prot · H009107 · 2013-05-17 00:00:00 — Vi har gått och väntat på ett sådant här svar i ungefär , alltså sedan kom med sitt förslag om hur man ska kunna lösa den här tröskeleffekten. säger att det ska införas ett system där de som bygger upp förnybar energi, till exempel vindkraftverk, bara ska stå för den kostnad som motsvarar den produktion som man gör. Det är väldigt viktigt så att de inte behöver stå där och betala hela nätutbyggnaden. Då tycker jag också att det är väldigt viktigt att berättar för oss lite tydligare när det här kommer. Är det bara någon välvillig inställning från energiministern själv, eller är det ett skarpt förslag som vi kan vänta på och se fram emot, kanske , för det blir väl så att vi i den här kammaren får behandla det här förslaget och kanske också bidra med våra konkreta förbättringar? Jag blir lite brydd över beskrivningen av utbyggnaden av den förnybara energin i och att det skulle ha varit tack vare den borgerliga energiöverenskommelsen som gjordes . vet ju att vi i tillsammans med och Socialdemokraterna slöt en energiöverenskommelse . därefter införde vi elcertifikaten som vi ser är ett av de viktigaste skälen till att den förnybara energin har vuxit. slår dock elcertifikaten snart i taket. Elcertifikaten behöver höjas. Det behövs mer elcertifikat, annars riskerar den här utbyggnaden, särskilt av vindkraftverken, att stanna av. Jag skulle vilja veta om energiministern delar min farhåga om att elcertifikatssystemet slår i taket och att det då skyndsamt finns behov av att uppgradera systemet så att det kommer ut fler elcertifikat på marknaden. Angående den borgerliga energiöverenskommelsen vill jag avslutningsvis säga att den riktigt stora farhågan gäller att ni öppnar upp för att bygga tio nya reaktorer med kärnkraft. I fall de stora energibolagen gör sina investeringar i ny kärnkraft, ja, då kan vi glömma storskaliga investeringar i förnybar energi. Vi vill att och andra ska investera allt i den förnybara energin, inte i kärnkraft. Därför tycker jag att det behövs en ny energiöverenskommelse som utesluter kärnkraften. Vi ser , enligt de senaste rapporterna som har kommit och , att kärnkraften faktiskt är mycket dyrare än vad man har påstått. Det vet nog ganska väl sedan förut. 41 Statsrådet (C): Vindkraften slår rekord just . Det gör den i . Det gör den globalt. Det är väldigt glädjande, och för mig är det också ett kvitto på att alliansregeringens politik fungerar. Vi har gjort ett väldigt viktigt val i kring hur vi ska främja utbyggnaden av den förnybara energin. Att steg för steg öka det förnybara är en av de viktigaste punkterna i energiöverenskommelsen och i energipolitiken. Vi ska ha förnybar energi till 2020, och vi ska se till att öka den förnybara elens andel i elproduktionen. Det gör vi genom att eftersträva så generella stöd som möjligt för att bygga ut den förnybara energin. Där har det svenska gröna elcertifikatssystemet verkligen varit en framgångssaga och fortsätter att vara en framgångssaga. Det är ett styrmedel som ger oss stora mängder ny förnybar el till en väldigt begränsad kostnad. Det är vår huvudsakliga insats, och av allt att döma kommer vi också att klara av att överträffa de mål som vi har satt upp för att bygga ut den förnybara energin. Det är viktigt att det är en kostnadseffektiv modell som ger mycket förnybart till en liten kostnad. Om man jämför med till exempel kan man se att för en tiondel av den kostnad som den tyska konsumenten lägger för att bygga ut det förnybara får vi en fantastisk utveckling i . Det är väldigt viktigt. är inte allting löst bara för att vi har ett effektivt system och en kraftig utbyggnad. Även om vi överträffar våra mål måste vi ständigt utveckla politiken för att det ska göras på bästa sätt. Tittar man på de kraftslag som vi har ser man att det är alldeles uppenbart att varje kraftslag har sina egna utmaningar. Vindkraften har sina utmaningar. Det finns utmaningar som handlar om lokala miljöeffekter. Det ser vi, och därför satsar vi