prot · H009114 · 2013-05-30 00:00:00 — Tänker regeringen vidta några ytterligare åtgärder för att det som hände inte ska hända igen? 69 (): Först och främst tror jag att vi alla är skakade, upprörda och bekymrade över de händelser vi såg först i , därefter i flera andra delar av och som sedan kom att spridas till en del andra städer runt om i . Vad det handlar om är ungdomar som kastar sten, sätter bilar i brand, ägnar sig åt skadegörelse och hindrar personal från ambulans, hemtjänst och polis att utföra sitt viktiga arbete. Man kan ställa sig frågan: Varför gör de så här? Låt mig säga att det inte finns en enskild förklaring. Vad vi kan se av dem som har gripits och de rapporter vi får är att det ofta handlar om ungdomar som är förankrade i de stadsdelar eller kommuner där händelserna sker. Det finns en upprördhet och en vilja att markera mot samhället. Då blir samhällsföreträdare av typen polis och andra ofta en målbild. Det är också någonting som man ser i många andra länder. Det är ett stort bekymmer. 70 (S): Det räcker inte att bara konstatera bekymret. Vi har sett detta . Kombinationen av massarbetslöshet å ena sidan och en fast etablerad organiserad kriminalitet å andra sidan är mycket farlig. En del av de ungdomar som har varit indragna i händelserna löper risk att vara indragna i ännu värre kriminalitet och dras in i den organiserade kriminaliteten. Det var därför jag frågade om ytterligare åtgärder från regeringens sida. Det räcker inte att bara konstatera problemet, utan man måste också, för att visa ledarskap, visa att man förstår problemen och vidta åtgärder. Jag besökte i går. Den bild som man får därifrån, när man frågar om vad som är den enskilda problembilden, är alltid samma sak: Vi behöver fler arbetstillfällen. Vi behöver jobb. Vi behöver bättre skolresultat och satsningar på skolor i utsatta bostadsområden. Vi behöver också sociala insatser riktade till de ungdomar som är på väg att hamna i kriminalitet. Därför ställer jag frågan igen till justitieministern: hon och regeringen vidta några sådana ytterligare åtgärder , med anledning av det som hände ? 71 (): Svaret är ja. Självklart kommer vi att vidta åtgärder. Men väldigt mycket av de insatser som krävs och som har gjorts och görs när det gäller olika förortsområden och olika delar av är kommunalt ansvar. Det regeringen har en skyldighet att göra är att se till att insatser samordnas och att polisen samverkar på ett bra sätt med de olika kommunala delarna. Det är en sak som gläder mig. Vi har försökt med sociala insatsgrupper när det gäller att tillrättaföra ungdomar med allvarliga problem, och ytterligare ett tjugotal sociala insatsgrupper är på väg att starta. Beskedet till polisen har varit: Om man vill starta den här typen av arbete kring individer med en allvarlig problematik ska polisen vara med. Mycket mer behöver göras. Det gäller jobben. erbjuder betydligt fler sommarjobb än tidigare, och i en del stadsdelar erbjuder man alla ungdomar sommarjobb. Men det finns givetvis väldigt mycket mer vi alla kan göra och kommer att behöva göra framöver. bidrag till FN-insatsen i 72 (M): Jag har en fråga till försvarsminister . Regeringen har lämnat en proposition om ett militärt bidrag till den kommande FN-insatsen i . En sådan insats bör, som jag ser det, kombineras så att det blir en militär insats, diplomati, uppbyggnad av bistånd, handel och så vidare. Min fråga till försvarsministern är: Hur ser du på bidrag till en FN-insats i ? 73 Försvarsminister (M): Tack för frågan, ! Situationen i har varit mycket besvärlig och är fortsatt besvärlig, även om det nu finns en politisk plan för hur man ska gå vidare. Det finns en plan från FN för att omvandla den afrikanska insatsen till en FN-ledd insats som kommer att heta Minusma. Regeringen har fattat beslut om en proposition och kommer att be om mandat att sända 70 personer till till den här FN-insatsen, så att FN-insatsen kan göra så stor nytta som möjligt. Det handlar om en stabiliseringsstyrka som ska kunna hjälpa till att stabilisera situationen i tills landet självt kan ta ansvar. Det handlar om ett 70-tal personer, och huvudsyftet är taktiskt transportflyg. Det handlar också om svenska stabsofficerare till den FN-ledda staben. 