prot · H10911 · 2013-10-14 00:00:00 — Det är talande att inte en endaste krona finns avsatt på det här området, som säger är så jätteviktigt att prioritera, i den socialdemokratiska budgetmotionen. Det blir lite grann som kritiken mot det femte jobbskatteavdraget. Man kan kritisera det fram , men sedan tycker man att det får bestå. Tomma tunnor skramlar mest. 231 (S) replik: Jag tycker att det är positivt att det tydligen finns en mycket stark majoritet, även om man räknar med de borgerliga partierna, för att genomföra de här förslagen som vi tog upp och som finns i vår budgetmotion. Även om det inte finns pengar på alla områden handlar en del av de här områdena om sådana saker som skulle kunna genomföras utan att man tillför några pengar. Det gäller till exempel försöksverksamhet med samordnare. Den ansvariga ministern har förut sagt att det finns pengar till det, men man vill trots allt inte komma till skott. 232 (M): har vi allt oftare kunnat se och läsa i medierna om olika typer av vårdskandaler. Det har handlat om allt från en icke-fungerande äldreomsorg och patienter som inte får vård till fruktansvärda misstag i vården. senast har den omtalade serien Arga doktorn visats på SVT. Där har flera tragiska fall inom vården tagits upp. Denna granskning är jättebra och nödvändig för att få vårdens huvudmän att öka kvaliteten och sätta patientsäkerheten i första hand. Däremot är det oroväckande att den bild som oppositionspartierna målat upp, och även lyckats få med medierna på, ger helt fel bild av sjukvården. Det pågår en svartmålning av hela hälso- och sjukvården där det påstås att sjukvården håller på att krackelera och att välfärdssystemet brakar samman. Det är inte bara felaktiga påståenden utan även ett hån mot alla dem som arbetar inom sektorn och gör ett fantastiskt bra jobb. Givetvis finns det kvalitetsbrister inom sjukvården som vi måste jobba med, men vi ska inte glömma bort att både den svenska äldreomsorgen och den svenska hälso- och sjukvården över lag är riktigt bra. kom siffror på att vi har världens bästa äldreomsorg. Och enligt Euro Health Consumer Index 2012 har den sjätte bästa vården i , och vi har dessutom klättrat från en tidigare niondeplats. En kritik som tidigare fick av EHCI var bland annat att vi hade för långa köer. Men genom att vi införde kömiljarden får nio av tio patienter vård inom utsatt tid, vilket måste ses som en enorm framgång. Vid regeringsskiftet var ovetskapen total om hur kvaliteten såg ut i sjukvården och hur pass långa operationsköerna var. När vi sedan tillsammans med SKL och sjösatte Öppna jämförelser var det som att öppna ask. Helt plötsligt fick vi svart på vitt på hur långa köerna var, hur kvaliteten såg ut och hur pass ineffektiv vården var på olika ställen i landet. Det blev tydligt att vi hade ett enormt förbättringsarbete framför oss. Det är viktigt att aldrig stagnera i arbetet, utan att fortsätta att genomföra förbättringar för att öka kvaliteten inom sjukvården. Därför har regeringen gjort historiska satsningar inom området. avsätter regeringen drygt 2,5 miljarder för att nå en säkrare vård och för att stärka patientens ställning. Som ett led i detta startade Inspektionen för vård och omsorg . Deras huvuduppgift är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med gällande lagar och föreskrifter. Vidare finns en överenskommelse mellan staten och SKL om en prestationsbaserad satsning på patientsäkerhet. Överenskommelsen syftar till att, genom ekonomiska incitament och med patientens behov i centrum, uppmuntra, stärka och intensifiera patientsäkerhetsarbetet i landstingen samt öka kvaliteten. Satsningen omfattar all vård som finansieras av landstingen, oavsett aktör. Ny lagstiftning, ökade investeringar i kvalitetsregister, det fria vårdvalet samt nationellt och regionalt it-stöd är andra exempel på insatser som förbättrar förutsättningarna för en stärkt uppföljning av såväl vårdkvalitet som väntetider. , fru talman: Det är viktigt att vi