också i budgeten på en kraftig förstärkning av forskningsprogrammet , som ju handlar om att lära oss mer om hur vindkraften påverkar oss som människor, hur den påverkar naturen och hur den påverkar miljön. En annan utmaning är att kunna bygga ut vindkraften på de allra bästa vindlägen vi har i , och vi har ganska många sådana, för att säkerställa att samhällsnyttan blir så stor som möjligt. I ljuset av det är ju frågan om tröskeleffekter verkligen relevant. Historiskt sett, om vi backar ett antal årtionden eller kanske går tillbaka i tiden, har ju vårt elnät och kraftproduktionen byggts ut parallellt i . Det innebär att de förutsättningar vi har skiljer sig en hel del från hur det såg ut då. Genom att vi omreglerade elmarknaden fick vi ett helt nytt regelverk. har vi elproducenter som agerar på en avreglerad marknad som möter reglerade elnätsmonopol. Det gör ju att regelverket kring anslutning till nätet för den som producerar el behöver anpassas för att lösa problem till exempel när det gäller tröskeleffekter vid nätanslutning. Det här är ett relativt vanligt förekommande problem i och försvårar anslutning av anläggningar till elnätet. Därför är det bra att har lämnat ett tydligt och konkret förslag till regeringen som vi kan arbeta vidare med. Det förslaget innebär ju en så kallad förtida delning av kostnaden för att förstärka nätet och att skulle ta över den ekonomiska risk som det innebär att göra den här förstärkningen. Det här är en ganska komplex fråga, där det är viktigt att vi gör på rätt sätt. Jag delar uppfattningen att det är angeläget att vi gör de här förändringarna så snart det bara är möjligt. Det är just därför som jag lyfter fram att regeringen så sent som i budgetpropositionen tydliggjorde att hela regeringen arbetar med den här frågan och att vi hoppas kunna återkomma till relativt snart med ett förslag till lösning. 42 (V): har regeringen gjort saker och ting både fort och fel, men här har det knappast gått snabbt. Det är 2009, och det borde under den tidsutdräkten ha funnits möjlighet att komma fram till en lösning av det här. Jag hoppas innerligt att vi har ett svar på den här frågan så att vi kan lämna den bakom oss. Det är sant att vindkraften slår nya rekord, och det är väldigt bra. Den ser ut att göra det också 2013. Men efter 2013 är bedömningen tyvärr inte densamma. och framöver ser man inte den här utvecklingen längre. Det är väldigt mycket beroende på att elcertifikatssystemet har slagit i taket, och det behöver åtgärdas på något sätt. vet jag att regeringen kommer att se över det här vid kontrollstationen 2015. Jag har ju fört debatten tidigare och önskat att det här skulle ha snabbats på, men jag förstår nu att det inte kommer att ske någonting , eftersom det i grunden också finns ett avtal tillsammans med som styr upp den här frågan. Men jag får ju inte svar på frågan vilken typ av anläggningar det är. Du säger i ditt svar storskaliga anläggningar. Vad menas egentligen med det definitionsmässigt? Det här är akut och kommer säkert att bli det även när solenergin ska ut på näten framöver. De flesta av de anläggningarna är ju betydligt mindre per installerad effekt än vindkraften är. Min fråga och min fundering är: Vad menas egentligen definitionsmässigt med storskaliga? 43 (V): Först vänder jag mig till som redovisade regeringens mål om förnybar energi, förnybar energi till 2020. , 2013, producerar vi av vår energi på ett förnybart sätt. Vad ska regeringen göra under de resterande sju åren? Det undrar jag. Är det inte dags för ett högre mål för den förnybara energin? Vid står vi ju . Det vore intressant att veta. Sedan nämnde vad regeringen gör förutom elcertifikaten, som vi är helt överens om. Men precis som var inne på måste vi höja nivån i elcertifikatssystemet. Då nämner forskning, och det är jättebra. Jag delar fullt ut åsikten att vi måste satsa mycket forskningspengar på förnybar energi. Men efter forskningen måste de här innovationerna komma ut på marknaden. De måste kunna leva kvar på