74 (M): Tack för svaret! I går var det veterandagen, och då blir man påmind om insatser för fred och säkerhet under en väldigt . minskar vi engagemanget i . Min fråga är: Hur länge tror du att kommer att vara engagerat i en insats i ? 75 Försvarsminister (M): Det är alltid väldigt svårt att bedöma och spekulera. Utgångspunkten och det regeringen begär mandat för är . I den bästa av världar går utvecklingen snabbt framåt, och då räcker det med detta. Men med erfarenhet av hur det har sett ut i andra länder med liknande problem kan man se att det handlar om långsiktiga insatser. Förutom bidraget till FN-insatsen bidrar med just det breda engagemanget, alltifrån det vi gör via EU:s insatser, det som heter EU:s träningsmission i , till vårt eget bilaterala biståndsarbete, som är återupptaget efter att ha varit suspenderat. Jag var själv i i början på månaden. Behoven är väldigt stora. Vi har en bredd för att kunna hjälpa till med både civila och militära insatser, alltifrån stöd till civil minröjning till utbildning av den maliska armén och att kunna stötta den FN-insats som kommer att krävas. Men tidsutdräkten vågar jag inte spekulera om. 76 (S): En framsynt klimatomställning krävs inte bara för att rädda mänskligheten på vår planet utan också för att bära välfärd och jobb. har vi har hört det tidigare riktat kritik mot regeringen och det ni gjorde eller inte gjorde i . Vad det handlar om är att regeringen i sitt eget strategidokument sade att ni skulle driva att minska de långlivade klimatutsläppen, och sedan har regeringen, själv, bestämt sig för att inte driva den frågan i . Då är min fråga till utrikesminister : Varför? Jag vill också lägga till: I tidigare svar har verkat väldigt nöjd över tillståndet för saker och ting. Jag känner inte att jag har anledning att känna mig lika nöjd, med tanke på att vi inte ens är i närheten av att rädda vårt klimat. Därför vill jag lägga till en fråga. Om nu är så nöjd och litar på internationella förhandlingar, vilket nytt initiativ är ministern beredd att ta för att minska utsläppen på internationell nivå? 77 Utrikesminister (M): I allt väsentligt har jag besvarat de här frågorna tidigare. Vi arbetar inom Europeiska unionen och nationellt för att ta nya initiativ i samband med de stora, globala konferenser som kommer i och . Den internationella klimatpanelen kommer att presentera en uppföljning. Vi diskuterar inom EU och bilateralt nya initiativ, för att ta den delen. Vi har en betydande förändring som sker i energibilden i världen, som frågeställaren säkert är medveten om. Den har lett till att de amerikanska utsläppen nu ligger under Kyotonivå, medan vi har en mer alarmerande utveckling på andra håll. Detta kräver att vi både skärper och anpassar politiken i de globala förhandlingarna. Där tillhör de absolut drivande. I har det det är rätt handlat mer om de kortlivade klimatföroreningarna. Dem har man talat alltför lite om i riksdag. Men de har faktiskt dubbelt så stor effekt uppe i som de långlivade. Det tror jag vore bra om också Socialdemokraterna uppmärksammade. 78 (S): Jag behövde, , ingen föreläsning om hur klimatsituationen ser ut i världen och vilka utsläpp som är mer eller mindre viktiga. Faktum är att vi måste sluta med fossila utsläpp, både kortlivade och långlivade klimatutsläpp. Min fråga var varför regeringen i sitt eget dokument har sagt att ni i skulle prioritera att minska de långlivade klimatutsläppen och du sedan har valt att inte göra det. Min andra fråga var: Vilka nya initiativ är utrikesministern, i alla de internationella kontakter som du har, beredd att ta för att världen ska minska sina utsläpp av växthusgaser? Vi är inte överens om att den , med i spetsen, är den som driver klimatfrågan, varken på europeisk nivå eller på internationell nivå. Ni är snarare en klimatbromskloss. 