får ett slut på den pågående nedvärderingen av hälso- och sjukvården. Vi får aldrig blunda för de problem som finns, men inte heller avstå från att tala om att vi på det stora hela har en sjukvård i världsklass som vi ska vara stolta över. 233 (S) replik: Jag tycker att tar i något när han säger att det sker en svartmålning av sjukvården. Jag tror att vi är många som är stolta över svensk sjukvård och svensk äldreomsorg, inte minst i ett internationellt perspektiv. Om vi vore nöjda med det vi har och inte ville ligga i framkant även skulle vi kunna luta oss tillbaka och vänta på att andra ska komma i kapp. Men där vill vi inte vi vara. Vi vill fortsätta att vara i fronten och i spetsen av forskning, ny teknik och nya läkemedel. Vi är rätt bekymrade från Socialdemokraternas sida, inte minst när vi tittar på och , som är stora landsting och regioner där många människor bor. Man kan bli ganska bekymrad när man ser hur marknadslösningarna tar alltmer plats. Det handlar om att marknaden ska lösa problemet med förlossningsplatserna i . Det handlar om att marknadslösningar i form av fritt val ska lösa det mesta. Skattesänkningar har senast tagit ungefär hundra gånger större plats i budgeten än vad sjukvården har gjort. Känns det verkligen som rätt prioritering, ? 234 (M) replik: Om hade lyssnat på mitt anförande skulle hon ha hört att jag sade att det är självklart att vi ska fortsätta med förbättringarna. Vi ska inte stagnera, utan vi ska fortsätta att jobba. Det har gjorts en del skattesänkningar för att se till att få mer jobb i – vilket verkligen behövs. Man har gjort skattesänkningar för arbetsgivare när det handlar om att anställa unga. Det är ett sätt att få fler i arbete. Vi har trots detta satsat mer än någonsin på sjukvården; vi har inte på något sätt dragit ned själva stödet till den. Vi har tvärtom ökat det, och det har gjort att fler människor får vård i rätt tid. Nio av tio patienter får komma till vården och får rätt vård inom rätt tid. Det ena behöver inte utesluta det andra. Det har inte drabbat sjukvården att vi har gjort skattesänkningar. Tvärtom har vi fler som jobbar och ser till att välfärden blir bättre för alla. 235 (S) replik: Allt fler är arbetslösa. Fler är arbetslösa jämfört med . Räkna inte antalet jobb, ! Det är inte seriöst. Fråga vilken landstingspolitiker med vilken politisk färg du vill. Det är ju inte så att landstingen har mer pengar relativt sett, sett till befolkning, till demografi eller till de behov vi har. Tvärtom höjer hälften av alla landsting skatten, för pengarna räcker inte till de utmaningar vi har. Ändå försvarar du 100 miljarder i skattesänkningar under den här mandatperioden och i princip ingenting till sjukvården. 236 (M) replik: Ja du, , vi har ju faktiskt 200 000 fler i arbete jämfört med . Det är en väldigt stor summa. Det är väldigt många människor som jobbar jämfört med – 200 000 fler i arbete. Självklart tillför de en hel del skattemedel, så att vi kan satsa på sjukvården. Vi har gjort större satsningar jämfört med . Det handlar om miljarder. Självklart ser vi att det behövs mer inom vården och satsar ännu mer. 237 (C): Globalt sett är hälso- och sjukvården en av de absolut största samhällssektorerna och dessutom en av de mest forskningsintensiva. När man frågar väljare vilken politisk fråga som är viktigast hamnar oftast sjukvården på första plats. Utvecklingen i svensk hälso- och sjukvård har varit oerhört snabb och positiv . En lång rad förändringar har sjösatts – förändringar som vi kan se positiva effekter av. För det första har vi fått stora förändringar vad gäller valfrihet och delaktighet. Alliansregeringen har successivt, steg för steg, flyttat makten från landsting och profession till patient. Vårdvalet i primärvården har lett till att vi har 190 nya hälsocentraler. av patienterna har listat sig på en av de 500 privata enheterna, medan är listade på en av de 700 enheter som drivs av landstingen. Resultatet av reformen är att primärvården får