjning än andra länder. Det finns således ingen anledning att motsätta sig detta betänkande. Snarare bör kammaren fundera på hur vi ytterligare kan förbättra villkoren för de mindre företagen, vilka enligt en i stort sett enig ekonomisk expertis anses vara den sektor där antalet nya arbetstillfällen kommer att och kan öka. Det behövs fler initiativ för att få bättre villkor för de mindre företagen, inte färre. Jag tror att man måste komma ihåg att detta är en särskild glesbygdssatsning. Jag tror också att det är i glesbygden man har mest problem att behålla sina sysselsättningar. Därför är detta indirekt också ett glesbygdsstöd. Jag tänker inte upprepa det tekniska innehållet i propositionen utan kan glädja kammarens ledamöter genom att inte förlänga debatten. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 14 § Studiemedel i en globaliserad värld betänkande 2013/14:UbU3 Studiemedel i en globaliserad värld (prop. 2012/13:152) föredrogs. 51 (SD): debatterar vi studiemedel i en globaliserad värld och de förändringar som föreslås kring studiemedelssystemet för utlandsstudier. I propositionen lämnas förslag som syftar till att skapa ett enhetligt och mer effektivt system. Dagens studiemedelssystem är inte alltid så lättförståeligt utan snarare ganska svårnavigerat. Många som vill studera utomlands har svårt att förstå om de kan beviljas studiemedel eller inte och i så fall hur mycket. Av den anledningen tycker jag att det är bra att regeringen föreslår ett mer enhetligt och lättförståeligt system. Jag tror att alla partier i det stora hela välkomnar förslaget, men på vissa punkter finns naturligtvis synpunkter på de förändringar som föreslås. Att systemet blir mer enhetligt och att det underlättar och förenklar tycker jag är bra. I dagens studiemedelsförfattning finns till exempel inte någon egentlig definition av vad som avses med studier utomlands. Jag tycker därför att det är bra att man förenklar och tydliggör de här enkla begreppen. För att minska riskerna för felaktiga utbetalningar anser regeringen att det är nödvändigt med utökade kontroller, både före och efter utbetalningarna. Här har jag inte heller något att invända, utan jag tycker att det är ett bra förslag. Men, herr talman, som regeringen vill göra det lättare att studera inom EES-området, genom att slopa regeln om att studiemedel endast ska lämnas om inte studierna med lika stor fördel kan bedrivas i , ska dessutom ett merkostnadslån för studieavgifter kunna beviljas av prisbasbeloppet . Här skiljer sig våra åsikter åt. Vi vill att förutsättningarna för att lämna studiemedel vid gymnasiala studier inom EES och även fortsättningsvis ska kräva att motsvarande studier inte med lika stor fördel kan bedrivas i och att det inte ska införas en möjlighet att få merkostnadslån vid gymnasiala studier. Att på gymnasial nivå erbjuda statliga lån till undervisningsavgifter när samma undervisning i enligt skollagen ska vara helt avgiftsfri och att endast kostnader i enstaka fall får förekomma ter sig lite märkligt. I sammanhanget bör vi också framhålla att det inte är helt obetydliga skulder de här unga människorna drar på sig i tidig ålder, som de uppbär vanliga studielån och innan de ens har hunnit ut på arbetsmarknaden, enligt de nu aviserade förändringarna. Vi pratar alltså om att på gymnasial nivå erbjuda statliga lån till undervisningsavgifter när samma undervisning i skulle vara helt kostnadsfri. Att dra på sig relativt stora skulder kan för många senare i livet bli en betydande och smärtsam belastning. Överskuldsättning är som många vet redan ett stort samhällsproblem . Vi anser därför att dagens krav bör kvarstå. Utskottet talar också om att det är viktigt att ska kunna hävda sig som en framstående kunskapsnation i en alltmer globaliserad värld och att det därigenom är viktigt med internationell rörlighet. Må så vara, men med tanke på skolans sjunkande resultat internationellt sett tycker jag att detta resonemang haltar lite. På gymnasienivå kommer det förmodligen inom överskådlig framtid att vara relativt ovanligt med utlandsstudier på gymnasial nivå, och då räknas främst kvaliteten på våra egna skolor om vi vill hävda oss som en framstående kunskapsnation i en alltmer globaliserad värld. Sammanfattningsvis, herr talman, anser jag att ett merkostnadslån gällande undervisningsavgifter för gymnasiestudier utomlands inte är rimligt, och jag motsätter mig därmed den aviserade förändringen på det området. Jag anser också att man ska bevara kravet att motsvarande studier inte med lika stor fördel ska kunna bedrivas i för att den studerande ska beviljas studiemedel vid gymnasiala studier inom EES och i . Sammantaget yrkar jag bifall till reservation 1. 