79 Utrikesminister (M): Så är det ju inte. Var och en vet att Europeiska unionen är den starkaste globala kraften för att få till stånd en klimatöverenskommelse. Det har inte lyckats. Men vi vet att det framför allt beror på andra krafter. Vi vet att EU är starkt pådrivande. Vi vet att inom EU har varit starkt pådrivande. Det går att öppna valfri internationell publikation för att ta del av detta. Så kommer det att vara. Vi kommer att fortsätta att driva detta. EU:s stats- och regeringschefer hade energipolitiken på dagordningen på sitt senaste möte, och statsministern tog upp den där. Utrikesministrarna hade energipolitiken och klimatfrågorna på dagordningen på sitt näst senaste möte. Vi diskuterade där vilka ytterligare steg som vi kan ta. EU är den starkaste diplomatiska kraften i världen när det gäller att få en klimatöverenskommelse. Det vet faktiskt alla i världen i övrigt. Stöd till svenska mjölkbönder 80 (MP): Jag har en fråga till landsbygdsminister . I tv:s Aktuelltstudio för sedan kunde vi höra en framträdande företrädare för uttrycka önskemål om stöd till bönder, speciellt mjölkbönder, genom att föreslå ett stöd i storleksordningen per ko. undrar jag: Vad tycker landsbygdsministern om ett sådant stöd? Har ministern förslag på finansiering? 81 Landsbygdsminister (C): Tack för frågan! Om jag är rätt underrättad var det nog undertecknad som var i nämnda tv-studio. Mitt förslag på hur vi ska lösa problemet med en minskad djurproduktion i vårt land, vilket är till förfång för den biologiska mångfalden och eftersom vi vill ha svensk mat på våra matbord och i våra kylskåp, är att vi använder en del av de pengar som har tilldelats i Europasammanhang för att speciellt stödja bönder som har djur, så att vi får fler djur i alla delar av vårt land. 82 (MP): För att få större miljönytta för insatta skattemedel talas det ibland om att införa någon form av differentierad djurvälfärdsersättning, det vill säga att gå från stöd till ersättning. Vad tycker landsbygdsministern om en sådan tanke? 83 Landsbygdsminister (C): Jag är positiv även till detta. Vi har, som säkert känner till, ett sådant stöd vad gäller grisar sedan åtta tillbaka med per sugga. Skälet till det är att vi har högre nivåer på såväl miljöåtaganden som vad gäller djurvälfärden i det svenska jordbruket än vad som är brukligt och allmän praxis i andra delar av det som vi är en del av . Då måste vi, som jag ser det, ekonomiskt stödja den högre djurvälfärd som vi har och också ikläda oss ett ansvar för de höga miljönormer som vi har i vårt land i förhållande till hur omvärlden ser ut. 84 (FP): Min fråga går till utrikesminister . Under den långa syriska konflikt som har pågått har , och Hizbollah aktivt försett den syriska regimen med vapen och personell support. har man också sett att islamistiska extremister och jihadister tagit sig från i princip alla världens hörn till . Vapenembargot har i praktiken gällt de grupper av oppositionen som inte håller med vare sig jihadisterna eller regimen, och på så sätt har det faktiskt drabbat dem först och främst. Den med utrikesministern i spetsen har , och enligt min mening med rätta, hävdat att det måste bli en politisk lösning och deklarerat att inte ska vara en del av den här lösningen. Min fråga är: Tror ni att Baathregimen, som har haft makten , och presidenten, som tillsammans med sin far har haft makten , är villiga att avskaffa sig själva och gå med på en politisk lösning? 85 Utrikesminister (M): Nej, det tror jag inte att de är intresserade av. Men det läge som har uppkommit i innebär att ingen kan vinna detta krig. Antalet förlorare ökar för varje timme. Det räknas i mänskliga liv. Det finns ingen som bara med vapenmakt kan uppnå de mål som de har satt upp. Det måste till en politisk process. Det måste till en fredslösning. Därför har vi prioriterat det, och jag vill att Europeiska unionen också ska prioritera det. har vi fått en diskussion om leverans av vapen. har ingen möjlighet att leverera vapen och kommer inte att göra det. Det jag helst skulle vilja se är att vi får ett totalt vapenembargo så att alla de leveranser som frågeställaren nämner och de ytterligare som kan finnas upphör och att vi får ett solitt stöd för den förvisso utomordentligt svåra fredsprocess som förr eller senare måste komma. 