marknaden. Det måste finnas stöd för kommersialisering av de nya saker som man har uppfunnit. Där tycker jag att det saknas väldigt mycket. Vi ser också att det finns många företag, inte minst inom solenergibranschen, som har varit tvungna att flytta, ofta till , därför att det inte finns någon marknad för dem här i . Havsbaserad vindkraft skulle kunna vara en verksamhet där vi behöver gå in med ett riktat stöd, därför att det är en verksamhet som är väldigt begränsad . Jag tror att man behöver ett riktat stöd om vi ska kunna få den havsbaserade vindkraften att expandera. Där tror jag att det finns en stor potential. Vad tycker energiministern om det? Sedan tycker jag som sagt att det är bra att det kommer ett förslag, och det kommer , sade energiministern, för att lösa problemet med tröskeleffekter. Det väljer jag att tolka som att det kommer någonting . Vi har väntat , och vi ska inte behöva vänta . 44 (FP): För nästan exakt kom den senaste stora energiskatteutredningen , SOU 2003:38. Där satt bland annat sådana herrar och damer som Per , , och . Den här utredningen, som leddes av den numera framlidne , behandlade också vindkraft på två sidor. Tröskeleffekterna behandlas också, på en sida. Sammanlagt är det ungefär 653 sidor, inklusive dessa. Tiden går verkligen, och det är ju otroligt mycket som har hänt på de här åren. Utredningen tillsattes av ministären , och var också med där. har det framför allt hänt en viktig sak, utöver att skatterna har höjts, nämligen att vi på energisidan har fått fler ben att stå på. Det är det absolut viktigaste ur miljösynpunkt, försörjningssynpunkt och även prissynpunkt att vi har fått fler ben att stå på. Icke desto mindre är det fortfarande på det sättet, trots att vi nu diskuterar vindkraft och hur man ska få in mer el från den sidan, att när det gäller elektriciteten, herr talman, står vattenkraft och kärnkraft för 96, 97, . Det är en viktig del av vår försörjning och vår välfärd. Det är inte lätt, och därför är det viktigt, som statsrådet och även övriga debattörer säger, att se till att få in nya former så att vi minskar tröskeleffekterna. Det är en central del av energipolitiken. som vi nu diskuterar detta och får det att framstå som det allra viktigaste vill jag betona att det ju inte är så. Det allra viktigaste i energipolitiken också för del är att förhindra att produktionen av kol ökar, inte minst i där den av olika skäl kommer att öka väldigt mycket. Detta är den miljömässigt mest centrala frågan i hela . Hur ska vi minska förbrukningen av kol för elproduktion? Vi har lyckats bra på ett område i , nämligen att minska förbrukningen av den sortens fossila bränslen som tas ur haven olja. Det är bra. Förbrukningen på inte minst värmesidan har minskat sedan krisen . Minskningen har varit , herr talman. Det är en mycket stor miljöframgång att vi kan använda andra energislag. Jag vill sätta dessa frågor i relation till de utmaningar som finns. Jag har inget emot statsrådets och interpellanternas goda ambitioner att få in mer vindkraft i systemen eftersom det behövs fler ben att stå på, men vi får inte glömma bort att den huvudsakliga utmaningen på miljösidan ligger på ett annat plan, nämligen att minska förbrukningen av kol. Det är en stor utmaning för hela . 45 Statsrådet (C): återkom till den fråga jag tyvärr inte hann svara på i mitt förra inlägg, nämligen om var regeringen avser att dra gränsen för dessa anläggningar. Vad är en storskalig anläggning? Det är en av de frågor vi just nu arbetar intensivt med och som ingår i utformningen av modellen. Vi måste bland annat känna oss trygga i att själva modellen för hur den förtida delningen ska gå till fungerar i praktiken. Sedan ska avgränsningen göras på rätt sätt. Så snart det arbetet är färdigt återkommer regeringen med tydliga besked till . Svenska kraftnäts bedömning är att 1,3 terawattimmars vindkraftsel påverkas av tröskeleffekterna och riskerar att inte komma till stånd. Det som händer med tröskeleffekter är att de mest samhällsekonomiskt