prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — Det hade varit klädsamt om regeringen också hade intresserat sig för klimatområdet, lite grann i alla fall, och inte totalt negligerat det – särskilt då vi har en klimatkonferens och klimateffekterna visar sig allt tydligare. Detta är problemet. I stället för att agera aktivt och försöka förebygga framtidens skadeverkningar och hot agerar regeringen, liksom Alliansens talespersoner under dagens debatt, reaktivt och talar bara om hur bra allt har varit. Mina frågor till är: På vilket sätt avser regeringen att verkligen ta klimatansvar och se till att vi får en bättre miljöpolitik i vårt land? På vilket sätt använder man de verktyg som finns? Jag har diskuterat grön skatteväxling med . Här sänker regeringen ensidigt skatterna utan att också höja miljöskatterna i motsvarande grad, vilket konceptet med grön skatteväxling innebär. Det är ett balansspel. När regeringen bara sänker skatterna i stället för att ta framtidsansvar undrar jag: Var finns resten? 92 (M) replik: Jag brukar vara tydlig med att vi ska ha en beskattning på drivmedel som gör att vi når EU:s klimatmål 2020. Men, , vi ska inte ha en överbeskattning som gör att livet på landsbygden i försvåras. vet att hör till de länder som mest av alla har utvecklat koldioxidskatten. Det är dock viktigt att vi inte får skatter som gör livet på landsbygden ohållbart. Denna aspekt är viktig. Jag är intresserad av vilka förslag lägger på bordet, för ni talar inte själva om dem. I er budgetmotion är det höjd inkomstskatt, höjd statlig skatt och höjda arbetsgivaravgifter för unga. Det är höjd bensin- och dieselskatt, vattenkraftsskatt, kärnkraftsskatt, ny flygskatt, torvskatt, gödselskatt, växthusskatt, bekämpningsmedelsskatt, avfallsskatt, naturgrusskatt, lastbilsskatt och energiskatt. Jag skulle kunna läsa upp ännu fler skatter som lägger på bord. Detta får konsekvenser för förutsättningarna för jobb och växande företag. Det är en skattebörda som läggs på svenska folket och på svenska företag med . Min fråga till är: Vilka konsekvenser får detta för förutsättningarna för fler jobb i växande företag, inte minst utanför våra stora städer? 93 (MP) replik: 50 miljarder var väl att ta i. Jag tar gärna emot en noggrann specifikation av denna beräkning så att jag kan kontrollera den. I motsats till bor jag på landet. Bor man i är det enkelt. Men jag bor långt ute på landet med två till närmaste affär och är beroende av bil, och jag vill kunna bo kvar . Jag vill inte vara tvungen att flytta för att bensinpriset har blivit 30–litern. Jag vill bo kvar och kunna köra på förnybara drivmedel. Med Alliansens politik kommer jag inte att kunna göra det, för ni tar bort alla incitament för fortsatta satsningar på förnybara drivmedel. Som jag var inne på i mitt anförande håller ni på att ödelägga svensk etanolindustri. När ni tog makten låg främst i världen när det gällde alternativa bränslen. Ni har totalförstört det systemet. produceras och säljs nästan inga etanolbilar i , för ni inte har kunnat förvalta det försprång som hade. Det är stor risk att denna brist på politik hos Alliansen leder till utarmning och tvångsflyttning från landsbygden. Jag kommer inte att kunna bo kvar där jag bor, och många andra kommer inte att kunna bo kvar. Om alla moderater bor i förstår jag att det blir så. Alliansen har inga alternativ, och ni har förstört det som fanns. 94 (M) replik: Jag välkomnar engagemang för utanför våra stora städer. Jag är uppvuxen i i och i i , så jag är väl förtrogen med hur landsbygd och städer utanför , och funkar. Just därför är jag bekymrad över vilken effekt förslag som kilometerskatt, ökad beskattning på lastbilar, höjd bensinskatt, höjd gödselskatt och flygskatt får för livskraften i utanför våra stora städer. Det handlar om konsekvenser för hela norra : , , och . Det handlar också om konsekvenser för , som jag kommer från, , och . Bensinskatten, dieselskatten, flygskatten och kilometerskatten får konsekvenser på förutsättningarna för att ha en levande, vital och växande landsbygd. Jag tror att vi kommer att återkomma till dessa konsekvenser. har flera frågor att svara på om hur den ökade skattebördan kommer att leda till mer livskraftiga förutsättningar och fler jobb i växande företag utanför våra stora städer. 