52 (S): Det är gott att se så många ungdomar här som kommer att beröras av det som vi ska diskutera och ta ställning till. Utbildning var för mig en väg till det mål som jag ville nå, och det kommer att vara precis likadant för många andra där ute. Debatten och betänkandet handlar om utbildning i en globaliserad värld och vilket studiemedel och vilka regler som ska gälla. Många kanske ställer sig frågan: Varför ska man studera utomlands när man kan stanna här hemma? Det kan bero på att man inte hittar den drömutbildning som man söker efter här hemma och därför söker sig utomlands. Andra kanske vill åka utomlands för att få en internationell erfarenhet, lära sig ett nytt språk, skapa nya kontakter eller rent av bara studera i ett nytt land för att pröva hur det är. Utlandsstudier är bra inte bara för den enskilde utan även för hela landet. Många av våra studenter tar inte bara med sig nya kunskaper och insikter hem om hur världen fungerar utan knyter även många kontakter och får vänner för livet, vilket gäller även mig som studerade i . Vi som bor i ett land som , med mycket mindre än en halv procent av världens befolkning – vi talar om promille av världens befolkning – ska vara mycket stolta över det som vi har åstadkommit. Men vi ska vara ödmjuka och inse att vi inte är ensamma i denna värld. Dessutom är det mycket kallt under stora delar av året. Även om denna sommar har varit klockren kan vi inte hoppas på att de närmaste somrarna framöver kommer att vara lika bra. Hoppas kan vi alltid göra, men prognosen ser inte lika bra ut. Kort och gott måste vi inse att vi behöver omvärlden mer än vad omvärlden behöver oss. Därför måste vi vara mycket öppna. Vi måste vara öppna för studenter som vill komma hit och studera, och vi måste möjliggöra för våra studenter att ta sig utomlands för att ta del av det som finns där. Detta måste vi verkligen värna om. Jag hoppas och tror att alla partier i denna riksdag ställer sig bakom det. Dagens system för fördelning av studiemedel till våra svenska studenter som studerar utomlands har länge upplevts som oöverskådligt. Många som vill studera utomlands har svårt att veta om de kommer att få studiemedel eller ej, vilken nivå som detta kommer att ligga på och så vidare. Av denna anledning är det bra att man i propositionen föreslår ett mer enhetligt system. Det system som det nu läggs fram förslag om innebär att studielån för studier utomlands lämnas med samma belopp som för studier i . Därtill finns möjligheter till vissa extra lån för att täcka merkostnader i det land som studenten väljer att läsa i. Vi socialdemokrater välkomnar den möjlighet som också kommer att finnas för att bekosta undervisningsavgifter. Detta kommer att öka avsevärt jämfört med hur det ser ut . Det kommer att bli möjligt att låna ytterligare för hela studietiden för att täcka de höga undervisningsavgifter som finns vid vissa utländska lärosäten. Studiemedlet består av ett bidrag och ett lån. Bidraget är detsamma för studier utomlands som för studier här hemma. Men lånebeloppet är olika beroende på i vilket land som man väljer att studera i. I 51 av de 129 länder där vi har svenska studenter är det nuvarande lånebeloppet högre än lånebeloppet för studier i – detta trots att levnadsstandarden i många av dessa 51 länder är lägre än i . Enligt förslaget i propositionen kan merkostnadslån beviljas bland annat för utlandsstudier samt för undervisningsavgifter. I 17 av dessa 51 länder kommer detta merkostnadslån för studier utomlands inte helt att kunna kompensera för det minskade lånebelopp som förslaget innebär. Det totala lånebeloppet kommer alltså att bli lägre i 17 av 129 länder. De studerande har dock enligt förslaget i propositionen möjlighet att även ta lån för undervisningsavgifter, vilket torde kompensera för detta. CSN vet av erfarenhet att många studerande i till exempel , som är ett av de mer populära länderna att studera i, använder en del av studielånet för att betala undervisningsavgifter då det nuvarande merkostnadslånet inte har räckt till. Även SFS, , är inne på samma linje. Eftersom man inte vet exakt hur detta mer enhetliga system kommer att bli har Socialdemokraterna tillsammans med skrivit ett särskilt yttrande där vi framför att vi anser att det vore klokt om regeringen om ser över hur detta har fungerat och om det har drabbat våra studenter på det ena eller andra hållet – kanske är vissa studenter oroliga för att ta det extra lån som kommer att finnas – och i samband med det gör de förändringar som behöver göras. ser vi inte att det skulle vara ett bekymmer med tanke på att studenter tidigare, som sagt, har använt studiemedlet för att finansiera studieavgifterna. Det kommer de nu inte att behöva göra eftersom de får ett mycket högre belopp för studieavgifter. 