86 (FP): har samtalsämnet varit att det syriska folket inte behöver mer vapen utan stopp på dödandet. Vi har sett att varje gång regimen förlorar makten över ett område börjar de beskjuta området genom flyganfall och tunga vapen. måste man tyvärr välja mellan två onda ting. I valet mellan regimens fortsatta angrepp på civila mål i och vapenembargot kanske man ska välja det . Vad tycker utrikesministern om tanken att det kanske är dags att ändra den här ståndpunkten för att man ska kunna förse den demokratiska gruppen av oppositionen med vapen för att de åtminstone ska kunna försvara sig mot flyganfall och tunga vapen? Är det möjligt? 87 Utrikesminister (M): Nej, det är inte möjligt. har ingen möjlighet att leverera vapen i situationer som denna. Vi har mycket tydliga bestämmelser vad gäller hur svenska vapen kan användas och vilka vi kan leverera svenska vapen till. Det enda fall där vi har levererat vapen som jag kan överblicka är till under vinterkriget. Då tömde vi den svenska arméns förråd på vapen och levererade över dem till en krigsmakt som vi hade starkt förtroende för och där vi visste exakt vad den politiska målsättningen var. Möjligheten att sända i väg vapen in i en rätt okänd konflikt finns varken juridiskt eller i övrigt i . Miljöhänsyn vid offentliga upphandlingar 88 (S): Jag vill ställa en fråga till statsrådet . I många kommuner finns det nu en politisk drivkraft att använda offentliga upphandlingar som ett politiskt och strategiskt redskap, bland annat för att nå målen i miljöpolitiken. Det arbetet stöttas av regeringen på det sättet att , som bland annat lyder under , skriver noggranna detaljinstruktioner om hur detta kan göras. Men har ett annat av regeringens organ, , det vill säga en myndighet som lyder under regeringen enligt regeringsformen, i en rapport kritiserat och menat att deras råd strider mot den fria rörligheten i EU. vill tydligt motarbeta miljöhänsyn vid offentliga upphandlingar. Är det enligt statsrådet lämpligt att motarbetar och generellt miljöhänsyn vid offentliga upphandlingar? 89 Statsrådet (KD): Tack för frågan! Jag ska ärligt säga att jag inte har hunnit läsa den rapporten . Jag ska göra det med intresse. Vi har ett problem, och det är att vi måste få en tydligare lagstiftning och bättre stöd för hur man använder lagstiftningen. håller vi på med ett omfattande arbete inom EU med nya direktiv. Vi är i slutförhandlingar med parlamentet om de här nya direktiven. Vi ska omsätta dem i svensk lagstiftning. Där finns det ökade möjligheter att ta hänsyn till miljöaspekter och etiska och sociala aspekter i upphandlingsförfarandet. Vi har också en upphandlingsutredning här i som har lämnat sitt betänkande. Där diskuterar man också de här frågorna. Vi har också en utredning som levereras till regeringen om upphandlingsstödets utformning. Vi måste samla ihop upphandlingsstödet från statens sida. Det stödet ligger på för många olika händer, och det finns för lite kraft i det för att ge bättre rådgivning och tydligare och mer enhetliga besked. Problemet finns där, och det accentueras av den diskussion som tar upp. Det är min ambition att vi ska få en ny och bättre lagstiftning och ett mer samlat och bättre stöd från statens sida. 90 (S): som de här utredningarna pågår måste tusentals upphandlande myndigheter genomföra offentliga upphandlingar. De måste förhålla sig till de målsättningar som fattar beslut om. Jag ska inte läsa några långa citat från den här rapporten från , men jag kan konstatera att driver en linje mot flera andra myndigheter som lyder under regeringen. Är regeringen oenig om de politiska åtgärderna för att nå de miljömål som har beslutat om? Om regeringen menar allvar med att offentliga upphandlingar ska användas för att förbättra miljön i strategiska syften, varför reagerar då inte regeringen mot ? 