prot · H00982 · 2013-03-21 00:00:00 — Enligt mening är det staten som ska ha det övergripande ansvaret för att ta emot flyktingar och migranter till . Flyktingmottagandet ska ha en tydlig nationell styrning och tillräcklig statlig finansiering. Däremot menar vi att det är kommunerna som ska stå för genomförandet av introduktionen, mot bra ersättning från staten. Det är i landets kommuner de nyanlända ska bo, verka och bygga sig en framtid. Därför ska kommunerna enligt vårt förslag ha en tydlig roll i utförandet av introduktion och mottagande. Vilka krav detta ställer på kommunerna i praktiken måste tydliggöras och fastställas i en särskild förordning, där det bland annat ska framgå att kommunerna är skyldiga att behandla alla lika oavsett ekonomisk ställning. Ansvarsfördelningen och skyldigheten för alla inblandade aktörer och individer ska vara tydliga och uttryckliga. Individerna ska ha möjlighet att göra tydliga, fria och rationella val. Etableringsreformen, som vi pratar om , infördes och har omfattat ca 10 000 personer. Bland annat innebär reformen att Arbetsförmedlingen har tagit över ansvaret för att underlätta och skynda på nyanlända invandrares etablering i arbetslivet och att så kallade etableringslotsar har fått i uppdrag att hjälpa nyanlända att snabbare komma in på arbetsmarknaden. Det är ännu ett försök från regeringen att leka affär på så många områden som möjligt. Reformen har fått omfattande kritik. presenterade Statskontoret en utredning av reformen. instämmer i flera av Statskontorets slutsatser. Vi tycker att de berörda myndigheterna Arbetsförmedlingen, , och samt kommuner och landsting verkligen behöver förstärka samordningen av sina insatser. Vi tycker att nyanlända invandrare som saknar person- eller samordningsnummer ska kunna få en etableringsplan av Arbetsförmedlingen och att landstingen ska få ett tydligare uppdrag, så att de nyanländas förmåga och möjligheter kan utredas mycket snabbare. anser att nyanlända ska kunna få ersättning för sitt deltagande i aktiviteter i etableringsplanen i förskott, för att kunna betala löpande utgifter. Det är praktiska, basala saker. Vi anser även att regeringen bör vidta åtgärder för att komma till rätta med trångboddhet och bostadsbrist. Det rör oss alla. Bristen på mindre hyresrätter utgör ett stort hinder för nyanlända att etablera sig. Vi ser en marknad forma sig som är helt orimlig, där människor inhyses i bostäder som inte är skäliga för någon av oss. Med detta, herr talman, ställer jag mig bakom samtliga yrkanden, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 3 och 5 och påminner återigen om att det är vi tillsammans som är , oberoende av vilket lag vi hejar på eller var vi är födda. 5 (M): I detta betänkande behandlas propositionen Utvidgad målgrupp för samhällsorientering. Tre motioner har väckts med anledning av propositionen. I betänkandet behandlas också 31 motionsyrkanden om integration från den allmänna motionstiden . I propositionen föreslås en ny lag om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Enligt den föreslagna lagen ska kommunerna vara skyldiga att erbjuda samhällsorientering för vissa nyanlända som inte inkluderas i målgruppen i lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Förslaget rör främst anhöriginvandrare som är skrivna i en kommun och som har fyllt 18 men inte . I propositionen föreslås också en följdändring i tidigare lag om vissa kommunala befogenheter som innebär att det ska vara möjligt för kommunerna att samverka med varandra om samhällsorientering även när det gäller den utvidgade målgruppen. Propositionen innehåller även ett förslag till ändring i lagen om prestationsbaserad stimulansersättning inom utbildning i svenska för invandrare. Förslaget innebär att beteckningen på betygskravet för att få sfi-bonus anpassas så att den överensstämmer med den nya skollagen. Därutöver innehåller propositionen ett fördjupat kunskapsunderlag som syftar till att redovisa och analysera tillståndet och