prot · H00975 · 2013-03-08 00:00:00 — Men jag valde också att lyfta fram en del av det som både IMF och egen finansinspektion lyfte fram i sina rapporter . Där pekar man på just kopplingen att om man försvagar automatiska stabilisatorer och försämrar försäkringsskyddet för hårt arbetande människor har det effekter på finansiell stabilitet. Båda dessa organisationer, i och IMF, har alltså lyft fram just detta perspektiv. Jag tycker att det är intressant att få finansministerns syn på detta. Min fråga, som kokar ned till det som vi nu har sett , är då: Vilken analys gjorde regeringen av detta i samband med att man förstörde arbetslöshetsförsäkringen vi får ju nästan säga att man gjorde det minskade inkomstskyddet och försvagade automatiska stabilisatorer? Det är tydligt att man när man höll på med det här struntade i aspekten finansiell stabilitet. Sedan kom finanskrisen, och då fick man hitta på många andra saker. En hel del av dem skulle man säkert ha behövt göra i alla fall där kan jag hålla med finansministern. Men just den här aspekten glömde man tydligen bort eller valde man att bortse ifrån. 31 Finansminister (M): Vi har en bred problembild i det finansiella systemet som vi måste göra någonting åt, och det handlar om exponeringen i det svenska samhället för de risker som det finansiella risktagandet ger för samhällsekonomin. Det är en bred problembild med hushåll, med valutaexponering, med storlek, och vi måste ha en färdplan där vi håller på med en nedtagning av risknivån under kanske ett eller till och med två decennier framåt. Sedan har vi en annan diskussion, och den rör trygghetssystemen. menade att jag pratade om a-kassan. Jag nämnde transfereringssystemen brett: sjukpenning, förtidspension, pension och a-kassa. Tittar vi på sociala utgifter i är de alltjämt högre än i de flesta andra länder. Tittar vi till exempel specifikt på långtids-a-kassan ligger vi alltså över genomsnittet för . Låt oss bara titta på vad IMF, som nämner, har för rekommendationer. De skrev i sin senaste World Economic Outlook om a-kassan och rekommenderade länderna att överväga att strama upp ersättningsnivåerna och ersättningsperiodens längd. Det gjorde de mot bakgrund av att de konstaterade att deras resultat låg i linje med en omfattande empirisk forskning från olika länder och arbetsmarknadsinstitutioner, politik och arbetsmarknadsutfall, som oftast finner att arbetslöshetsersättningen har en signifikant och stor effekt på arbetslösheten. Där hänvisar de till Layard, och , av vilka två är tunga labourekonomer. De konstaterar vidare: På ett liknande sätt finner empirisk forskning som analyserat samspelet mellan arbetsmarknadsinstitutioner, politik och marknadsekonomiska chocker att arbetslöshetsersättningen har stor betydelse för utfallet på arbetsmarknaden. IMF är alltså en av de institutioner som rekommenderar att man vidtar den typ av åtgärder som vi har gjort i a-kassan. Jag har inte stött på att de säger att det skulle vara ett effektivt medel att höja jämviktsarbetslösheten när man ska ordna större finansiell stabilitet, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2012/13:257 om framgångsrik utbudspolitik för växande klyftor 32 Finansminister (M): har frågat mig om jag anser att min ekonomiska politik för jobb, företagande och social sammanhållning är framgångsrik. Han frågar även om jag anser att min ekonomiska politik för kommunerna och välfärdstjänsterna till medborgarna är framgångsrik. Under den ovanligt djupa och långvariga lågkonjunktur som följt i krisens spår har svensk ekonomi visat motståndskraft. Hade haft lika låg tillväxt som övriga EU-länder skulle vi haft mindre till välfärd och jobbsatsningar . I stället har utanförskapet minskat med 200 000 personer och sysselsättningen ökat med 200 000 personer jämfört med . har även kunnat behålla en av de jämnaste inkomstfördelningarna i . Inriktningen på regeringens finanspolitik har fått beröm av både och . Viktiga reformer för att åstadkomma detta har bland annat varit jobbskatteavdrag och återupprättad arbetslinje i socialförsäkringssystemen. Regeringen har också satsat på utbildning och genomfört stora reformer när det gäller gymnasieskolan. