prot · H10947 · 2013-12-16 00:00:00 — De nya vårdcentralerna har gjort att av befolkning har mindre än fem minuters bilresa till sin närmaste vårdcentral. var ett av få länder med en reglerad apoteksmarknad och ett statligt monopol. Sedan alliansregeringen avreglerade apoteksmarknaden har 330 nya apotek öppnat, en ökning . Det gör att många inte längre behöver åka lika långt för att hämta ut sina mediciner. Apotekens öppettider har också ökat markant från i genomsnitt 42 till . Lagstadgad vårdgaranti och kömiljard har bidragit till att köerna på flera viktiga medicinska områden har minskat dramatiskt. Det må vara svårt att jämföra hur det såg ut , eftersom Socialdemokraterna inte gjorde någon som helst uppföljning eller kontroll av vårdköerna, men det man kan se är att väntetiderna för patienterna har kortats väsentligt , och starkt bidragande till den positiva utvecklingen är just den nationella vårdgarantin och kömiljarden. Enligt , som på regeringens uppdrag har följt upp vårdgarantin och kömiljarden, har kömiljarden varit ett viktigt incitament för att få landstingen att bli mer engagerade i frågan om att minska väntetiderna inom vården. Andelen patienter som behöver vänta än har mer än halverats. Andelen genomförda läkarbesök har ökat från 2012. Antalet patienter som väntar på ett besök eller en behandling inom specialistvården har minskat. hade av patienterna väntat än . fick tid för specialistbesök . Antalet medarbetare inom vården har ökat . Antalet sjuksköterskor ökade med drygt 5 200 , en ökning . ökade antalet läkare med drygt 3 500, en ökning . har flest läkare per tusen invånare i världen. Alliansregeringen har också genomfört satsningar på öppna jämförelser och kvalitetsregister för att öka kunskapen hos patienter och anhöriga om var de kan få den högsta kvaliteten i vården. Alliansregeringen har vidare tagit fram strategier inom en rad olika områden, exempelvis patientsäkerhet, läkemedelsförskrivning och cancervård, för att öka kvaliteten inom dessa områden. Slutligen har Alliansregeringen beslutat om att ta fram en ny patientlag där det är patienten och inte systemet som ska stå i centrum. Lagen syftar till att stärka patientens ställning inom vården, bland annat genom ökade möjligheter till valfrihet. Oppositionen vill gärna ge väljarna bilden av att sjukvården krackelerar och att resurserna till välfärden står emot skattesänkningar. Verkligheten är en annan. har de totala resurserna till vård, skola och omsorg ökat med i reella mått mätt. Enbart sjukvården har fått , vilket är detsamma som i ökade resurser. Det är oerhört viktigt att arbetslinjen får fortsätta råda i för att vi ska kunna finansiera en god välfärd. I har vi en lång och stolt tradition av att satsa på hälso- och sjukvård. Oavsett vad man har i plånboken eller vilken sjukdom man än skulle drabbas av finns ett välutvecklat skyddsnät med en sjukvård i världsklass att tillgå. ligger i världstopp vad gäller förväntad livslängd. En hälso- och sjukvård som kommer alla med behov till del gör att vi svenskar lever än människor i de flesta andra länder i världen. I internationella jämförelser är chansen att överleva när man drabbas av cancer hög. Det är ett resultat av våra satsningar på forskning, högkvalitativ vård, läkarutbildning och god tillgång till rätt mediciner och rätt behandlingar. Att regeringen har satsat 4 miljarder på forskning och innovation är därför mycket glädjande, eftersom vi kan fortsätta att leda utvecklingen inom de här områdena. I internationell jämförelse har den jämnaste fördelningen av livslängd i världen. Ändå finns många patienter som kan vittna om den ojämlikhet som råder inom vården. Högutbildade kan vissa gånger få en bättre vård än lågutbildade, trots att vården är skattefinansierad och det därmed inte är inkomstnivån som styr tillgången till vård. Stora skillnader mellan olika delar av landet i vårdköer och vilka läkemedel man har rätt att få är en stor politisk utmaning som kräver flera