utvecklingen av integrationen. Vi har viktiga utmaningar framför oss på integrationsområdet. Vi välkomnar regeringens förslag till ny lag om samhällsorientering för vissa nyanlända. Det är ändringar som innebär en förbättrad och bredare samhällsorientering. Vi vill ge människor som kommer till bästa möjliga förutsättningar att komma in i det svenska samhället. Etableringsreformen, som infördes , kräver att samhällsorientering sker. Det ställer krav på kommunerna, som därmed ibland kan behöva samverka med andra för att eventuellt kunna köpa tjänster. Arbetsförmedlingen är som bekant den samordnande myndigheten, och det är kommunerna som ska se till att nyanlända erbjuds samhällsorientering. är det enbart nyanlända invandrare som omfattas av etableringslagen som har rätt till samhällsorientering. Utskottet har ställt sig positivt till att målgruppen för samhällsorienteringen nu utvidgas. Att detta även regleras i lag är välkommet. Enligt den föreslagna lagen kommer vi närmare målet. Den är ett ytterligare steg som tas för att vi ska få en mer effektiv och bra integrering. Det gynnar alla: individerna, familjerna och samhället i stort. Syftet med samhällsorientering primärt är att underlätta de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet, med den värdegrund som regeringsformen och våra grundlagar ger uttryck för. Det handlar om kunskaper om hur det svenska samhället fungerar, de krav som ställs och de möjligheter som finns i vårt land. För oss handlar det om att samhällsorientering ska vara ett viktigt verktyg för en mer välfungerande integration. Det är därför angeläget att fler nyanlända invandrare nu får möjlighet att få grundläggande kunskaper om det svenska samhället. För många anhöriginvandrare kan samhällsorienteringen bidra med viktig kunskap om nyanländas rättigheter och skyldigheter, om hur samhället är organiserat och om det praktiska vardagslivet. Samhällsorientering kan bidra till att den nyanlände snabbare kan etablera sig i samhället. På så sätt sänker vi också trösklarna för att komma in på arbetsmarknaden och i den gemenskap som ett arbete ger möjlighet till. Man får möjligheter till en egen försörjning. Vi delar regeringens uppfattning att samhällsorienteringen i första hand bör utvidgas till att omfatta de nyanlända som har för avsikt att etablera sig i och som har svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Därför bör samhällsorientering erbjudas invandrare som kommer till i egenskap av anhöriga. Dessa personer tillhör den grupp som har störst behov och nytta av densamma. Gemensamt för anhöriginvandrare är i många fall att de saknar en naturlig koppling till arbetsmarknaden och att deras sociala nätverk ofta är nära sammankopplat med anknytningspersonen. I de tre följdmotioner som har väckts med anledning av propositionen skriver oppositionspartierna Socialdemokraterna, och även att en utökad samhällsorientering är bra men att samhällsorienteringen bör utvidgas ytterligare. Dessa krav har också framförts här från talarstolen . Vi känner igen kraven på mer till allt och alla. Det hör vi ofta från inte minst Socialdemokraterna. politik på detta område är väl känd. Det är inte oväntat att de vill ha en, som de skriver, samhällsorientering i assimilationsfrämjande syfte. Företrädare för Socialdemokraterna, anser att en utvidgad målgrupp för samhällsorientering också bör omfatta arbetskraftsinvandrare och medborgare som tillhör det europeiska samarbetet eller kommer från . Det finns således partier som önskar att samhällsorienteringen ska omfatta alla. Vi har valt att se annorlunda på detta. Staten, kommunerna och andra aktörer ska göra insatser där de behövs allra mest och där de gör mest nytta. Det finns grupper som vi anser har bättre förutsättningar och därför inte är i samma behov av samhällsorientering. Först och främst har vi en grupp som har lyckats etablera sig mer än väl i arbetslivet, vilket är målet för Alliansens politik, och det är arbetskraftsinvandrare. Denna grupp