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att stimulera efterfrågan för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, till exempel nystartsjobb, sänkta arbetsgivaravgifter för unga och sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster. skjuter regeringen in ytterligare energi i ekonomin bland annat genom ökade investeringar i utbildning, infrastruktur, forskning och innovation. Fler i arbete stärker sammanhållningen och är grundbulten för starka offentliga finanser och bättre välfärdstjänster till medborgarna. En svag förankring på arbetsmarknaden är dessutom huvudskälet till ekonomisk utsatthet. Politiken måste därför fortsätta att verka för att skapa fler vägar till jobb för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Det svenska samhället ska hålla ihop. 33 (S): Tack, finansministern, för svaret! När jag lyssnar på och jämför med vad han sade under den senaste socialdemokratiska regeringstiden är det helt olika budskap. Då beskrevs en sexprocentig arbetslöshet som en fullständig katastrof. Vi hade massarbetslöshet i landet, ett gigantiskt utanförskap. är det närmast idyll, när vi har en arbetslöshet på 400 000 personer. Jag tycker att låter leende, som hälsningarna från Maramö i kommun. Korv grillades, flaggor hissades och det var leenden framför fotografen. Men vi fick inte reda på någon politik, bara vad som åts. Man glömde berätta att i kommun, där Maramö ligger, är arbetslösheten högre än under 90-talskrisen. 1 260 människor är arbetslösa i lilla , och 600 av dem har varit arbetslösa . 700 av de arbetslösa i saknar a-kassa. Försörjningsstödet har exploderat i kommunen från 10 till nära . Vidare träffar du 13 000 arbetslösa i , från upp till . Se ut över landet med 400 000 människor arbetslösa! Jag vill hävda att det är effekten av en felaktig politik som bygger på en felaktig analys. Jobben skulle komma genom att lönerna relativt sänktes och genom flera instrument som det så kallade jobbskatteavdraget men också genom åtgärder direkt mot de arbetslösa. Man skulle pressa ut människor på en arbetsmarknad som var svag eller icke existerande genom att försämra arbetslöshetsförsäkringen. Det är en klassisk utbudspolitik som markant skiljer sig åt från den politik som vi socialdemokrater vill föra, nämligen stimulera ekonomin, skapa en efterfrågan och ge underlag för sysselsättning. Kan du, , påstå att politiken med relativa lönesänkningar genom åtgärder på främst skatteområdet har lyckats? Kan du påstå att det politiska instrumentet försämrad arbetslöshetsförsäkring och också sjukförsäkring för att få fler ut på arbetsmarknaden har lyckats, ? Kan du , , efter många debatter här i kammaren ge ett svar på frågan om arbetslösheten har ökat eller minskat sedan du blev finansminister? 34 (M): Jag trodde aldrig att jag skulle säga det här, men jag tror faktiskt att har rätt, nämligen i den del av interpellationen där han tar upp vad som händer när människor hamnar i utanförskap. När tillvaron präglas av hopplöshet och människor saknar framtidstro, ja då sprids misstro och främlingsfientlighet. Det är dessutom en stor riskfaktor för ohälsa när människors frihet och tron på den egna förmågan inskränks. Det är när möjligheterna till livschanser tycks saknas som dessa problem växer. Det utanförskap som byggdes upp under brinnande högkonjunktur, under den socialdemokratiska regeringen, är det som vi har tvingats att hantera under de här krisåren. Och få kan förneka den framgång som har haft . Det har uppmärksammats, inte minst av internationella bedömare. För sedan kunde vi läsa om detta i , och jag är helt säker på att har tagit del av artikeln. I går kunde vi höra från Riksbankschefen vad krisen har betytt för arbetslösheten i i förhållande till andra länder. I är förhållandet sådant att arbetslösheten i princip har legat still, trots krisåren, medan det i andra länder som , och flera andra exempel har handlat om dubblering och ibland tredubblering av arbetslösheten. Mina frågor, herr talman, till finansministern är: Vilka faktorer är det som har gjort att har lyckats så bra i förhållande till andra länder under krisåren? Vad är det som är framgångsfaktorerna som gör att urskiljer sig så dramatiskt i förhållande till andra länder? 