lösningar. De nationella riktlinjerna som tagits fram för sjukvården har till syfte att skapa en mer likvärdig insats över landet. Dock tolkar landstingen riktlinjerna olika, och här behövs mer informations- och utbildningsinsatser för att förbättra situationen. Öppna jämförelser har gjort det enklare för patienter att välja bästa möjliga vårdcentral och synliggör skillnaderna mellan landstingen. Detta är ett mycket viktigt steg för att närma oss en jämlikare sjukvård. Även om mycket har blivit bättre kvarstår flera utmaningar för sjukvården både på grund av den demografiska utvecklingen och utifrån geografiska aspekter. En av de största utmaningarna är att kunna erbjuda en god hälso- och sjukvård och omsorg på lika villkor oavsett var i landet man bor. Här har landstingen ett stort ansvar. Hälsoresultaten i är nu bland de bästa i världen. hade världens friskaste befolkning men var det land som hade flest sjukskrivna. Detta har alliansregeringen nu ändrat på i positiv riktning. De medicinska resultaten är bland de bästa i världen. Även om utmaningar nu kvarstår ska vi vara oerhört stolta över den svenska hälso- och sjukvården. 10 (S) replik: Det var ett moderat anförande från . Jag hör , liksom andra moderata och borgerliga ledamöter, å ena sidan förneka kopplingen resurser–kvalitet, å andra sidan hävda med emfas att skatteintäkterna har ökat så mycket att det finns nästan hur mycket pengar som helst att göra sjukvård för. Jag undrar vilken fot ni egentligen står på? Finns det en koppling mellan resurs och kvalitet? Ja eller nej? Det är ett faktum att ni för fram lösningen skattesänkningar, marknadsinspirerade ersättningssystem och privatiseringar av vården. På vilket sätt ska köerna kortas och vården bli bättre med mer av skattesänkningar, fri etablering och ersättningssystem utan koppling till vårdtyngd? 11 (M) replik: har tidigare uttalat att håller på att gå sönder, att far illa av vinstjakten och att skattesänkningar och privatisering inte fungerar. ondgör sig över de satsningar som regeringen har gjort där företagandet och den privata delen har varit viktig för utvecklingen – konkurrens och så vidare. Skiljelinjerna mellan Socialdemokraterna och är tydliga i alliansregeringen. Jag har följt sjukvården på nära håll under , och jag har sett en fantastisk utveckling, även om utmaningar kvarstår. Det som berör mig och bekymrar mig är att Socialdemokraterna väljer att lägga av sin budget på transfereringssystem, det vill säga bidrag och Amspolitik, och till hälso- och sjukvård. Man vill begränsa vinstuttaget för de privata utförare som har gjort att delaktigheten, kvaliteten via konkurrensen, tillgängligheten via de kortare köerna samt valfriheten har ökat. Allt detta vill nu Socialdemokraterna begränsa. Varför vill ni rasera den politik som har gett så positiva resultat, ? 12 (S) replik: Vi kan väl gå ut och fråga alla dem som sitter och väntar vid en akutmottagning på den personal som sliter otroligt hårt, alla dem som skulle vilja vidareutbilda sig och som inte får sin kompetens tillvaratagen. Jag hade två frågor med anledning av anförande. Den ena var: Finns det en koppling mellan resurs och kvalitet? Å ena sidan förnekar ni den kopplingen, och å andra sidan vill ni påstå att ni har tillfört mycket ökade resurser. nämnde ytterligare någon siffra som handlade om bidrag inom hälso- och sjukvård som jag inte känner igen. Däremot kan jag konstatera att skatteintäkter räknat i kronor och ören ökar när befolkningen ökar, när priserna stiger och när vinster och löner blir högre. Jag kan ge ett annat exempel. –2006 låg skattenivån nästan still, men intäkterna ökade . Det är ingen politisk match att bara följa med i den utvecklingen. Frågan är vilka övriga politiska prioriteringar som regeringen har för avsikt att göra. Jag konstaterar att är det skattesänkningar som står överst på den moderata agendan. Det verkar inte vara någon skillnad. Återigen: Finns det någon koppling mellan resurs och kvalitet? På vilket