lönsamma investeringarna inte kommer till stånd. Det betyder inte att inga investeringar kommer till stånd, men det betyder att marknaden väljer, eller tvingas välja, att göra andra investeringar, till exempel bygga på sämre vindlägen än annars. Det sker fortfarande investeringar. Det sker investeringar på rekordnivå när det gäller vindkraftsutbyggnaden i , men investeringarna kan bli ännu mer effektiva den dag vi har fått fram en fungerande modell för delning av kostnaderna för tröskeleffekterna så att de allra bästa vindlägena kan utnyttjas. Det är viktigt. När det tredje benet ska byggas ut, så att vi som sade kan stå på fler ben i den svenska elförsörjningen, är det viktigt att göra det på det mest kostnadseffektiva sättet så att det blir så mycket förnybar el som möjligt för pengarna. Det är otroligt viktigt eftersom vi också behöver bevara konkurrenskraften. har frågat om elcertifikatssystemet; vilket interpellationen egentligen inte handlar om men frågan har kommit upp i debatten. Precis som säger har regeringen tydligt aviserat en kontrollstation av hela energipolitiken 2015. Däri ingår en kontrollstation för det gröna elcertifikatssystemet. Det kommer vi att genomföra tillsammans med . Sedan förra årsskiftet har vi tillsammans med världens första gränsöverskridande gemensamma stödsystem för att bygga ut den förnybara elproduktionen. Det är ett system som många andra länder tittar på. Som både , och vet framgår tydligt i energiöverenskommelsen de konkreta målen för hur den förnybara energin och den förnybara elproduktionen ska byggas ut till 2020. Det ingår också en tydlig skrivning om att andelen förnybar el gradvis ska fortsätta att öka också efter 2020. Hur detta mer precist ska utformas är förstås något vi får återkomma till i samband med kontrollstationen. Det som händer i är fantastiskt. Vi kan konstatera att är Europamästare, nästan världsmästare, på utbyggnaden av den förnybara energin. Det är bra. Det gör att vi kan exportera mycket koldioxidsnål eller nästan helt koldioxidfri el till andra länder. Det leder till mindre kolkraft som släpper ut höga andelar koldioxid till atmosfären. Det är precis så vi måste se energisystemet. Det är inte isolerat bara för del. Vi måste fråga oss hur vi med våra fina förutsättningar kan bidra till att minska miljöpåverkan och minska koldioxidutsläppen också från våra grannar. I det perspektivet är det bra att vi just nu kan exportera en hel del grön el. 46 (V): Jag tackar för svaret till . Jag tänkte också kommentera inlägg. Det är viktigt att vi får in förnybar energi. Genom att exportera förnybar energi kan vi också hjälpa andra länder. Det är bra. hoppas jag att frågan löses. Den är en del i diskussionen om att vi behöver bygga ut, förstärka och underhålla det befintliga nätet. Gigantiska investeringar behöver göras i det svenska elnätet om vi ska klara att hantera den förnybara energin, dels den som finns , dels den som kommer . Jag hoppas att detta kommer att sätta fart när regeringen presenterar sitt förslag om nettodebitering. Jag förväntar mig att förslaget kommer . Sedan var det frågan om tröskeleffekten. Jag tar det som ett löfte att det kommer ett förslag . Jag hoppas också innerligt att hanteringen av frågan om hur energieffektiviseringsdirektivet ska implementeras i den svenska lagen inte ska ta lika att lösa. Då klarar vi inte att nå målen om energieffektivisering som EU har satt upp. 47 Statsrådet (C): Tack till , och för en viktig, bra och konstruktiv debatt. Det här är ett viktigt område för . Det är en styrkeposition att är ett land som flödar av så rik förnybar energi. Det finns fantastiska vindlägen, mycket vatten, värme från jordens innandöme och biobränsle i växande skogar. Det är verkligen en rikedom för oss. när jag möter mina kolleger i och ute i världen är de avundsjuka på att har dessa resurser. Det är klart att vi ska ta vara på dem på bästa sätt för att fylla våra egna behov och för att vara med och bidra till ett mer hållbart energisystem