allt större förtroende bland människor. Ett flertal utvärderingar har gjorts. ser vårdvalet som en lyckad reform. Myndigheten för vårdanalys har visat att alla grupper har gynnats. Vi har ett regelverk som underlättar för patienter att söka vård inom EU utan att behöva lägga ut pengar i förväg. Vi har också fått en betydligt bättre situation vad gäller väntetiderna i vården. Kömiljarden har satt fokus på att det inte är effektiv sjukvård när patienter får vänta på besök eller behandling. För det andra har vi under de här sju åren fått en betydligt tydligare kunskapsstyrning av sjukvården. riktlinjer är en viktig del men också den betydligt skarpare statliga tillsyn som vi ser, nu som en särskild tillsynsmyndighet, Inspektionen för vård och omsorg. För det tredje har vi en helt annan tillgänglighet till sjukvården. Traditionellt sett har det varit sämsta gren. När vi har varit världsledande på en lång rad områden inom hälso- och sjukvården har vi tyvärr haft orimligt långa köer. Lagstiftningen om vårdgaranti och kömiljard har varit viktiga delar. Vårdvalet har ökat tillgängligheten till primärvård. Omregleringen av apoteksmarkanden har gett oss 300 fler apotek där öppettiderna ökat från i snitt till i snitt . Vi har fått fler sjuksköterskor, fler läkare, fler specialistläkare, fler barnmorskor och fler tandläkare. Men den kanske allra viktigaste tillgänglighetsfrågan är att vi ger vård som inte kan anstå även till personer som saknar tillstånd att vistas i landet. För det fjärde har vi sett stora förändringar vad gäller uppföljning av vårdens resultat. Det handlar om öppna jämförelser, kvalitetsregister, Nationella patientenkäten och dessutom att vi medverkar i en lång rad internationella jämförelser. Det är oerhört viktigt att vi nu faktiskt kan följa vad som händer i sjukvården. Förändringstrycket har, fru talman, varit väldigt högt. Kontrasten blir stor när man jämför med vad som hände åren . Den socialdemokratiska minoritetsregeringen lyckades med stöd från Vänstern och driva igenom två reformer. Det handlade om att införa och sedan återinföra en stopplag – stopp för nytänkande och utveckling inom svensk hälso- och sjukvård. För den som har läst oppositionens förslag i budgetmotionerna ser man att reformagendan tyvärr är lika tom. Det handlar om att säga nej till genomförda förslag och möjligen föreslå återställare. Även om det har skett många och rätt genomgripande förändringar står svensk sjukvård inför många stora utmaningar. Det handlar om att göra någonting åt bristen på specialistsjuksköterskor. Det handlar om bristen på jämlikhet, där skillnaden är stor mellan men framför allt inom landstingen. Den som är född i och dessutom har en akademisk utbildning får med stor sannolikhet vård av högsta klass, men den som är född utomlands eller saknar högre utbildning riskerar att inte få densamma. Vi har fortfarande viktiga steg att ta för att stärka patientens makt. Enligt WHO kan av all diabetes förebyggas, av alla hjärtinfarkter och av all cancer. Det ger slutsatsen att förebyggande arbete på ett mycket mer systematiskt sätt måste komma in i den svenska hälso- och sjukvården. Svensk sjukvård har, fru talman, varit världsledande. Den är alltjämt världsledande på de flesta områden och kan med en klok allianspolitik vara världsledande även . 238 (S) replik: var lite orolig för att vi inte ska kunna finansiera de förslag som vi lägger fram. Jag kan stilla den oron; vi brukar alltid göra så att vi har pengar till det vi föreslår. Men det var inte det jag funderade över, utan det var om tycker att det är rätt prioritering att ni nu sänker skatterna med ytterligare ungefär 15 miljarder i ert senaste budgetförslag, när den förda politiken tidigare inte har visat sig ha den effekt på arbetslösheten som ni trodde. Vi har en arbetslöshet på 400 000 , och ni har sänkt skatterna med 130 miljarder. Kostnaden för äldreomsorgen är 99 miljarder. Skulle man inte ha kunnat använda pengarna på ett klokare sätt än