sätt ska köerna ytterligare kortas med skattesänkningar, fri etablering och ersättningssystem utan koppling till vård? Det är de modellerna som ni så här långt har valt och som ni är nöjda med. 13 (M) replik: I många av debatterna, oavsett ämne, i har vi sett att Socialdemokraterna samlar sig utifrån att man absolut vill angripa regeringen med att skattesänkningarna slår mot välfärden. Det är skattesänkningar som ni faktiskt godkänner. Ni har godkänt de fyra första jobbskatteavdragen, och har ni sagt att ni även ska genomföra det femte. Det är då märkligt att ni kritiserar och säger att det skulle minska välfärdssatsningarna. preciserade i ett tidigare anförande att 28 miljarder har satsats på hälso- och sjukvården, vilket har ökat tillgängligheten, kvaliteten och delaktigheten för patienterna. Allt fler patienter är mer nöjda. 16 av de 20 bästa hälsocentralerna har privata utförare, något som parti ondgör sig över. Man vill försvåra vinstuttaget. Av de 14 000 privata företag som finns inom vård och omsorg har 10 000 färre än 20 anställda. Det är småföretagare som ondgör sig över. Många av dessa har en kvinna som vd och ägare. Det är en viktig jämställdhetsaspekt. Vi har sänkt skatterna, och skatteintäkterna har ökat. Som jag nämnde är satsningarna på 28 miljarder till hälso- och sjukvården, i lågkonjunktur. Gentemot oss och regeringen inför valet är det en tydlig skiljelinje: Bidragslinjen står mot arbetslinjen. Alla vet här att arbete, och det måste även oppositionen erkänna, är det som ger en bättre välfärd. Socialdemokraterna väljer att lägga sina satsningar på det som inte ger tillväxt i landet eller en bättre välfärd. De som inte arbetar ska premieras. Här är skiljelinjen tydlig. 14 (MP): Jag yrkar naturligtvis bifall till alla reservationer, men för tids vinnande lyfter jag reservationerna 3 och 7. Utgiftsområde 9 är ett väldigt brett och stort område. Det är omöjligt att tala om allt, och jag kommer att koncentrera mig på ett par områden. Innan jag börjar med det vill jag säga att jag är glad och stolt över att har en så bra sjukvård som det har. Annars hade inte kommit tvåa i OECD-jämförelsen. Som många har sagt finns det väldigt många utmaningar. En del av dem handlar om folkhälsa, en del handlar om omfattande administration och en del om den ökade psykiska ohälsan. vision är en annan hälso- och sjukvård än den vi har . Folkhälsoperspektivet behöver på ett helt annat sätt än genomsyra politiska beslut och skapa betydligt bättre förutsättningar för hälsa. är det helt centralt att ha en tillgänglig vård. Ett problem som då och då förekommer är brist på samverkan mellan kommun och landsting. Det drabbar alltför ofta individen. Det är naturligtvis individens behov som ska stå i centrum. Vi vill satsa 56 miljoner mer än regeringen på att få mer förebyggande arbete med bidrag till folkhälsa och sjukvård. I stället för den så kallade kömiljarden, som bara använts av hälften av kommunerna, föreslår vi en hälsomiljard. Vi vill ersätta kömiljarden. Det gör vi för att ha ett hälsofrämjande och långsiktigt arbete för att minska köerna. Vi avsätter 50 miljoner till en folkhälsokommission för mer hållbara och jämlika levnadsvillkor. Inom äldrevården avsätter vi mer än regeringen. Personliga ombud, som ju inte är ett måste för kommunerna och som vi ibland ser minska i antal, tycker vi är en väldigt viktig insats. Där vill vi öka anslaget med 50 miljoner. Vi vill vidare ge mer pengar till , som också Socialdemokraterna tog upp, som utför ett väldigt viktigt arbete med sällsynta diagnoser. Jag tror att många av oss har uppmärksammat att tre professionella yrkesgrupper har protesterat mot den ökande administration som försvårar för dem att vara just professionella. Det gäller poliser, lärare och läkare. Det är centralt att vi som politiker tar ansvar för att läkare i första hand ska få ägna sig åt sin läkarprofession, det vill säga mötet med patienter. citerar jag: Samhället måste lita till kunskapen hos de