35 Finansminister (M): gäller interpellationen hur politiken har klarat sig när det gäller klyftor och sammanhållning. Låt mig redovisa mina och regeringens utgångspunkter. Ett av de främsta kännetecknen för det svenska samhället och ett av de drag som vi har anledning att vårda mest är den stora sammanhållningen. är ett land som präglas av mindre skillnader än nästan alla andra länder. De nordiska länderna har samlat varit mer noggranna och skickligare på att hålla igen när det gäller klyftor än övriga länder i världen. Man kan till och med säga att det gäller , för detta är ett drag som även präglar länder som och i ett internationellt perspektiv. Vi har större möjligheter för den som föds att förverkliga sina livschanser i vårt samhälle än i praktiskt taget alla andra samhällen. De nordiska och nordeuropeiska välfärdsmodellerna med makroekonomisk stabilitet och omfattande reformer för att förstärka strukturell tillväxt och få in dynamik har visat sig vara ett bra sätt att vårda och utveckla en välfärdsstat, ofta, precis som i , bäst uttryckt av regeringar som ligger lite höger om mitten, som vi ser i till exempel , och . Låt oss bara se hur resultaten ser ut. Gini-kofficienten, det mått som man oftast använder för att beskriva ekonomisk skevhet, ökade då parti regerade . Det var alltså en kraftigare ökning än i andra då man kom ur 90-talskrisen med en relativt hög genomsnittlig tillväxt. som vi har haft ansvaret, då vi har haft den kanske värsta ekonomiska krisen sedan depressionen, har Gini-kofficienten minskat . Låt oss inte göra en stor sak av dessa . Låt oss säga att Gini-kofficienten har varit oförändrad. Under partis ansvar steg den , med god tillväxt. har den alltså stått stilla. Vi har lyckats bryta den ökning av inkomstskillnader som regeringar drev fram. Låt oss titta på hur det är med materiell standard, som kanske är ännu viktigare än inkomstskillnader, för i ett bra samhälle ska också de som har tuffast villkor ha en rimlig standard. Det är ett anständighetsvillkor när det gäller fördelning. Och andelen med låg materiell standard har, enligt mått, som vi har haft ansvaret minskat från av befolkningen. Vi kan också se hur det ser ut när det gäller barnen, för det är ofta ett centralt och viktigt mått. Även där har, enligt , andelen med låg materiell standard minskat från . Inkomstfördelningen har alltså blivit mindre skev, och de mest utsatta grupperna har en mindre andel med låg materiell standard i . Då kommer säga att det är sant för alla länder. Och det välkomnar jag, för då får jag en möjlighet att läsa upp hur det ser ut i andra länder. Där har det nämligen inte varit på det sättet. Vi kan titta på social rörlighet. Alltjämt tillhör , och de nordiska länderna, de länder som har mest social rörelse. Det är inte de anglosachsiska länderna eller de sydeuropeiska hierarkiska länderna utan vi som med den nordiska välfärdsmodellen med öppenhet och reformerad dynamik har fått en ökad social rörelse . Det är alltså 200 000 färre i utanförskap, 200 000 fler sysselsatta. Det är naturligtvis en väldigt bra utveckling, eftersom vi talar om perioden med den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen. Alla utanför denna kammare är ju väl medvetna om vad som har inträffat i världsekonomin . Det är klart att arbetslinjen är en central del i att bygga ett samhälle som håller ihop. Det är fattigdomsfällor, inaktivitetsfällor och arbetslöshetsfällor som bygger skillnader, inte arbetslinjen. 