91 Statsrådet (KD): vet att varje myndighet är fristående från regeringen och ska tolka lagstiftningen. Problemet är att när man till exempel ska ta miljömässiga hänsyn gäller det att också göra det på rätt sätt så att man uppfyller de grundläggande principer som finns i upphandlingslagstiftningen. Det är också därför som det måste bli ett bättre, tydligare och mer enhetligt budskap om hur man gör detta. När man använder miljöargument kan det också smyga sig in olika typer av styrande element som inte är förenliga med upphandlingslagstiftningen så att man inte får den öppna konkurrens som vi också är ute efter. Det ska göras på rätt sätt så att man uppnår rätt effekt. Det är viktigt. Vi har ett behov av att samla ihop upphandlingsstödet, förstärka det och bli tydligare med det. Då måste vi se över hur den strukturen ska se ut, och det arbetet pågår i . 92 TREDJE VICE TALMANNEN: Tyvärr hinner vi inte med ytterligare frågor . Jag ber att få tacka statsråden för deltagande i dagens frågestund. 10 § (forts. från 8 §) Utvärdering av penningpolitiken för perioden 20102012 (forts. FiU24) 93 PER (MP): Penningpolitiken har stor betydelse för svensk ekonomi. Det ser vi inte minst när ändrar sin ränta eller kommer med andra beslut. Människor följer beslutet intensivt, och många journalister och andra är verkligt intresserade och engagerade. Det beror självklart på att dessa beslut har stor effekt på det individuella planet, när det gäller räntenivåerna på det egna bostadslånet, liksom på samhället och samhällsutvecklingen av ekonomin. Vi tycker att det är bekymmersamt att i sina beslut , , inte varit i närheten av det inflationsmål som man satt upp och som är på . Vi delar bedömningen att det sannolikt leder till att många fler människor än vad som hade varit fallet med lägre ränta är i arbetslöshet och att en lägre räntenivå skulle kunna vara stimulerande för ekonomin och därmed minska arbetslösheten. Det är dock bara ena halvan av frågan. Vi måste också se till de skäl som anför till att man inte sänker räntenivåerna utan bibehåller en ganska hög nivå och därmed inte når de inflationsmål man satt upp. Det är uppenbart att det funnits olika sätt att se på penningpolitiken och de penningpolitiska verktyg som förfogar över, framför allt räntan. Den strid, om vi ska kalla det för strid, eller den oenighet som rått i har för många varit spännande att följa. Den har ibland fått tendensen av ett sportreferat där olika sidor ställts mot varandra och kallats för hökar och duvor och andra tillmälen. Jag vill i likhet med varna för att man med ett sådant synsätt på interna motsättningar flyttar fokus till fel ställe i samhällsdebatten. Med de mest optimistiska bedömningarna av vad en sänkt räntenivå skulle innebära i form av ökade arbetstillfällen kommer man kanske upp i ett antal tiotusen arbetstillfällen. är arbetslösheten i en bra bit över 400 000 personer. Att då lägga för mycket fokus på interna diskussioner och deras olika bedömningar tycker jag leder samhällsdebatten åt fel håll. Vi borde i stället fokusera mycket mer på de verktyg som vi i förfogar över för att få människor i arbete. Jag hoppas att vi kan föra en mer intensiv och mer rättvisande debatt under den kommande valkampanjen för att visa var de viktiga besluten ska fattas. Jag ser med oro på att man försöker flytta över sådana beslut på som i stället borde fattas av . De verktyg som förfogar över är inte lämpliga för att möta stora och viktiga samhällsutmaningar, till exempel arbetslösheten. En av de viktigaste anledningarna som majoriteten i anfört till att hålla en högre räntenivå än vad som annars hade varit lämpligt har varit hushållens stora skuldsättning. Här delar vi bedömning att den är ett stort problem som vi måste fokusera på. ligger hushållens skuldsättning på en bit av de disponibla