95 (FP): Man blir alltid lite inspirerad av det föregående meningsutbytet. Det föranleder mig att börja i en något annan ände än jag hade tänkt mig. Jag vill ta upp motion om moms på bilpoolstjänster. Det är inte den allra största frågan i landet. De vill sänka mervärdesskatten på bilpoolstjänster till . Det är tänkbart att det blir så . Men i beaktande av diskussionen mellan skatteutskottets ordförande och är det dock intressant att läsa motiveringen för detta – väldigt intressant. Jag ska läsa ur en enda mening. Varför vill ha sänkt skatt på bilpoolstjänster? Jo, man vill göra det möjligt för bilpooler att växa i städer. Detta är väldigt intressant – det är där bilpoolerna ska vara. Bilpooler är säkert väldigt bra, men det är intressant att läsa den motivering som – detta fantastiska landsbygdsparti – har anfört. Det är i städerna bilpoolerna ska vara: på och runt Stureplan. Efter denna något speciella inledning ska jag gå in på någonting helt annat och sätta in hela skattepolitiken i ett perspektiv. Vad tar vi ut skatter på? Det är framför allt på arbete vi tar ut skatter. Den största delen av dessa skatter är den kommunala skatten. Om man läser i det stora, tjocka betänkande vi alla numera har under huvudkudden, Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna, ser vi att de kommunala inkomstskatterna – som betalas av nästan alla människor – beräknas till 602 miljarder . Men det som det är en jättelik diskussion om är den statliga skatten, ovanför den så kallade brytpunkten. Hur mycket uppgår den till? Den är också betydande: 45 miljarder. Men det är skillnad, fru talman, på 602 miljarder och 45 miljarder – en jättelik skillnad. Det är olika antal skattebetalare som betalar detta. De indirekta skatterna är också betydande. De arbetsgivaravgifter som betalas uppgår till 470 miljarder. Där ingår i och för sig pensionsavgift med 104 miljarder – det medger jag. Det är så pass mycket pengar att företag, kommuner och landsting och till och med staten måste fundera på hur mycket vi betalar i indirekta skatter och arbetsgivaravgifter. eller liknande har Alliansen sagt att detta är ett hinder för många ungdomar när det gäller att komma in på arbetsmarknaden. Därför har vi nu sänkt arbetsgivaravgiften för ungdomar – mer än tidigare för dem under , vilket jag tycker är klokt – med . Det är också pengar. Jag tror att det är en klok åtgärd att ha detta mellan ungefär 17–18 och därför att det är svårt att komma in på arbetsmarknaden för många unga. Det är också, om inte en stimulans så dock ett sätt för oss att markera att vi vill att många fler unga ska få det lättare att ta sig över hindren in på arbetsmarknaden. Jag tycker att det tråkigaste i Socialdemokraternas motion och synpunkt på detta är att de inte förstår att ungdomar drar väldig nytta av låga arbetsgivaravgifter när det gäller att komma in på arbetsmarknaden. Enligt mitt förmenande är detta faktiskt viktigare än hur mycket betalt ungdomarna får, för det är svårt för många att ta sig över hindren. Sedan har vi otroligt många andra skatter. De olika skatterna, fru talman, upptar flera sidor i detta fina betänkande: alkoholskatter och så vidare – jag ska inte upprepa allihop. Men vi har en skatt som är av betydande vikt för hela statsekonomin: mervärdesskatten – momsen. Det är inte bara så att vi betalar detta till Europeiska unionen. Den uppgår till nästan 400 miljarder . Det är betydligt mer än skatt på kapital och så vidare som vi diskuterade. Mervärdesskatten spelar alltså en väldigt stor roll. Det har gått på den inslagna vägen när det gäller skatter, men låt mig säga att det finns en skatt som inte alls diskuteras . Den var tidigare