36 (S): De nya har ju haft en egen retorikskola under Per Schlingmanns ledning. Den handlar om tre grundbultar: Säg något, gör något annat och svara aldrig på frågor! är en fulländad elev i den skolan. Han vägrar alltid att svara på frågor om arbetslöshet, en massarbetslöshet som har exploderat och som biter sig fast. Han talar om olika statistiska förhållanden men aldrig om de svenska. Och det verkar ha varit någon annan än som försämrade arbetslöshetsförsäkringen. Jag ska tala om en människa bortom staplarna. Hon heter och framträdde i . Hon var projektledare för 200 personer på i . Hon tappade jobbet, ett välbetalt och spännande arbete. Det var för henne en fullständigt omöjlig tanke, och så tror jag att många tänker. Men vem som helst riskerar att bli arbetslös. Det var 1 500 personer till som varslades i . som gått sedan hon blev arbetslös har hon sökt 140 jobb. Hon berättar öppet vad arbetslösheten gör med människor. Det blir ett slags social skamkänsla av att man inte gör rätt för sig, trots att man är i gång och söker jobb. brukar ofta framhålla att om arbetslöshetsförsäkringen förbättras blir 30 000 fler arbetslösa. Tror att i och andra arbetslösa föredrar arbetslösheten framför att få ett jobb? På vilket sätt underlättar det hennes återinträde på arbetsmarknaden om hon också har en stor ekonomisk börda att bära för att hantera vardagens ekonomi? Stimuleras hon och andra arbetslösa bättre att komma ut på arbetsmarknaden genom piska? Har den politiken lyckats, ? Jag upprepar frågan. Har den andra politiska inriktningen att med skilda instrument sänka lönerna, restaurangmomsen och arbetsgivaravgiften för ungdomar och det allmänna talet om återhållsamhet lyckats? Låt mig repetera frågan. Det är enkel statistik och matematik. Är 400 000 mer eller mindre än 290 000? Det var 290 000 arbetslösa när du tog över, är det 400 000. Har arbetslösheten ökat eller minskat med dig som finansminister, ? Därutöver har och 400 000 arbetslösa straffats inte bara en gång för att de oförskyllt tappat sina jobb utan en gång till ekonomiskt av för att de blev arbetslösa. 37 (M): Vi har hört finansministern förklara hur vi bygger starkt med sammanhållning och genom att ge människor större frihet, framtidstro och livschanser, inte bara en första chans utan en andra och kanske en tredje chans. Jag vägrar att acceptera att människor som en gång hamnat utanför aldrig någonsin ska få en andra chans. Det var här Socialdemokraterna misslyckades stort. Arbetslösheten hölls nere genom att man förtidspensionerade 140 personer per dag. Per dag, herr talman! I vilka delar skiljer sig Socialdemokraternas politik mot den politik som Socialdemokraterna förde då man förpassade människor i massmängd till ett utanförskap? 38 (M): Låt mig göra ett personligt erkännande. När jag kom in i drabbades jag liksom många andra riksdagsledamöter av problemet med en växande buk; jag gick upp i vikt. Det är säkert fler som kan vittna om detta problem. tog jag tag i det och försökte äta mindre och träna mer, och jag lyckades ganska bra. ställde jag mig på vågen, och det slog mig att vikten kunde variera ganska mycket. Hade jag ätit mycket salt och fått i mig mycket vätska kunde jag väga betydligt mer än dagen före och tvärtom. Då var det lätt att bli lurad att tro att jag antingen hade gått upp eller gått ned mycket i vikt. Men det man måste titta på här är trenden. Vart är vikten på väg i ett längre perspektiv? Hur kan man jämna ut det? Lite på samma sätt funkar det med arbetslösheten. är arbetslösheten högre, ibland lägre beroende på konjunkturen och hur det ser ut i omvärlden, om det går bra i till exempel , och eller inte. Detta måste man ta hänsyn till. Man måste jämföra toppar och dalar och titta på den långsiktiga trenden. Jämför vi , efter sju svåra år med en finanskris som har varit den hårdaste stöten mot den globala ekonomin sedan depressionen, med 2006 kan vi konstatera att vi har nästan samma, ja, till och med lägre arbetslöshet och utanförskap än 2006 när konjunkturen var på sin absoluta topp. Man måste göra dessa jämförelser och inse att det är trenden som är relevant. Man måste också inse att trenden