har redan arbete i och har därför uppnått ett viktigt syfte med samhällsorienteringen. Denna grupp kan givetvis också behöva samhällsorientering. Men har gruppen via sitt arbete möjligheter att skaffa sig sociala kontaktnät och därmed etablera sig snabbare även i samhällslivet. En annan grupp är invandrare med medborgarskap i andra europeiska länder inom EES-samarbetet eller . De har ofta en högre sysselsättningsgrad och en lägre arbetslöshet än tredjelandsmedborgare. Med andra ord har denna grupp egentligen inte några nämnvärda svårigheter att etablera sig. Vi har gäststuderande, vi har forskare och deras familjemedlemmar. Dessa personer är oftast i vårt land . Vi har personer, vilket diskuterades här tidigare, där åldern är orsaken till att vi sätter en gräns. Oppositionen vill utvidga denna grupp. Det handlar om personer och under . Förvisso är det så att nyanlända personer också kan behöva stöd och information för att bli delaktiga i samhällslivet och inte riskera att isoleras. Men vi är av den uppfattningen att det ska vara fokus på individer där åtgärderna i första hand leder till en arbetsmarknadsetablering. Slutligen: Visst har vi nyanlända som är och som kommer till oss. Där vet vi att utbildningsinsatserna behövs. Men där finns det kommunala uppföljningsansvaret för att erbjuda studier för dem som inte har slutfört dessa. Därför är vi övertygade om att det är rimligt att utgå från att vi ska klara av detta inom det reguljära utbildningssystemet. En grupp som också nämnts här är personer som bor på ett anläggningsboende och som väntar på kommunplacering. Givetvis är denna grupp också viktig. Men vi anser att denna grupp redan ingår i etableringsinsatserna och därför inte bör ingå i den utvidgade målgruppen. För anhöriginvandrare kan samhällsorientering bidra med viktig kunskap om det praktiska vardagslivet. För dessa nyanlända invandrare kan samhällsorientering bidra med viktig kunskap om den enskildes rättigheter och skyldigheter, om hur samhället är organiserat och om det praktiska vardagslivet. För dessa nyanlända invandrare kan samhällsorientering vara en viktig insats för att de ska uppnå förutsättningar för att kunna vara delaktiga i samhället och etablera sig på arbetsmarknaden. Tanken är vidare att erbjudandet om samhällsorientering ska komma i gång direkt och upphöra . Kommunernas möjligheter att samverka kan i många fall vara viktiga. Vi menar dock att kommunernas skyldighet inte ska omfatta nyanlända invandrare som går i gymnasieskola eller som är medborgare i ett land som är anslutet till det europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i . Vi välkomnar att samhällsorienteringen får ett medborgarperspektiv. Vi kan konstatera att detta sammanfaller väl med målet för den svenska integrationspolitiken som beslutade om 2008, nämligen lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter för alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. De moment som bör ingå har sin utgångspunkt i den värdegemenskap som grundlagarna ger uttryck för. Propositionen innehåller också ett fördjupat kunskapsunderlag om integration. Av kunskapsunderlaget framgår det att en av de största samhällsutmaningarna är att bekämpa utanförskap som utrikes födda har fastnat i. En av regeringens övergripande prioriteringar är därför att minska utanförskapet genom satsningar på sysselsättning och genom satsningar på utbildning. Statliga insatser som syftar till att skapa en positiv socioekonomisk utveckling i stadsdelar med ett brett utanförskap betonas också. I kunskapsunderlaget betonas även vikten av goda villkor för nyanlända att starta och driva företag. Det ger arbetstillfällen och bidrar till en bättre integration. Det är viktigt att komma ihåg att många nya företag startas av personer med utländsk bakgrund. Det gäller vart femte nytt småföretag. Detta är viktiga frågor. Vi kom in på frågan om deltagande i sfi. Det är viktigt att denna möjlighet finns. Vi måste kombinera sfi med praktik och arbete. Det