i verksamheten – en ödesfråga för välfärden. Så skrev fackordförandena för lärare, läkare och polis på . Jag fortsätter: Debattörerna menar att verksamheterna har en större administrativ överbyggnad . Verksamheter styrs av statistik. Tilliten till det professionella ansvaret har ersatts av kontrollsystem som riskerar att sätta den professionella etiken ur spel och som hotar den grundläggande mänskliga kvaliteten i verksamheterna. Det är klart att detta inte är bra, utan vi behöver göra någonting åt de professionellas frustration över att inte kunna ägna sig åt sin grunduppgift. Vi måste lita på professionen och lita på deras goda omdöme. Som patient vill man känna sig trygg med att det finns en fungerande sjukvård den dag man behöver den, en sjukvård med kompetent personal som jobbar enligt de senaste rönen och har tid och möjlighet att ägna sig åt sina patienter. Den som utbildar sig inom vården vill å sin sida naturligtvis få bra arbetsvillkor. Det sammanfaller delvis med patienternas önskemål, men inte alltid helt. Utvecklingsmöjlighet, att få ägna sig åt det man vill och är bra på och en inte alltför stressig tillvaro är någonting som man behöver. En bra arbetsmiljö är alltså grundläggande. Att ha tid och möjlighet att utföra sitt arbete på ett bra sätt är det som har störst betydelse. Tid för handledning och reflexion är någonting som det måste finnas utrymme för. är administrationen en tung del. Vi i anser att den behöver granskas och systemen förbättras. Det är inte bra att varje landsting har sitt eget kostsamma system. Det skapar allt annat än effektivitetsvinster. Regeringen bör ge i uppdrag att se över den administration som belastar personalen i vården. I detta uppdrag bör ingå att se över de bristande it-system som finns i vården. Vi anser även att bör få i uppdrag att inleda ett särskilt utvecklingsarbete för en bättre arbetsmiljö i vården. , , förutspår att depression kommer att vara den största orsaken till ohälsa globalt sett 2020. I står nu depression för den största kostnaden av alla diagnoser hos . Därför vore det bra om det hände mer inom psykiatrin i . Regeringen har gjort satsningar, men de har ofta varit kortvariga och inte lett till någon märkbar förbättring. har forskningen om psykisk ohälsa och olika behandlingar ökat. Det har visat sig att psykoterapeutiska metoder har god effekt på de vanligaste formerna av psykisk ohälsa. På lång sikt har psykologisk behandling ofta bättre resultat än medicinsk behandling. Även om medicinering i många fall är nödvändig kan den också föra med sig nackdelar som olika biverkningar och miljöskador både vid produktion och vid konsumtion. Trots att riktlinjer anger att de flesta depressioner och ångesttillstånd i första hand ska behandlas med psykoterapi ökar förskrivningen av antidepressiv medicin. På kort sikt är det ofta billigare för vårdgivaren att skriva ut medicin än att erbjuda samtalsbehandling, eftersom medicinen är subventionerad. Samhället subventionerar besök hos enskilda läkare och sjukgymnaster för vård av fysisk hälsa, men inte för besök hos enskilda terapeuter för vård av psykisk ohälsa. Hälsoekonomiska beräkningar visar att nettovinsten för samhället av behandlad ohälsa uppgår till ca . Psykisk ohälsa innebär stora kostnader för samhället, inte bara i form av utgifter för vård och läkemedel utan även indirekt genom kostnader för förlorad produktion som en följd av sjukskrivningar och förtidspensioneringar. anser att besök hos legitimerade psykoterapeuter eller psykologer bör ingå i högkostnadsskyddet och att detta bör utredas. 