väldigt orättvis men kanske inte på det sätt som den dåvarande regeringen tyckte. Det är fastighetsskatten. Det finns nästan ingen fråga som är så död i dagens läge som fastighetsskatten. Jag tror inte att det beror på att Socialdemokraterna och andra älskade fastighetsskatten – även om jag tror att finansministrarna tyckte väldigt bra om den – utan på att den hade en stor effekt genom att den gjorde folk oroliga för att de inte skulle ha råd att bo kvar. Därför är det bra att vi har fått bort fastighetsskatten, inte minst från diskussionen. vill ha den tillbaka, och det kan vara roligt för dem. Innan vi går in på jobbskatteavdrag och pensionärsskatter vill jag säga att en annan viktig förändring som har inträffat är att vi har lyckats stoppa en annan höjning av skatter , nämligen på elektricitet. Det kan tyckas vara en liten förändring, men för vanliga människor var det en stor oro, vill jag påstå, med så många och olika skattehöjningar på olika former av elektricitet. Jag står absolut bakom att vi höjer med index – det tror jag att folk kan förstå. Men de väldigt ryckiga saker som fanns förutom de energiprishöjningar vi inte kommer undan var de olika former man lade fram. var jag med på dåvarande finansministerns förslag, och inte mindre än fem gånger höjde vi olika elektricitetsskatter. Jag tror inte att det var bra. Jag ska inte gå in så mycket mer på hur viktigt det är med skatter på arbete. Jag tycker att de är alldeles för höga fortfarande, och jag tror att vi behöver gå över mer till konsumtionsskatter. Alla kan säkert vara överens om att vi längden måste styra över till mer konsumtionsskatter och lägre skatter på arbete. Jag brukar ta med mig den lilla skrift jag har framför mig, Det måste löna sig att arbeta, . Den visar att är ett tråkigt parti i skattepolitiken och har samma åsikter årtionde efter årtionde. Jag ska inte förlänga debatten alltför mycket – vi ska ha en viktig votering . Utifrån förra årets skattedebatt måste jag ändå notera att en skatt inte finns med över huvud taget – jag förstår att tog stort intryck av den debatt vi hade då. Det är deras fantastiska idé om engångsskatt på banker. Att de gillade att ta upp reduktionstanke för bara några banker har de inte alls med . Det tycker jag är en av de stora framgångarna från motsvarande debatt 2012. Den tanken finns inte med. Vi ska vara väldigt glada för att tycks ha övergett den typen av konfiskatoriska skatter . 96 (C): lapp – att det ska löna sig att arbeta – hade i och för sig gärna fått stå kvar. har finansutskottet och skatteutskottet diskuterat och debatterat oppositionspartiernas olika skatteförslag och regeringens skattelättnader sedan kl. 9 . Alla de fyra oppositionspartierna försöker få det att låta som att ekonomi är en massa. Om vi sänker skatten på några områden blir det mindre att fördela på andra områden. Så är det inte, men det är förstås mycket lättare att föreställa sig att det är så. Hur gör man det då lättare att förstå och beskriva dynamiken i skattepolitiken? Det är inte lätt, men om man vill försöka göra det enkelt kan man likna oppositionspartiernas sätt att räkna vid att räkna kaniner. Man kan tänka sig att det låter konstigt, men om man har tio kaniner i var sin bur och ger bort en kanin har man en kanin mindre. Det är logiskt, kan man tycka. Men att tro att en statisk ekonomi är en enkel logik är en tanke som helt saknar dynamik och politisk ambition. Om man i stället släpper ut de kaninerna och släpper dem fria får man förmodligen fler kaniner. Jag måste erkänna att de socialistiska partierna har lyckats bra med att marknadsföra sina kaninburar, eftersom även jag möter påståenden om att det är dags att bura in kaninerna igen. Jag möts av: Ni måste sluta sänka skatterna och i stället satsa på skolan och vården! Många har gått på myten om att de skattesänkningar som regeringen genomfört har urholkat ekonomin, men det stämmer inte. Skattesänkningarna har skapat arbetstillfällen, stimulerat ekonomin och