finns skyldigheter för dem som kommer till vårt land, och skyldigheterna måste tydliggöras. Vi har genomfört reformer på arbetsmarknaden. För att underlätta etableringen är det viktigt att vi har en bra tillväxt och kan ordna nya jobb och förbättra möjligheterna att ge en bra integration. Vi måste också betona människors rörlighet i detta sammanhang. Det är naturligt och i grunden positivt att människor rör sig över gränser. Vi måste också vara en för dem som flyr undan krig och förföljelse. Vi har viktiga utmaningar framför oss. Vi välkomnar regeringens förslag till en ny lag om samhällsorientering för vissa nyanlända som framgår av propositionen. Det är ändringar som innebär en förbättrad och bredare samhällsorientering för människor som kommer till vårt land. Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 6 (S) replik: Som jag sade i mitt anförande tycker vi socialdemokrater att det är bra att gruppen för samhällsorientering utökas. Men vi förstår inte riktigt varför regeringen och utskottsmajoriteten inte ser möjligheterna och faktiskt ger fler invandrare som kommer till en chans att under ordnade former få ta del av kunskap om och om hur vårt samhälle fungerar. Det måste faktiskt bara finnas saker att vinna på att man erbjuder samhällsorienteringen bredare. Kommunerna ska tillhandahålla samhällsorienteringen, och det kan inte vara så att till exempel arbetskraftsinvandrarna eller människor är så många och tar så stor plats. Till saken hör att vi också ska komma ihåg att den samhällsorientering som vi talar om och som erbjuds inte är någon lång utbildning. Vi talar om 60 timmars utbildning. Varför anser och inte att till exempel en människa som kommer till som arbetskraftsinvandrare ska kunna få ta del av samhällsorienteringen när den ändå erbjuds i kommunerna? Anser ni verkligen att arbetsgivare, arbetsplatser och arbetskamrater ger den kunskap till arbetskraftsinvandrare som samhällsorienteringen innehåller? 7 (M) replik: Det är viktigt att vi har god kvalitet i mottagandet och att vi förenklar vägen in i det svenska samhället. Här har vi ett ansvar, men den enskilde har också ett ansvar. Det gäller att se till att vi ger bra möjligheter till dem som kommer till vårt land att de läser svenska och att de får möjlighet att också komma in på arbetsmarknaden. En av de största samhällsutmaningar som vi har är att se till att minska utanförskapet. Här gör regeringen mycket stora insatser för att fler ska kunna få ett jobb och att vi därmed också ska kunna trygga välfärden. Samhällsorienteringen är en viktig del när den nyanlända kommer till vårt land. Det ingår också i etableringsreformen att man ska ha rätt till samhällsorientering, praktik och arbetsförberedande insatser, som det heter. Vi är överens med Socialdemokraterna om att vi behöver ta ett steg och ytterligare utvidga detta så att fler som kommer till vårt land får möjlighet till samhällsorientering. Men jag nämnde tidigare i mitt anförande att det finns grupper som inte har samma behov av att få samhällsorientering. Det kan finnas individuella inslag. Men om man har ett jobb lär man sig mycket på sin arbetsplats. Så är det faktiskt. Om man studerar ska det reguljära utbildningssystemet ta sitt ansvar. Sedan finns det naturligtvis personer som behöver ha en samhällsorientering, och det ligger också på den enskildes ansvar att klara detta. Vi vill ha denna nivå på reformen. Det handlar om dem som kommer hit som anhöriginvandrare och om att vi snabbt ska kunna slussa ut dem i arbetslivet, så att de får känna delaktighet i samhället. 