15 (C) replik: från säger att man vill satsa mer på hälso- och sjukvård. Det landsting som jag verkar i, , fick 2006 – det vill säga den budget som hade inflytande över – 1,4 miljarder i statsbidrag. Landstiget i får i statsbidrag. Satsat mer på välfärden och på sjukvården är någonting som den här regeringen i allra högsta grad har gjort. Det är bra att tycker att det är en klok politik. Men jag blir oroad över resonemang om köerna. Enligt resonemang är köerna inget problem. Man vill komma åt köerna genom att ta bort kömiljarden och i stället satsa på en hälsomiljard. Det är jätteviktigt att vi satsar på förebyggande åtgärder, men kan förklara för mig hur köerna i sjukvården skulle minska beroende på att fler människor drar ned på sitt rökande, dricker mindre alkohol och rör sig mer? Långsiktigt är det säkert så, men de människor som köar på akutmottagningen ser nog inte riktigt det sambandet. Här i närheten ligger , ett fantastiskt akutsjukhus i som och ifrågasätter ganska starkt. Det beror inte på att personalen är missnöjd, eftersom personalen tycker att det är ett fantastiskt ställe att arbeta på. Det beror inte heller på att patienterna skulle vara missnöjda, eftersom de flesta patienter är väldigt nöjda, mer nöjda än på andra Stockholmssjukhus. är ett sjukhus som toppar de flesta kvalitetsjämförelser. Men man ifrågasätter att sjukhuset ägs av ett riskkapitalbolag. Är det inte dags att fokuserar på kvalitet, nöjd personal och nöjda patienter i stället för att likt haka upp sig på ägandeformer? 16 (MP) replik: När det gäller att byta ut kömiljarden till en hälsomiljard handlar det om det långsiktiga hälsoarbetet. Du var inne på det, . Vi vill att människor ska leva ett hälsosamt liv. Vi ser också att det behövs mer än bara sjukvård. Detta behöver spänna över flera olika områden. Vi bör underlätta för människor att kunna leva mer hälsosamt med till exempel cykelbanor. Vi är övertygade om att om man lever mer hälsosamt är chansen stor att köerna till sjukvården minskar. Det är ju inte alla som använder sig av kömiljarden. Med en hälsomiljard kommer det förhoppningsvis att bli fler som använder den än som använder dagens kömiljard. Kömiljarden har också haft en del negativa effekter. Effekterna var positiva speciellt i början. Köerna har kortats. Men det är många inom sjukvården som säger att det har blivit svårare med det andra besöket, dit det kan vara långa köer. Kömiljarden kan ge incitament för att man hellre tar sig an de enklare fallen. Så kömiljarden har inte bara haft goda effekter. 17 (C) replik: Jag ifrågasätter inte att man ska göra stora satsningar på förebyggande åtgärder och se till att människor lever mer hälsosamt. Men det jag inte kan förstå är kopplingen. Plötsligt behövs det ingen satsning på kömiljard, utan man ska i stället satsa på det förebyggande arbetet. Under har det pytsats ut miljarder till landstingen, och det har inte påverkat köerna ett dugg. Men kömiljarden innebar en drastisk ökning av tillgängligheten för svenskar. Köerna har minskat högst avsevärt. svarade inte på min andra fråga. Jag känner inte igen mig i , ett miljöparti som tidigare alltid har prioriterat kvalitet i sjukvården, varit mån om att patienterna och personalen skulle vara nöjda och varit öppen för nytänkande i sjukvården. Sedan blir man nu – liksom – fullständigt fixerad vid driftsformen. Bara för att ett av Stockholmssjukhusen ägs av ett riskkapital ska man sabotera verksamheten genom att ställa helt andra krav. Varför fokuserar inte som tidigare på kvalitet, patientnöjdhet och nöjd personal? I stället fixerar man sig likt helt och hållet på driftsformen, vilket för de flesta patienter är fullkomligt ointressant. När jag går till en akutmottagning bryr jag mig inte om ifall sjukhuset ägs av ett riskkapitalbolag eller inte. Detta är också tämligen ointressant för personalen. Dessutom har riskkapitalbolaget i en Stockholmskontext visat sig driva ett av de absolut bästa sjukhusen kvalitetsmässigt. Varför har övergivit den tidigare mycket sunda inställningen till förmån för en ren vänsterpartistisk politik där man jagar driftsformer? 