och hållbart samhälle i hela . vill jag särskilt lyfta fram att regeringen för sedan gav tillstånd till att bygga Nordbalt, som är en elkabel mellan och . Den kommer att spela en stor roll för att säkerställa att när man i behöver importera el kan importera koldioxidsnål el från oss i stället för att importera alternativ koldioxidslukande el eller fossila bränslen. nämnde energieffektiviseringsdirektivet i sitt sista inlägg. Det är en av de allra viktigaste insatserna vi arbetar med på just . Om vi tittar på de mål som har satts upp för till 2020 när det gäller koldioxid, klimatutsläpp, förnybart och energieffektivisering framgår det tydligt att det område där mer behöver göras för att nå målen är energieffektivisering. Vi vänder just nu på alla stenar för att se vad som kan göras för att ge hushållen rätt incitament, se till så att bostäder är riktigt energieffektiva och för att ta vara på elkraften när den energiintensiva industrin vill vara med och bidra. Min inriktning är att vi ska lägga fram en heltäckande proposition på bord i fråga om ett genomförande av direktivet om energieffektivisering i svensk rätt. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2012/13:388 om barnomsorg och delad vårdnad 48 Statsrådet (FP): har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att föräldrar med delad vårdnad har möjlighet till barnomsorg även om man inte bor i samma kommun. har också frågat mig om jag avser att vidta åtgärder så att arbetslinjen fungerar i vardagen för föräldrar med delad vårdnad. Förskolan har en viktig roll, inte minst när det gäller att skapa möjligheter att förena föräldraskap och förvärvsarbete. För många föräldrar är förskolan en förutsättning för att kunna delta i arbetslivet. Förskolan är dock också till för barnets egen skull. uppkommer friktion mellan dessa aspekter på förskolans nytta, och då menar jag att det är viktigt att sätta barnens behov av förskola främst. Enligt skollagen har varje barns hemkommun det grundläggande ansvaret för att erbjuda en plats i förskola. Men om det finns särskilda skäl ska ett barn också ha rätt till förskoleplats i en annan kommuns förskola. I de fallen ersätts den mottagande kommunen för sina kostnader. Det här betyder dock inte att två kommuner är skyldiga att erbjuda ett barn som bor växelvis hos föräldrar i olika kommuner att växelvis gå i olika kommuners förskolor. Anledningen till detta är att en sådan skyldighet skulle kunna innebära att barns behov av trygghet och kontinuitet äventyras. I all verksamhet som regleras i skollagen ska barnets bästa vara utgångspunkten. Dagens regelverk utgår just därför från barnets perspektiv och behov. Regeringen har inte någon avsikt att göra ändringar i dessa bestämmelser. 49 (S): Jag får väl tacka för svaret, men det känns inte speciellt tillfredsställande, inte minst utifrån att ministern säger i sitt svar att man ska se till barnets bästa. Självklart ska vi alltid se till barns bästa. Om man då ser till barns bästa måste man fundera på barns vardag. Det känns lite grann som att ministern har missat det, med tanke på att slutledningen utifrån min fråga blir att regeringen inte har någon avsikt att göra ändringar i dessa bestämmelser. Då känner jag så här: Vi har haft delad vårdnad, det vill säga barn har rätt till både mamma och pappa vid en separation. Jag tror att det är det allra bästa, utifrån det perspektivet att livet ibland blir så att man som vuxen inte fungerar längre. Jag skulle också vilja säga att i och med att vi har haft detta så pass länge finns det många unga vuxna som har växt upp just med delad vårdnad och har bott växelvis hos mamma och hos pappa. Det finns forskning om det. Dessa unga vuxna säger: Nej, vi har inte alls farit illa, utan tvärtom vi har sett det som att vi har fått en större familj. I det perspektivet tror jag att det för alla de barnen verkligen är barnets bästa. Då tycker jag att det är ett problem när vi tittar på detta. Vi kan se i samhället att föräldrar ibland inte bor i samma