8 (S) replik: Det är det jag tycker är så trist, alltså utskottsmajoritetens och den borgerliga regeringens inställning till samhällsorientering. Man väljer att uteslutande se den som en arbetsmarknadsetablering. Det innebär att man helt blundar för att till exempel skogsarbetare från eller bärplockare från faktiskt i grund och botten hade behövt en samhällsorientering som var organiserad via kommunerna. Jag ska inte och vill inte raljera, men jag skulle bli jätteglad om kunde berätta för mig vilka arbetsgivare och kanske framför allt vilka arbetsplatser som berättar om de svenska socialförsäkringarna, inklusive arbetslöshetsförsäkringen, och hur de är konstruerade. Vilka arbetsgivare berättar hur en svensk begravning går till eller hur åsiktsbildningen i samhället inklusive våra politiska partier, massmedier, föreningar och organisationer fungerar i ? Tror verkligen själv på att svenska arbetsgivare som tar hit människor från tredjeland som arbetskraftsinvandrare sätter sig ned kring fikabordet och berättar om de faktiskt åtta delar som finns i samhällsorienteringen och som omfattar väldigt mycket information om och det svenska samhället? Det blir för mig obegripligt varför man så aktivt väljer att sätta upp hinder och barriärer för människor när vi vet att till exempel arbetskraftsinvandrare från tredjeland verkligen skulle behöva ha rätt till den samhällsinformation som ges av kommunerna. Jag tror nämligen inte att arbetsgivare eller andra på arbetsplatserna sätter sig ned runt fikabordet och, som jag sade, berättar till exempel hur svensk arbetslöshetsförsäkring är uppbyggd eller hur skattesystemet ser ut i vilket faktiskt ingår i de åtta delmomenten. 9 (M) replik: tar upp en viktig fråga. Det är därför denna alliansregering har sett till att vi har fått en etableringsreform som innebär att man får samhällsorientering. tar vi ytterligare steg för att förbättra för dem som kommer till vårt land, så att de kan få en bra start här och komma in i det svenska samhället. Sedan är det så att man om man kommer från ett EES-land eller från och redan har ett jobb också har mycket större möjligheter att skaffa sig kunskaper. Det ligger faktiskt också i den enskildes ansvar när man kommer till ett land att lära sig hur det går till. Man kan inte lära sig allt , men man kan genom att själv gå kurser, utbilda sig och skaffa sig ett socialt nätverk skaffa sig kunskap. Och, återigen: Är man skolpliktig har vi ett utbildningssystem för detta. Vi tar alltså steg i rätt riktning för att se till att allt fler får en samhällsorientering. Det är klart att man kan lägga fram förslaget om att utvidga allting, men det är viktigt att komma ihåg hur det var innan vi hade etableringsreformen. tar vi ett steg framåt, och en sak tycker jag att skulle kunna tala om. Hon hänvisar till att andra ska lägga fram förslag om finansiering men nämner aldrig ett ord om hur detta ska finansieras. Det kanske inte är några stora pengar, men jag tycker ändå att det är en skyldighet när det har budgetpåverkan att tala om vad det skulle kosta. Det kan vi få höra. 10 (SD) replik: Jag skulle vilja återknyta till den fråga jag ställde i mitt anförande när det gäller nyanlända invandrare över 65, som regeringen har valt att exkludera från samhällsorienteringen. Som jag sade kom vi alldeles från ett seminarium som handlade om hur man ska kunna stimulera och förmå äldre människor att arbeta längre. Regeringen har lyft fram detta som en prioriterad fråga, och statsministern har gjort klart för svenskarna att de får räkna med att arbeta betydligt längre än de gör . Regeringen väljer då att exkludera dessa människor från samhällsorienteringen med motiveringen att samhällsorienteringen framför allt ska fokuseras på sådana grupper och individer som ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Varför tycker man inte att det är viktigt att invandrare över 65 fortsätter att arbeta? Är det bara infödda svenskar och invandrare som har vistats i som förväntas arbeta efter sin 65-årsdag? Jag tycker att det är en väldigt märklig prioritering man gör. Jag vill också anknyta till det Socialdemokraterna var inne på när det gäller att regeringen isolerar arbetskraftsinvandrare. Är det verkligen rimligt att anta att en arbetskraftsinvandrare som kommer hit och kanske sysslar med att städa McDonaldsrestauranger ensam får ta del av de delar som ingår i samhällsorienteringen genom