ökat statens intäkter med . Det motsvarar en ökning med . Statsbidragen till kommuner och landsting har ökat med 30 miljarder. Offentlig sektor utgör fortfarande av bnp, precis som 2006 men ur en större ekonomi. Trots ihållande lågkonjunktur har vi 280 000 fler personer i arbete nu än i den högkonjunktur som rådde då Socialdemokraterna hade makten . Men med över en halv miljon fler invånare nu än 2006 brottas vi fortfarande med hög arbetslöshet. Det är ett problem – det inser nog alla. Men vi kan inte bromsa oss ur en uppförsbacke genom att höja skatten på arbete. Att dubblera arbetsgivaravgiften för unga och dubblera restaurangmomsen är som att tvärnita i en uppförsbacke. Om hela ska bidra till tillväxt och utvecklas kan vi inte heller införa en vägslitageskatt med per mil för lastbilstransporter, dessutom oavsett vilket bränsle lastbilarna kör på. Vi kan inte heller höja bensinpriset med , om vi ska få hela landet att leva, eller återinföra skatten på handelsgödsel. Vill vi att människor ska arbeta fler timmar, utbilda sig och vara beredda att ta på sig stora studielån, vara beredda att ta ledningsansvar och vara beredda att starta företag, då kan vi knappast skala ned jobbskatteavdraget vid inkomster på 30 000, 40 000 eller 60 000, som , och Socialdemokraterna vill, och vi kan inte heller förhindra uppflyttningen av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Kommentaren härifrån talarstolen från var att regeringen vill sänka skatten bara för dem med inkomster . Ja, men vilka är det som betalar skatterna? Vi har ett jättetrappsteg just vid brytpunkten, ett trappsteg där man dubblerar skattenivån. Det kanske är rimligt att göra övergången från att bara betala skatt till att också betala statlig inkomstskatt något mindre brant. Som det ser ut är det ett rejält trappsteg just där. Om vi inte gör detta är vi snabbt tillbaka till positionen som världsetta vad gäller högst skatt. Alla de tre socialistiska partiernas budgetförslag innebär att återgår till att ha världens högsta marginalskatt på ända . Det låter kanske märkligt, men jag vet att lät räkna fram effekterna av budgetförslagen från de tre oppositionspartierna, de rödgröna. De kom fram till att vill chocka löntagare med månadslöner från med en 60-procentig marginalskatt – redan på den nivån. De som tjänar uppåt har faktiskt lägre marginalskatt än dem som hamnar runt . och Socialdemokraterna drar också upp marginalskatten till , fast vid högre löner, genom sitt förslag att inte införa jobbskatteavdragets femte del och inte höja skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Man kan fråga sig hur brant uppförsbacken ska bli för att oppositionspartierna ska bli nöjda. Hur ska vi i längden klara konkurrensen om kvalificerad arbetskraft med värdens högsta skatt på arbete? Hur många läkare flyttar hit och hjälper oss med sin kompetens med de gamla och sjuka, med välfärden, ifall de hotas av 60 procents skatt på sin lön? Hur ska vi klara konkurrensen med omvärlden vad gäller produktionen av varor och tjänster i vårt land om vi blir mycket dyrare än omvärlden? Och hur ska vi klara konkurrensen och den högteknologi och kompetens som vi så väl behöver som en motor i vår ekonomi ifall dessa kompetenser också flyttar utomlands på grund av höga skatter? När hela har svajat har faktiskt stått stabilt. Skattesänkningarna har ökat arbetskraftsutbudet, skapat fler jobb, gjort svarta jobb vita och ökat vår konkurrenskraft gentemot omvärlden. Totalt arbetar omkring 25 000 fler inom välfärdssektorn nu än 2006. Regeringen har genomfört stora reformer inom många områden. För att bara nämna ett vill jag nämna utbildningsområdet. Där har en ny skollag, en ny läroplan och en reformerad gymnasieskola genomförts. har karriärtjänster och lärarlegitimationer införts i den svenska skolan. Stora satsningar har också gjorts för att kunna anställa fler och fortbilda fler inom elevhälsan. Även inom den högre utbildningen har satsningar gjorts, fast vi ofta får höra