inkomsterna, vilket i jämförelse med nästan alla andra länder är en mycket hög nivå. Vi har sett många exempel både i under tidigare faser i vår ekonomiska utveckling och i andra länder runt om i vår omvärld på hur hög skuldsättning lett till problem med banksfären, med finanssystemet, och därefter till problem med statens ekonomi, vilket skapat enorma svårigheter. Exempel på det är och . Med tanke på dessa varnande exempel måste vi ta problemet på allvar. Vi kan inte blunda och hoppas att problemet med hushållens höga skuldsättning ska försvinna av sig självt. Majoriteten i riksdag och regering är inte beredd att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att börja minska hushållens skuldsättning utan har i stället skyfflat över den frågan till . Det har skapat den stora interna debatten i direktion. Riksbankschefen har varit mycket tydlig i sin kritik, tydligare än riksbankschefer brukar vara, av att regeringen inte använder finanspolitiken för att minska skuldsättningen i samhället. Han har tydligt sagt att man skulle behöva använda andra verktyg för att minska den höga skuldsättningen. Men som den ansvarsfulla person han är har han känt sig tvingad att använda de redskap som han förfogar över för att inte ytterligare späda på en negativ utveckling. Det är alltså ett problem som i allra högsta grad beror på regeringen. Det är regeringen som inte kommit med de nödvändiga åtgärderna. Det gör att hamnar i en svår situation. Detta leder i slutändan till att vi i har en högre arbetslöshet än vi skulle behöva ha. har återigen riktat kritik mot den för att den inte gör tillräckligt för att minska hushållens skuldsättning. Det är tydligt att det är ett misslyckande för regeringen, som inte klarat av sin uppgift. Ett av skälen till det är att bostadsmarknaden inte fungerar i . Vi har en enorm bostadsbrist i framför allt storstadsområdena, dit många människor flyttar. Här måste det till nya verktyg för att komma åt problemet. Dessutom behöver vi hitta lösningar på hur vi kan minska den befintliga skuldsättningen. Från har vi föreslagit att vi ska föra samtal över blockgränserna och försöka hitta gemensamma lösningar på utmaningarna och på så sätt skapa trygghet och lugn på marknaden. Därmed låter vi jobba med det som de ska jobba med, det vill säga inte med att motverka skuldsättningen, vilket de ägnar sig åt. Jag hoppas att det med tiden kommer att finnas intresse från majoriteten att medverka till sådana samtal och försöka hitta gemensamma lösningar över blockgränserna. Det tror jag att svenska ekonomer och det svenska ekonomiska systemet förväntar sig av oss som ansvariga politiker. Därmed, herr talman, vill jag yrka bifall till finansutskottets förslag i betänkandet. 94 (FP): Låt mig börja med ett citat av . Röster har höjts för att sänka en redan mycket låg ränta ytterligare för att stimulera sysselsättningen. Dagens höga arbetslöshet är ett problem, men som riksbankschef kan jag inte bara agera kortsiktigt. Jag måste även ta ansvar för de långsiktiga konsekvenserna av dagens penningpolitik. Och det finns risker förknippade med en alltför låg ränta som inte går att bortse från. Det är ett citat från en artikel som skrev . Ja, vinsterna med att stimulera ekonomin ytterligare genom lägre ränta måste, helt riktigt, vägas mot de kostnader som kan uppstå . När ändrar reporäntan kommer det ska vi vara medvetna om effekten av ränteändringarna först efter . Det kanske tar innan den fulla effekten har uppnåtts. Prognoser är alltid intressanta att diskutera det var en av grunderna till den oenighet som fanns i den tidigare direktionen. De modeller som man använder sig av är baserade på teorier och på erfarenhet som på ett förenklat sätt ska försöka beskriva verkligheten, och sedan har man lite olika scenarier. En invändning är att modeller inte fångar allt. Man måste också tillåta vanligt omdöme och etablerad erfarenhet att tas med i spelen. Modellerna är alltid uppbyggda på historiska erfarenheter, men historien upprepar sig inte.