53 (M): tog upp ganska mycket, och i stort sett är vi överens i denna fråga. Innan jag går in på diskussionen om studiemedel för utlandsstudier tänkte jag göra en liten rekapitulation över vad som har hänt med studiemedlen under Alliansens tid vid makten, inte minst eftersom vi ställde in debatten eftersom vi var så överens då. Jag tänkte därför påpeka hur det såg ut när Alliansen tog över makten . Då gick studiemedelssystemet faktiskt på kryckor. Studenterna upplevde att pengarna inte räckte. Vi hade ett mycket strikt fribelopp som missgynnade arbete vid sidan av studierna, och åldersgränserna för studiemedel motverkade det livslånga lärandet eftersom vi hade en ganska strikt gräns där också. Protesterna och uppvaktningarna från olika studentorganisationer var närmast vardag för politikerna i den gamla . När vi i Alliansen tillträdde ansåg vi att detta var ett stort samhällsproblem som måste lösas. Men för att lösa samhällsproblem måste man också långsiktigt öka samhällets resurser. Vår arbetslinje var den väg som vi valde. Genom skattesänkningar, en ny arbetsmarknadspolitik och bättre förutsättningar för företagande har vi över 200 000 fler som arbetar och ungefär 230 000 färre som tvingas leva på sociala ersättningar och bidrag, detta trots att vi just gått igenom en djup global lågkonjunktur. Trots Alliansens skattesänkningar på arbete har både statens och kommunernas skatteintäkter ökat ordentligt eftersom så många fler har kommit i arbete. Det i sin tur har gjort det möjligt att satsa betydligt mer pengar på välfärden. Bland annat har vi kunnat förbättra studiemedelssystemet. Det känns mycket bra att kunna konstatera att Alliansen trots denna djupa kris och tuffa tider har kunnat göra viktiga förbättringar av studiemedlen. Vi har kunnat göra reformer på detta område som den tidigare inte klarade av att göra ens i högkonjunktur. Betydligt annorlunda ser det ut i vår omvärld. I flera andra länder är det enda som man nu diskuterar vilka nedskärningar som man ska göra, vilka besparingsprogram som man ska anta och hur mycket skatten ska höjas. I många av dessa länder är det just studenterna som har fått betala ett mycket högt pris. I är det, som sagt, annorlunda. Alliansen har kunnat genomföra förbättringar för våra studenter sedan vi tillträdde 2006. Det har varit mycket angeläget eftersom studiemedlen hade urgröpts under tidigare regeringar. Studiemedlen har äntligen kommit upp i de nivåer som bland annat studentorganisationerna brukar säga är rimliga. någonsin går studentbudgetarna faktiskt hyfsat väl ihop. I förra årets budget höjde vi tilläggsbidraget inom studiemedlet som lämnas till studerande med barn. Vi förlängde också den extra satsningen på arbetslösa ungdomar som är 20–och som saknar fullständig grundskole- och gymnasieutbildning. En annan reform som Alliansen har genomfört, och som jag personligen är mycket stolt över, är höjningen av fribeloppet, alltså möjligheten att tjäna pengar på eget arbete utan att få studiemedlen reducerade. Vi har äntligen kommit bort från systemet att man ska bestraffas för att man har tid att jobba extra. Dessutom gör jobbskatteavdraget det extra lönsamt för studenter att arbeta extra. Skattebelastningen blir betydligt mindre än tidigare, vilket många studenter, inklusive min egen dotter, med glädje har kunnat konstatera . I den senaste omfattande undersökningen som CSN har gjort framgår det att köpkraften för studiemedlet var den största då det moderna studiemedelssystemet infördes. Även i CSN:s enkätundersökningar har studenterna bekräftat att deras ekonomiska situation har förbättrats under Alliansens tid vid makten. har ett studiestödssystem som är det kanske mest generösa i hela världen. Det känns mycket bra eftersom vi i Alliansen vill att ska vara en kunskapsnation där det ska vara möjligt för alla att studera. I takt med att svenskarna blir allt äldre blir det naturligt att vi arbetar längre än vi gör . upplever många att de inte kommer att orka med sitt nuvarande arbete ens fram till dagens pensionsålder. För att fler ska kunna och vilja arbeta längre än måste det bli lättare att byta yrke mitt i livet, och för att göra det måste det bli lättare att studera som vuxen – inte minst ekonomiskt. Det är något jag har berört i alla debatter om vuxenutbildning . kom det glädjande beskedet från regeringen att rätten till studiestöd