motsatsen. /13 var antalet heltidsstuderande på de svenska universiteten och högskolorna 20 000 fler än /07. Inom vården och omsorgen har tillgängligheten ökat och köerna minskat. Antalet poliser har ökat med 3 000, och anslagen till vägar och järnvägar har dubblerats. Över 1 miljard till bredband har kommit landsbygden till del. Andelen förnybar energiproduktion och förnybara drivmedel har mångdubblats. Med de fem skatteavdragen för ålderspensionärer sammantagna, inklusive uppräkningen av prisindex, kommer en pensionär med garantipension att ha fått mer att leva på . Det är mer än två ytterligare pensioner . En familj med två inkomsttagare har redan med de fyra skatteavdragen runt mer att själv bestämma över. som alliansregeringen innehaft makten har inkomstskatter, skatten för pensionärer, fastighetsskatter, bolagsskatter, mervärdesskatter, arbetsgivaravgifter, egenavgifter med mera sänkts, och RUT- och ROT-avdragen har införts. Regeringen har alltså lyckats sänka skattetrycket och därmed tagit ned världens högsta skatt till att nu vara världens näst högsta skatt – nu är vi nummer 2 efter . Alliansregeringen har lyckats ställa om samhället till mer valfrihet för individen utan att äventyra de samhällsgemensamma intressena. Det har krävts både tid och ekonomiskt reformutrymme för att skapa ett stabilt och hållbart samhälle där både den enskilde och samhället är vinnare. Efter två mandatperioder är vi på god väg, men fortfarande finns det givetvis mycket mer att göra. Det är mer att göra för miljön, för jobben och för företagen som ska skapa jobben – de jobb som i sin tur skapar din, min och samhällets välfärd. Alliansregeringen är inte färdig med sitt uppdrag för . En socialistisk återgång till högre skatter och mindre valfrihet stryper svensk ekonomi och leder till mindre pengar till skolan och välfärden. Det skulle vara ett förödande bakslag – som att stoppa in de kaniner som jag hade i min räknesymbolik inledningsvis i sina burar igen och låta dem svälta. har en aktiv roll i politikens utformning, för miljön, för jobben, för företagen och för en hållbar politik för hela landet. Vi vill fortsätta med det, och vi är inte främmande för att ge människor mer frihet att växa, när det leder till att vår gemensamma välfärd växer. Med dessa ord vill jag yrka bifall till utskottets förslag beträffande statens budget, finansplan och skattefrågor i budgetpropositionen. 97 (KD): Den här debatten har pågått sedan kl. 9 , och en del har kanske problem att sitta så . Vi har under debatten fått höra ett antal förslag från oppositionen som vi har debatterat. Det är klart att de kan vara värda att diskutera, och jag tycker att de har ventilerats ganska bra. När jag har tittat på oppositionens förslag har jag sett på dem i ett större sammanhang och tänkt på vilka konsekvenser de skulle få om de verkligen genomfördes. Oppositionens förslag till budget är ett kartotek av olika skattehöjningar i kombination med borttagande av nedsättningar för anställning av exempelvis ungdomar. De omfattande skattehöjningar som föreslås leder ofelbart till högre kostnader för konsumenterna. Detta i sin tur leder till ett ökat inflationstryck och risk för räntehöjningar. Med stor träffsäkerhet drabbas just personer med lägre inkomster, som pensionärer och låginkomsttagare. Några saker som föreslås är höjd fastighetsskatt, förmögenhetsskatt, kilometerskatt, skatt på naturgrus, skatt på handelsgödsel, skatt på kärnkraft, skatt på vattenkraft, skatt på avfallsdeponi, höjd moms, höjda drivmedelsskatter etcetera och till och med höjd skatt på energi. Det är klart att det kommer att ha en påverkan på hur våra finanser kommer att se ut . Om man höjer blicken ytterligare kan man tänka sig att höjda skatter och avgifter på exempelvis transporter i slutändan kommer att betalas av konsumenterna. De kommer inte att betalas av transportörerna eller producenterna. De kommer att läggas på priset. Det innebär en försämrad konkurrenskraft och därmed ett