vad man har gjort nu? 239 (C) replik: och delar ju den prioritering regeringen har gjort. Fyra av de fem jobbskatteavdragen tycker man är bra, och man tycker att de ska vara kvar. När det gäller det femte kommer man också att tycka att det är bra att det ligger kvar. Dessutom är det så att om man höjer skatten får man inte mer pengar till välfärd. Det är precis tvärtom. Om man höjer skatten på ett felaktigt sätt blir det mindre pengar till vård, skola och omsorg. Det har vi visat . Vi har sänkt skattetrycket . har skatteintäkterna ökat . Vi har genomfört skattesänkningar på dryga . har vi kunnat förstärka hälso- och sjukvård, vård och omsorg med mer än . Höjda skatter ger mindre pengar till vård, skola och omsorg. Det måste även Socialdemokraterna förstå. 240 (S) replik: Jag tror inte att mina före detta arbetskamrater ute i omsorgen håller med alls när de ser att det inte finns pengar så det räcker till tillräckligt många arbetskamrater. Det är ju den verkligheten man måste se. Det hjälper inte hur många siffror står och radar upp här. Det är ju den verklighet som är där ute som det handlar om. Sedan är det detta med apoteken. Jag träffar väldigt sällan människor som tycker att det var en jättebra idé att göra sig av med det apotek vi hade förut. 241 (C) replik: Jag delar helt uppfattning att det finns mycket stora behov inom hälso- och sjukvård, omsorg och inte minst inom skolan. Men sättet att få fram mer pengar är att få fler människor i arbete. De gjorda jobbskatteavdragen och Alliansens politik har gjort att det är mer än 200 000 fler människor i arbete . De människorna betalar skatt, och det är ju det som gör att kommunsektorn har närmare 200 miljarder mer i inkomster än de hade 2006. Svårare än så är det inte. 242 (S) replik: Jobben, skolan, ekonomin och sedan sjukvården – ungefär i den ordningen har de kommit. börjar dock sjukvården stiga i väljarnas ögon när det gäller vad som är viktiga politiska frågor. Det skulle kunna ha något att göra med att man också är bekymrad över den väg som sjukvården håller på att ta. Det är inte bara Socialdemokraterna och oppositionen som talar om att vårdtyngden inte tillåts styra eller att förlossningsplatserna i inte räcker till eller som pekar på att kritiserar för att man till och med har sett dödsfall på grund brist på vårdplatser och dålig organisation. Jag tror att väljarna delar den uppfattningen. Jag undrar om , som själv är läkare, tror att 2 miljarder till sjukvården för mer personal och bättre kvalitet är någonting som faktiskt skulle kunna bidra till en bättre sjukvård. 243 (C) replik: Jag tror att de 30 miljarder som alliansregeringen har tillfört svensk hälso- och sjukvård, vård, skola och omsorg har betytt väldigt mycket. Det allra största tillskottet som kommuner och landsting har fått beror dock inte på att statsbidragen har ökat mycket utan på att 200 000 fler människor går till arbetet . En enda person som går från arbetslöshet, sjukskrivning eller förtidspension till att faktiskt arbeta innebär 250 000 till i plus i skattkistan. Det är detta som gör att kommuner och landsting har mer i inkomster än de hade 2006. Det har inget med skattehöjningar att göra. Skattesatsen är ungefär densamma som den var 2006, men man har mer – inte så mycket på grund av de 30 miljarderna i statsbidrag utan framför allt beroende på att det är 200 000 fler människor i arbete. 244 (S) replik: Det är en sak att prata omkull väljarna med siffror och statistik om hur många som faktiskt jobbar, men här undrar jag om inte regeringen håller på att prata omkull sig själv. 400 000 människor är arbetslösa. Långtidsarbetslösheten har trefaldigats . Hälften av alla landsting tvingas höja skatten. Här står och talar om att landstingen och kommunerna har fått en massa ökade statsbidrag och mer resurser att använda. Problemet är ju den demografiska utvecklingen och att behoven är så mycket större, så landstingen måste höja skatten. Socialdemokraterna anslår i sitt budgetalternativ. Är det några pengar som tror skulle kunna komma till nytta? 