sin yrkesroll och sitt arbete? Får han på sin arbetsplats lära sig hur det fungerar att bilda familj och leva med barn i , hur det fungerar att vårda sin hälsa, hur det är att åldras i och så vidare? Är det verkligen sannolikt? Jag anser inte det. 11 (M) replik: Det var ett intressant seminarium som både och jag var på, och det betonade just vikten av att vi får arbetskraftsinvandrare för att klara jobben och trygga välfärden . Jag tycker att det är bra att man noterar just detta. Det kanske är bra för att tänka på det i olika sammanhang. Sedan är det så, återigen, att det säkert kan finnas enskilda personer som behöver lära sig mer och ha en större del av samhällsorienteringen när de kommer till , även om de har jobb, men i det stora hela är det ändå så att det är grupper som har mycket bättre förutsättningar. Är man ingenjör, kommer från och får ett jobb i tror vi faktiskt att man både har kunskapen med sig och också tar till sig svenska regler och lär sig mycket om det svenska samhället. Men visst, det kanske skulle behövas en del samhällsorientering till vissa personer. Vi väljer dock att nu göra denna prioritering och se till att de som kommer hit som anhöriginvandrare får möjlighet att lära sig hur det fungerar i med hälso- och sjukvård, hur skolan fungerar, hur det är att bo och leva samt vilka rättigheter men också skyldigheter man har. Detta skiljer oss åt. vill göra samhällsorienteringen obligatorisk. Det tycker inte vi att man ska göra. Vi vill inte ha nya regler i denna fråga, utan detta får kommunerna klara. De har ett ansvar att se till att hitta de människor som vill ha samhällsorientering och motivera dem att också få en utbildning i hur det är att leva, verka och bo i . ger sig in i en fråga som rör att alla ska ha samhällsorientering. Jag tror att det vore bra om också talade om hur han tänker finansiera detta. Det kanske inte är några stora pengar, men ett parti som vill bygga hela sin politik och hela sin budget på att strypa invandringen måste ändå visa var det har pengarna till denna satsning. Det går att lägga fram vackra ord i talarstolen, men tittar man på er budget ser man att det inte finns några pengar till någonting sådant. 12 (SD) replik: För det första är det absolut så att arbetskraftsinvandring kan vara en tillgång. Att en massiv arbetskraftsinvandring däremot skulle vara en lösning på välfärdsutmaningen och pensionsavgångarna har dock ett antal forskare konstaterat inte är fallet, både i och många internationella forskare. Ingenjörer från talas det om, men faktum är att den stora andelen arbetskraftsinvandrare inte är ingenjörer från . Det är i stället personer som kommer hit och arbetar i okvalificerade yrken i första hand. Det är som jag sade inte sannolikt att någon som till exempel städar McDonaldsrestauranger får samma information och grundläggande kunskap om sina rättigheter och skyldigheter i som de får genom samhällsorienteringen. Det kan inte ens tycka är sannolikt. När det gäller finansieringsfrågan och att ge samtliga invandrargrupper rätten och skyldigheten att delta i samhällsorienteringen blir kostnaden inte särskilt stor eftersom vi vill ha en helt annan volym på invandringen. Det är något som även din migrationsminister varit inne på, , innan han belades med munkavle av statsministern. När jag ändå har dig här skulle jag också vilja fråga en sak. På s. 46 i propositionen står det att anhöriga till arbetskraftsinvandrare förväntas ha sin försörjning avklarad när de kommer till . Vad baserar detta ställningstagande på? Det skulle jag vilja veta. 13 (M) replik: Vad gäller samhällsorientering tycker vi att det ska finnas en tydlighet. Den som kommer till ska kunna känna att man får en bra start i landet, och man ska på så sätt få goda förutsättningar att få ett arbete, verka och bygga upp ett socialt nätverk i samhället. Av dem som kommer hit för att arbeta tror jag återigen att väldigt många har möjlighet att via jobbet skaffa sig kunskap och få ett socialt nätverk.