kan variera beroende på hur säsongen ser ut. Vissa delar av året är arbetslösheten naturligt högre och andra är den naturligt lägre. När jämför 290 000 arbetslösa 2006 med 400 000 arbetslösa gör han en jämförelse som är den mest gynnsamma för hans retoriska utläggning i talarstolen. Det må vara hänt. Jag hade säkert gjort samma sak i opposition. Men ska man vara ärlig i den politiska debatten och försöka se sambanden är det svårt att konstatera annat än att det strukturellt i svensk ekonomi har skett en otroligt positiv förbättring. Trots den globala kris som vi har drabbats av har faktiskt fått 200 000 fler sysselsatta. Klyftorna har inte ökat, som påstår. Lönerna har inte sjunkit, som påstår. Välfärden har inte raserats, som påstår. Tvärtom är i den globala kontexten det land som kanske har lyckats bäst under de senaste sex sju åren, och det inser nog de flesta människor. Som flera andra debattörer har varit inne på blev vi utsedda till det stora föregångslandet av den internationellt erkända tidningen . Vi ska dock inte förneka att det fortfarande finns stora problem. Många är arbetslösa och många är fast i ett utanförskap i socialförsäkringssystemen. Detta måste vi arbeta med. Det är inget vi löser över , utan det kommer att ta att rätta till. Frågan är i vilken riktning vi ska gå. Ska vi gå i riktning mot att det ska löna sig att arbeta och att anställa och att vi ska sänka trösklarna? Eller ska vi gå i motsatt riktning som Socialdemokraterna vill och höja skatterna och bidragen så att det lönar sig sämre att arbeta? Hur blir det färre arbetslösa då, ? 39 (FP): Det finns många olika aspekter på denna fråga. Jag vill tillägga en sak apropå att anförde den sänkta skatten på serverad mat som något väldigt klandervärt. Låt mig erinra kammarens ledamöter och de ärade åhörarna på läktaren om att man i Socialdemokraternas, och program från tydligt kan läsa att Socialdemokraterna, utlovade sänkt skatt på serverad mat om de kom till makten. Jag tycker för den här frågan att man inte kan hysa stor respekt för Socialdemokraternas nuvarande angrepp på denna punkt. I stället borde ni vara glada över att regeringen och regeringspartierna har genomfört den politik som ni gick till val på 2010. 40 (S): Det är , men det syns knappast i talarstolen just . Jag kunde inte låta bli att anmäla mig till debatten när allt fler börjar skönmåla utvecklingen i . Det är våldsamma överdrifter från borgerligt håll att påstå att det inte har blivit sämre utan har blivit bättre. Arbetslösheten går upp och ned, säger , och det är naturligt. Nej, det är ingen naturlig fråga, utan det är något som man politiskt kan påverka genom aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder och genom att föra en aktiv industripolitik, vilket den här regeringen inte gör. När man var i talade man till och med från statsministerns sida om att industrijobben i försvinner, att det inget som får utvecklas i . Det är oerhört märkligt uttalande mot bakgrund av vad som sker i , som en ansedd ekonomisk tidskrift skrev mycket tydligt bara att stora svenska industriföretag är oerhört framgångsrika, att det skapas jobb inom industrin och att industrin har stor betydelse för den tjänstesektor som vi har i landet. Okunskapen på den borgerliga sidan är väldigt stor, vad jag kan förstå. Fördelen med när vi tittar på vad som händer när det gäller ekonomiska klyftor i samhället som ökar och när vi tittar på hur arbetslösheten breder ut sig är att vi representerar olika delar av landet och kan se hur det är på hemmaplan, precis som redovisade från . Jag kan också från , som jag kommer från, se att vi får allt fler som är långvarigt arbetslösa. Det kan man se också på andra håll runt om i landet. Men om man bara är fokuserad på att titta på vilka beräkningar och studier olika ekonomer gör och inte ser på verkligheten, då kan man ju tro att det är som ekonomerna säger, de som sitter här någonstans i och räknar. Gå ut i verkligheten och titta på hur det ser ut! Vi ska debattera mer om det