245 (C) replik: Jag tror att landsting och kommuner behöver större resurser, men det viktigaste sättet att åstadkomma det är just att få fler människor i arbete. I boksluten kan vi se att kommuner och landsting har närmare 200 miljarder mer i inkomster än man hade 2006. Det är klart att en del beror på de 30 miljarderna i ökade statsbidrag, men den stora delen av det, de 170 miljarderna, handlar om att fler människor har kommit i arbete. Det är det som gör att vi har en positiv utveckling i den svenska sjukvården. 246 (S) replik: återkommer till de fantastiska 200 000. Det är fantastiskt att 200 000 fler människor har arbete, men problemet är att det är över 400 000 som inte har ett arbete. När vi talar om arbetslöshetsstatistik talar vi dessutom alltid om andel, inte antal, för det är detta som går att jämföra . Man kan också fundera på om inte mängden pengar också går att hänföra till ökade löner. Min fråga handlar om cancervården. Vi ligger väldigt väl framme när det gäller själva cancervården, men det behövs också mer insatser inte minst när det gäller det som man kan kalla för cancerrehabilitering. Jag skulle därför gärna vilja att reflekterar lite över hur regeringen ställer sig till frågorna om patientkontrakt, en sammanhållen vårdprocess och ett tydligare stöd när det gäller cancerrehabilitering löpande . 247 (C) replik: Cancersjukvården är kanske det område där alliansregeringens politik har inneburit mest. Vi såg 2006 att det fanns uppenbara brister på en lång rad områden, alltifrån tidig upptäckt till vård i livets slutskede. Därför gjorde alliansregeringen något fullständigt nytt i svensk politik, nämligen att man från nationell nivå gick in och sjösatte cancerstrategin för att se över detta och helt enkelt ta ett nationellt ansvar. Det var något som aldrig hade gjorts tidigare. Vi ser resultaten av detta. På flera områden har vi sett klara förbättringar, dock inte på alla, ska jag tillstå. I och med att detta grepp har varit framgångsrikt – att man nationellt tar ett ansvar för en grupp med kronisk sjukdom – tycker jag att det är en arbetsmetod som vi bör använda mer. Vi behöver mycket mer av statlig styrning av den svenska sjukvården, och då framför allt kunskapsstyrning. Jag ser detta som ett väldigt viktigt steg framåt. 248 (S) replik: Jag ska ge chansen att kommentera själva cancerrehabiliteringsfrågan, för det var den som var min kärnpunkt. I cancervården ligger vi som sagt långt framme när det gäller själva behandlingen, men när det gäller det som handlar om att se till att människor har möjlighet att kanske ta ett arbete och komma tillbaka till arbetslivet eller att hur som helst ha ett gott liv är cancerrehabiliteringen en viktig del av vården. Det omfattas av vårt förslag om patientkontrakt. Jag vill gärna höra kommentar till detta. 249 (C) replik: Jag håller helt och hållet med om att det är oerhört viktigt att man ser till att ha fungerande vårdkedjor i cancervården, alltifrån att man i primärvården tidigt när symtomen uppträder ska vara beredd att gå in och ställa diagnos till att man ska ha en effektiv behandling och en bra rehabilitering. I vissa fall går det även in i den palliativa vården och vården i livets slutskede. Just cancersjukdomarna är ett typområde där vi måste jobba mycket mer med vårdkedjor, och där ingår detta som en viktig del. 250 (KD): Vad är viktigt? Det är en fråga som man bör ställa sig då och då och kanske också ställa till personer i sin omgivning. Svaren skiftar naturligtvis beroende på vem man frågar. Vi gör olika värderingar, och säkerligen skiftar svaren också från tid till annan. Undersökningar har dock visat att väldigt ofta hamnar sjukvården högt på listan över vad svenska folket menar är allra viktigast att det fungerar. Alla kommer vi i kontakt med sjukvården på ett eller annat sätt, och när vi gör det vill vi naturligtvis att vården ska vara lättillgänglig, att man ska få den