18 (MP) replik: har tagit beslut om och det vi säger om vinst är att det främsta för de privata företag som finns inom sjukvård och skola ska vara sjukvård och undervisning. Det ska alltså inte vara vinsten utan det man håller på med som är det främsta. Vi är övertygade om att det inte saboterar vare sig kvalitet, patienternas nöjdhet eller personalens trivsel. Vi sätter verkligen kvalitet i främsta rummet – det gör ju alla partier. Patienterna är de allra viktigaste. Att de får den vård de behöver är det allra viktigaste. Vården behöver inte bli sämre därför att vinsten inte ska vara den främsta drivkraften. Det är det vi säger, och det var det vår kongress tog beslut om. Jag återgår till kömiljarden, eftersom det fortfarande fanns tvivel om den. Vi tror först och främst att en hälsomiljard kommer att utnyttjas mer än en kömiljard. Jag har varit på hälsocentraler i min hemkommun , och där är det någonting som verkligen används. De används väldigt mycket i förebyggande syfte. Det är det som är syftet med hälsocentralerna. De är välbesökta, och de får väldigt goda resultat både för individen och för samhällets ekonomi. 19 (M) replik: Jag fick snabbt göra om min fråga. Jag hade nämligen också tänkt ställa frågan angående borttagande av kömiljarden till förmån för hälsomiljarden. Men jag byter fråga. Jag ser att vill lägga 500 miljoner på nya platser på läkarutbildningen. Under mitt anförande belyste jag just satsningarna från regeringen på läkarutbildningen. har man utökat antalet platser på utbildningen . har alltså flest läkare per tusen invånare i världen. Ändå väljer ni att lägga en så pass stor andel på att vidareutveckla platserna, alltså ett större antal platser på läkarutbildningen. Min fråga till blir då: Hur tänker ni? Du får gärna motivera det. 20 (MP) replik: En motivering är att det är svårt att få vissa kategorier läkare även om vi har flest. Det är ont om läkare inom en del specialiteter, som psykiatri och geriatrik. Dessutom får många läkare åka till utlandet för att utbilda sig. Det är uppenbart att det finns ett behov. Många av de läkare som finns inom den svenska sjukvården har åkt utomlands för att utbilda sig. Dessutom tvingas många landsting ha hyrläkare, vilket är otroligt dyrt. Det är några av de skäl som vi har för att föreslå ett utökat antal platser på läkarutbildningen. 21 (M) replik: Vi vet att det inte är brist på läkare. Däremot ser vi stora problem för primärvårdsläkarna. Mätningar visar att av deras arbetstid går till administration och till patientmöten. Jag kan ge ett exempel från det landsting som ni styr, mitt eget landsting i . Läkarna på operation där har kompledigt , men övrig operationspersonal finns där, med operationssköterskor, undersköterskor och så vidare. Men läkarna finns inte tillgängliga. Det är något slags systemfel som gör att vi inte nyttjar läkarkompetensen. Vi ser också att flera arbetsuppgifter säkert skulle kunna utföras av andra professioner för att avlasta läkarna. Det ter sig då märkligt att väljer att inte se den problematiken utan ensidigt satsar på ett utökat antal platser på läkarutbildningen. Du får gärna kommentera varför ni väljer den här lösningen i stället för att åtgärda den problematik som jag nu påtalar. Vetenskapen och professionen själva har också berättat om att detta är den verkliga problematiken. 22 (MP) replik: Jag tvivlar inte på det. Jag har själv tagit upp det. Frågan om personalen kommer upp mer i nästa debatt, när vi ska prata om personalförsörjning. Det här är väl en typisk fråga om personalförsörjning. I det län som jag kommer ifrån, , har man en otrolig brist på allmänläkare. Det är tyvärr det län i landet som har den största bristen på allmänläkare. Jag tror också att administrationen säkert skulle kunna göra en hel del, och jag tror att det är ett systemfel. Men jag tror inte att det räcker. Inom olika områden är det väldigt svårt att få läkare, och det är inte minst inom de områden jag tidigare nämnde, psykiatri och geriatrik. Många läkarstuderande åker från , till exempel till , för att utbilda sig. Vi tror att det behövs fler läkare i , så att det finns läkare i hela och inte bara i de mer befolkningstäta områdena. 23 (FP): har samma yrkande som och , så det upprepar jag inte här.