hot mot företag och arbetstillfällen. kan inte ha högre kostnader för företag, arbete, transporter och energi än våra konkurrentländer. Det är tänkvärt att export till andra EU-länder 2012 var hela . En 10-procentig minskning av exporten skulle innebära ett bortfall för svenska företag på ca . Dessutom skulle sysselsättningen minska med åtföljande kostnader för arbetslöshet, exportföretagen skulle beställa mindre leveranser från underleverantörer etcetera. Det är förståeligt att man som oppositionsparti vill få resurserna till sina förslag att gå ihop och därför på olika sätt letar efter neddragningar i en budgetpost för att finansiera andra påstådda storslagna satsningar på ett annat budgetområde. Men man måste likväl betrakta helheten och de sammantagna konsekvenserna av förslagen. Jag ska nämna ett exempel. Det gäller de nedsatta sociala avgifterna för ungdomar som ger tusentals yngre människor ett efterlängtat arbete och en egenförsörjning som de får ett viktigt fotfäste på arbetsmarknaden. I många butiker, varuhus och andra ställen har dessa yngre personer sin utkomst till glädje både för ungdomarna och för butiksägarna. Det är till och med bra för inkomstpensionärerna eftersom man betalar pensionsavgifter. Min granne råkar vara föreståndare för ett större varuhus som heter Coop. Det kan väl inte vara fel att säga det här. Han kan genom de nedsatta avgifterna bara i sin butik ge jobb till 35 ungdomar, och det är bara ett ställe. Alliansens budgetförslag innehåller förbättringar för landets pensionärer. Med den föreslagna förbättringen har pensionärerna fått en nedsättning av skatten med sammanlagt , i motsats till vad man kan tro efter att ha lyssnat på tidigare anföranden. Det motsvarar drygt en extra månadsinkomst för en garantipensionär och ca för en inkomstpensionär . Det finns alltså många vinnare i Alliansens budgetförslag. På tal om brytpunkten vill jag ta upp den skatteöverenskommelse som träffades mellan Socialdemokraterna och . Den innehöll vissa sunda principer. Bland annat skulle inte av befolkningen betala statlig skatt, och den skulle vara maximalt . Den tiden är nu förbi. Det tog inte innan en temporär värnskatt, med betoning på temporär, infördes. Inte oväntat övergick denna till att bli en permanent skattehöjning. betalar många fler statlig inkomstskatt än vad som gällde enligt denna överenskommelse. Alliansen vill nu göra en mindre justering av den så kallade skiktgränsen för statlig inkomstskatt för att minska marginaleffekterna. Det borde vara rimligt att minska marginaleffekterna för skattebetalare som befinner sig bland medelinkomsttagarna för att öka lönsamheten för att arbeta. Motståndet mot detta förslag är inte helt logiskt utifrån det samförstånd som en gång rådde. När det gäller 3:12-reglerna har vi kommit fram till en lösning som är viktig, nämligen att ge regeringen i uppdrag att se över konsekvenserna av dem och följa justeringarna så att man kommer åt syftet med förändringarna som är att motverka skatteplanering i detta sammanhang men värna de mindre företag som behöver expandera och använda dessa regler. Avslutningsvis vill jag ta upp det kommunala utjämningssystemet. En enig utredning har kommit fram till att det ska göras förändringar i utjämningssystemet. Detta genomför nu regeringen i och med detta förslag. Det innebär för många kommuner som har haft en underfinansiering för vissa omsorgsverksamheter och pedagogiska utbildningsverksamheter att de får en kompensation för detta. Det betyder mycket. Jag tror att det är viktigt för många kommunalpolitiker i de mindre kommunerna som kan dra en lättnadens suck och slippa höja kommunalskatten. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 8 § AP-fondernas verksamhet betänkande 2013/14:FiU6 AP-fondernas verksamhet (skr. 2012/13:130) föredrogs. 98 PER (MP): Detta är ett återkommande ärende som vi brukar debattera här i , alltså att man granskar hur AP-fonderna gör sina investeringar och vilken verksamhet som de har.