föreslås höjas från 54 till och att tilläggslånen fördubblas för dem som går från en vanlig inkomst till studier. Med dessa förändringar blir det ytterligare 230 000 svenskar som får chansen att få studiemedel för att vidareutbilda sig eller byta yrke. tog också beslut om att underlätta för dem som har studerat att få nya studielån genom att bristande gamla studieresultat som ligger inte längre ska förhindra nya studiemedel. Sammantaget har Alliansen förbättrat studiemedlen, underlättat för vuxna att få studiemedel och lindrat fribeloppsgränserna – allt i linje med vår politik för det livslånga lärandet. Alla studier bedrivs inte inom landets gränser. Det är positivt för , vilket jag tycker att väldigt målande beskrev. Det tillför så mycket olika saker till vårt land att våra elever och studenter studerar utomlands – det ger kunskaper, inte minst i språk och kulturer, och det bygger kontakter som är bra för vårt land. har betalat studiemedel för över 30 000 helårsplatser för utlandsstuderande svenskar. Regelverket för studiemedel vid utlandsstudier har dock upplevts som komplicerat och oförutsägbart, och definitionen av vilka utlandsstudier som ger rätt till studiemedel har varit otydlig. Studier utanför kan bedrivas på flera olika sätt: vid en utländsk läroanstalt, som distansstudier eller kanske genom att ett svenskt lärosäte förlägger en del av sin utbildning utomlands. Det har varit något oklart vilka krav som ställs för rätten att få studiemedel, och det har funnits en viss överkompensation vid studier i vissa länder till följd av att studiemedlen varit mer generösa än motiverat med tanke på kostnadsläget i de länder där studierna bedrivs. Med det lagförslag som ligger på bord vill regeringen förtydliga regelverket. Först och främst slår vi fast att studiemedel för utlandsstudier bör lämnas för studier på gymnasial eller eftergymnasial nivå, under förutsättning att utbildningen anses ha en godtagbar standard. Det blir CSN som avgör vad som är godtagbar standard för utbildningar på gymnasienivå och Universitets- och högskolerådet när det gäller eftergymnasiala utbildningar. Förändringarna när det gäller själva studiemedlen innebär som flera har nämnt att principen är att man ska få samma belopp enligt samma regler som gäller för studier i . Sedan finns också merkostnadslånen för ökade levnadskostnader och särskilda merkostnadslån för undervisningsavgifter och terminsavgifter. Med de föreslagna förändringarna blir systemet mer överskådligt och förutsägbart för den som vill studera utomlands. Det är en bra väg för . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 54 (MP): Många utländska studenter läser vid högskolor och universitet. väljer många svenska studenter att studera i andra länder. Vi i ser positivt på detta och anser att det är berikande. Vi är glada över att vi i har ett studiemedelssystem som gör det möjligt för våra studenter att läsa utomlands om de så önskar. Nuvarande studiemedelssystem har dock en del brister. Som min kollega från Socialdemokraterna tidigare sade uppfattas systemet som krångligt och svårt att överblicka. Dessutom har det uppfattats som orättvist. Regeringen har velat göra något åt detta och presenterar i sin proposition Studiemedel i en globaliserad värld flera förslag. Många av förslagen är bra, men anser vi att vissa misstag görs. Flera av de förändringar som föreslås i propositionen är positiva och stöds av flera aktörer, såsom studentorganisationen . Bland annat har dagens studiemedelssystem upplevts som oöverskådligt av många studenter som har velat läsa utomlands. Många har haft svårt att förutspå om de kan få studiemedel eller inte, och i så fall hur mycket. Sett utifrån denna synvinkel är det välkommet att regeringen , efter förslag från studiemedelsutredningen, föreslår ett mer enhetligt system. Det system som föreslås utgår från den svenska studiemedelsnivån men tillåter extra lån för att möjliggöra studier i det land man studerar i. Vidare är det välkommet att möjligheten att låna till studieavgifter ökar väsentligt jämfört med hur det ser ut . Det kommer exempelvis att bli möjligt att låna ytterligare för hela studietiden, för att täcka de höga utländska universitetsavgifter som finns i vissa länder. Som jag tidigare nämnde innehåller regeringens proposition även vissa brister. En sådan är att det ibland kan bli stora skillnader jämfört med när det gäller det studiemedelsbelopp som kan betalas ut. Detta kan i sin tur drabba studerande som läser i bland annat , och . Observera att det handlar om ca 30 000 studerande som läser utomlands, varav många i dessa länder.