vård man behöver, att den ska utföras professionellt och kanske framför allt att man ska få ett gott bemötande. har en vård som i hög grad lever upp till dessa förväntningar. Enligt Svenskt Kvalitetsindex, som regelbundet genom en stor mängd intervjuer mäter hur nöjda människor är med olika tjänster, tillhör vården den sektor som har uppvisat en tydlig ökning av patienternas nöjdhet. År blir alltså patienternas betyg på den svenska vården högre. Det är väldigt glädjande. Genom kömiljarden, som innebär att en miljard avsätts , stimuleras landstingen att uppnå ytterligare förbättringar av tillgängligheten. De landsting som uppnår kraven får ta del av medlen. Det allra bästa är självfallet om vi kan minska efterfrågan på vård. En förbättrad folkhälsa är ett viktigt mål för att öka välbefinnandet hos den enskilde och minska efterfrågan på vård. En tredjedel av fallen av hjärt- och kärlsjukdomar och cancer skulle kunna undvikas med förändrade levnadsvanor. Det är dock inte alltid lätt att leva sunt, och därför behövs bättre stöd för att förebygga livsstils- eller så kallade välfärdssjukdomar. Förbättrade levnadsvillkor har resulterat i en förbättrad allmänhälsa och ökad medellivslängd. ser vi en trend med ökande psykisk ohälsa. Psykisk ohälsa har blivit något av det moderna samhällets farsot. En av fyra svenskar drabbas i livet. Det kan handla om ångest, depressioner eller självmordstankar. För många är det övergående, men för andra utvecklas problemen till livslånga följeslagare. Den psykiska ohälsan är dessutom fortfarande ofta belagd med skam, vilket gör att många som skulle behöva hjälp döljer det för sin omgivning. Därmed förblir många psykiska åkommor olösta, helt i onödan. Regeringen satsar för att förebygga psykisk ohälsa och förbättra vård och omsorg för dem som redan har drabbats. Kroppslig ohälsa var industrisamhällets stora utmaning. På den punkten har det skett enorma förbättringar. Vår tids utmaning är i stället den höga psykiska ohälsan, inte minst bland ungdomar. Psykiatriska diagnoser är de vanligaste orsakerna till sjukskrivning. Lanseringen av ungdomsmottagningen på nätet har varit en lyckosam satsning, 100 000 besökare . Det är naturligtvis viktigt att även kunna träffa vårdpersonal i verkliga livet. Därför har vi anslagit 650 miljoner i riktat statsbidrag till elevhälsovård, pengar som finns att söka för skolhuvudmän. Inte minst viktigt tror jag att det är att fler pojkar tar kontakt med hälsovården. Det har visat sig att män har en tendens att vänta betydligt längre med att ta kontakt med vården, vilket kan leda till svårare komplikationer och längre vårdtid. Därför tror jag att det är angeläget att försöka ändra på den attityden . offentliggjordes en överenskommelse om en etisk plattform mellan ett stort antal fack och arbetsgivarorganisationer inom vård och omsorg. Allmänheten får tack vare detta insyn och kan ta del av vårdgivarens kvalitet, ekonomi och anställningsvillkor. Det kan inte vara viktigast vem som är huvudman. Det viktiga måste vara att vi fokuserar på kvaliteten i utförandet. Om en privat aktör bedriver en verksamhet med bättre vårdresultat och högre grad av patientnöjdhet och dessutom till en lägre kostnad kan jag inte förstå att det skulle vara ett problem. En annan viktig fråga som jag vill beröra är att det måste blir bättre rutiner kring organdonation. Här ligger inte så väl framme som jag skulle önska. Alltför många dör i onödan på grund av organbrist. Jag kan bekänna att jag själv, av någon anledning, har dröjt tills ganska med att anmäla mig till organdonationsregistret. Men är det gjort, och jag vill uppmana alla som lyssnar att göra detsamma. Här handlar det verkligen om att rädda liv. Regeringen har tillsatt en utredning kring organdonation. Slutrapporten ska vara klar om . En delrapport kommer redan strax . Liksom i skolans värld måste vi anstränga oss för att minska byråkratin för vårdpersonalen. Alltför stor del av tiden ägnas åt annat än patientnytta.