när vi behandlar nästa interpellation, som handlar om arbetslöshetsersättningen. Men titta på fas 3! Titta på de människor som finns i fas 3, de drygt 30 000! Se på den situation de har! De kan inte gå till en arbetsgivare och säga: Jag är just nu i fas 3. Vad säger nämligen arbetsgivaren då? Han vet att den institution som denna regering har infört för människor med arbetslöshet innebär att man inte är anställbar. En arbetsgivare säger: Den som är i fas 3 har ingen kompetensutveckling, han har ingen vidareutveckling, han eller hon är en förlorad person på arbetsmarknaden. Därför vågar man inte berätta att man är i fas 3. Det är en oerhört kränkande åtgärd som denna borgerliga regering har infört för människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. Ni tog bort plusjobben, som hade 16 000 människor i riktiga sysselsättningar i kommunerna. Det tog ni bort! De hade riktiga kollektivavtal. Poängen med kollektivavtal är att man har lön och sociala avgifter betalda och får sina pensionspoäng. Det har ni helt tagit bort med de åtgärder som ni har vidtagit. Det är därför de ekonomiska klyftorna ökar, . Det är det som är problemet. De systemförändringar som denna regering har infört börjar nu verka mycket tydligt för allt fler människor. Det är därför den ekonomiska politiken skapar ökade ekonomiska klyftor och ökad utslagning i samhället. 41 Finansminister (M): och hävdar att de ekonomiska klyftorna nu ökar i . Låt mig för tydlighetens skull upplysa dem om detta: Gini-koefficienten låg på 1995. När Socialdemokraterna hade styrt hade Gini-koefficienten ökat till 0,24. När vi kommer fram hade den ökat till 0,258. När Socialdemokraterna lämnade ifrån sig regeringsmakten hade den ökat till 0,28. Är det inte en ökning från 0,22 till 0,28, eller har annan statistik? I så fall vill jag gärna höra den redovisad i talarstol. Annars har framhållit att avviker genom en kraftig ökning av skillnaderna. Låt mig bara för att frågeställningen ska vara klar poängtera att Gini-koefficienten var 0,30. , som är vi har en siffra för, är den 0,29. Såvitt jag förstår är 0,29 lägre än 0,30. Det bästa mått vi har på inkomstskillnader som alla forskare säger är det bästa måttet har alltså minskat. Ena perioden har den ökat . Det är en rätt kraftig ökning, kraftigare än de flesta andra länder. Den avviker internationellt och har framhållits på det sättet. Andra perioden har den ökat i många andra länder. Kom gärna och säg att den inte har ökat i andra länder, så ska jag gärna läsa upp siffror för hur det har gått för andra länder under krisen, för det förbättrar nämligen jämförelsen med . Sedan lägger jag till låg materiell standard, barnen och social rörlighet. gällde med vilken statistik jag kunde hävda att arbetslinjen har varit framgångsrik. Låt mig då upprepa: Gini-koefficienten har inte ökat lika snabbt som . Barnfattigdomen har, med de mått som använder för låg materiell standard, minskat. Social sammanhållning i termer av social rörlighet är fortsatt hög i . Det måste ändå vara tydligt. Sedan måste jag tacka för hans andra vändning i debatten, när han säger att det har varit sänkta löner. Jag vill då passa på att läsa upp den prognos som kommissionen gör för reallöner. Det är enligt kommissionen en reallöneökning på i , att jämföra med att den har minskat i övriga och . I har den alltså ökat , och i övriga länder har den minskat. Jag kan också ta siffrorna . Då säger man för och för övriga , båda åren. står här i talarstolen och säger att vi i har sänkt lönerna. Men avviker med en kraftig reallönetillväxt i tider av svår kris. På vilket område har lönerna sänkts? Det har gjorts ett antal avtalsrörelser sedan jag blev finansminister. Jag vill ha ett exempel ett enda exempel från . Är det Metall? Vilket Metallavtal var det? Är det industrifacken? Jag minns inte det avtalet. Vilket år var det när lönerna sänktes? Vilket fackförbund är det som i den här avtalsrörelsen, av låglönepolitik och sänkta löner, går fram med krav på sänkta löner? Vilket är det?