kommun, av olika anledningar, till exempel att det inte finns jobb precis i den kommunen. Det är ju arbetslinjen som gäller det är oerhört tydligt från alliansregeringen. Vi vet alla att a-kassan inte är vare sig ett bidrag eller någonting som man får bara för att man är arbetslös, utan a-kassan är en trygghetsförsäkring. Du får del av a-kassan som medlem om du står till arbetsmarknadens förfogande. Om jag får ett jobb får jag lov att ta det. Om det är i en annan kommun får jag kanske i somliga fall flytta till den kommunen, beroende på hur det ser ut med pendlingsavståndet. Om man då tänker sig att det finns en hel del föräldrar som lever under de förutsättningarna måste väl samhället följa med och fullfölja lagstiftningsvägen, så att livet fungerar för de föräldrar som har kommit överens: Vi har delad vårdnad . Det fungerar för oss vi är inte osams och grälar inte om detta på något sätt. Vardagslivet måste naturligtvis fungera för barnen, för barnens bästa, men också för föräldrarna och utifrån möjligheten till jobb. Då kan vi inte ha en så smal och gammaldags lagstiftning som sätter dessa gränser. Man måste ändå fundera över det eftersom det så tydligt lyfts fram i svaret, innan det blir ett blankt nej, för barns bästa. Jag tror att det är många fler barn som far illa därför att föräldrar inte är överens om gemensam vårdnad utan strider kontinuerligt med varandra om att ha egen vårdnad. 50 Statsrådet (FP): Jag delar helt och hållet syn på det riktiga och viktiga i att man i alla fall där föräldrar som har gemensamma barn och av olika skäl har tvingats skilja på sig kan ha en lösning med delad vårdnad. Jag har egna goda erfarenheter av det. Som påpekar är det en erfarenhet som delas av många vuxna och många barn i . Hälften av alla äktenskap tar slut av olika skäl. Att på olika sätt stödja både frånskilda och sammanlevande föräldrar i det livspussel det innebär att förena föräldraskap och förvärvsarbete är en viktig uppgift för det gemensamma. Där har vi också en väl utbyggd förskola, som förbättras både till sitt innehåll och till sin organisation och där det senaste inslaget är ett särskilt stöd till kommuner som vill utveckla rätten till omsorg också på obekväm arbetstid. Det finns exempel på fall där det av särskilda skäl är viktigt för barn att kunna få en plats i förskola också i en annan kommun, och då finns det särskilda regler som omgärdar det. Det kan handla om hur en kommungräns är dragen, var det ligger en förskola eller var en förälder har sin arbetsplats. Det finns inte heller något som hindrar att två kommuner kommer överens med föräldrarna om att erbjuda två platser i det fall där man lever i varsin kommun. Men att därifrån gå till att säga att det ska vara en lagstadgad rätt för varje familj att få två platser i barnomsorg i två olika kommuner tycker regeringen och jag är att dra det ett steg för långt. Jag tycker att målar upp en svartvit bild genom att säga att det är det som i alla lägen är det bästa för barnet. Det är konstigt att säga det på ett tvärsäkert sätt. Vi bygger skollagen på , där barnperspektivet alltid ska vara i centrum. Att säga att det är smalt och gammaldags tycker jag är fel. Jag tycker att det är brett och modernt. I den svåra avvägning mellan olika hänsyn och olika perspektiv som livet utgör inte minst för barnfamiljer tycker jag att det regelverk vi har är ett bra stöd, inte minst för barnen. 51 (S): Nej, jag målar inte alls i svart. Jag målar utifrån det som är verkligheten för en del föräldrar runt om i , till exempel för och hans före detta sambo som har separerat. Han har naturligtvis sökt ett antal jobb, och tyvärr fick han inget jobb i den kommun där hans tvåårige son är skriven, det vill säga hos mamman. Han fick jobb i en annan kommun, och det gör att han är tvungen att pendla. Men de har en god relation. De har inga problem sinsemellan när de har delad vårdnad. Men när han, som han själv uttrycker det, söker barnomsorgsplats i den kommun där han numera är bosatt får han nej.