prot · H00989 · 2013-04-11 00:00:00 — Vi får se vad som händer. utvärderar, och vi får se vad hyresnämnderna kommer fram till i sina utslag. Det uppdraget finns också hos . Det finns, herr talman, några motioner som förvånar mer än andra i det här betänkandet. Den som kanske förvånade eller förskräckte mig allra mest var den som gäller detaljplanereglering av upplåtelseform. Det förslaget kommer inte att leda till att en enda ny hyresrätt byggs i . Däremot är risken uppenbar att det byggs betydligt färre lägenheter. Återigen: Det är inte fler regler som behövs för att vi ska få fart på bostadsbyggandet, utan det är färre regler och enklare processer. Det som är lite fascinerande är att redan avstyrkte förslaget att man skulle detaljplanereglera fram upplåtelseformerna. Detaljplaner måste vara kommunens övergripande verktyg för att ta fram hur man ska använda sin mark inte vilken typ av fastighet som ska stå på en viss tomt. Det finns många andra sätt som man kan använda för att styra mot fler hyresrätter, som jag antar är det Socialdemokraterna vill. Det kan man göra med tomträtter eller markanvisningsavtal. Det finns många goda exempel på hur man har lyckats med det. Det orimliga i förslaget från S, V och MP framgår om man tänker sig en markägare som vill bygga en hyresrätt på en fastighet, medan detaljplanen säger att det måste byggas en bostadsrätt. Vad händer då? Med största sannolikhet kommer det inte att byggas något hus över huvud taget, och bostadsbristen fortsätter sin lunk i svensk nutidshistoria. Alternativt måste detaljplanen ändras. Vad innebär det? Jo, detaljplaner tar tid och öppnar upp för nya överklaganden. Är det två saker vi absolut inte ska göra för att kunna bygga fler bostäder i är det att begränsa möjligheten att bygga och att skapa längre planprocesser. Däremot måste jag ändå ge oppositionen en eloge för att ansatsen är god. Hyresrätten är en viktig upplåtelseform. Den möjliggör flexibilitet och tillväxt och möjliggör bättre flyttkedjor och attraktivare städer. Dess värre riskerar ytterligare reglering i detaljplaneringen av upplåtelseformen att det inte kommer att byggas några lägenheter över huvud taget. Därför är det förvånande att Socialdemokraterna står bakom ett sådant förslag. Sist men absolut inte minst skulle jag vilja passa på att nämna det tillkännagivande om stärkt besittningsskydd för misshandlad maka eller sambo som hela civilutskottet står bakom . Att vi stärker brottsoffrens ställning är en självklarhet för mig. Det är också viktigt att komma ihåg att den grundläggande problematiken med våld i nära relationer inte löses genom att vi ändrar i hyreslagstiftningen, utan vi måste också se över andra delar av lagstiftningen för att komma till rätta med det problemet. Det är en fråga som regeringen har tagit på stort ansvar. Vi har en nationell samordnare, och det finns väldigt många insatser som regeringen har aviserat för att komma till rätta med problemet med våld i nära relationer. Däremot är detta en del som är nödvändig att se över, och därför är det glädjande att hela utskottet tillsammans kan göra det här tillkännagivandet. Tillsammans med många av de andra insatser som regeringen gör på det här området detta för en stärkt ställning för människor som drabbas av våld i nära relationer. 21 (S) replik: Jag ska börja med att göra rätt. Är man ny i klassen blir det ibland fel. Mitt yrkande gäller naturligtvis reservationerna 2 och 3. Jag tackar kansliet för det påpekandet. Jag ägnade hela mitt anförande åt att prata om skyddsregeln. I utskottets överväganden hänvisar man till följande skrivning: Särskilda skäl som talar emot en tillämpning av skyddsregeln bör således kunna vara exempelvis att det efter godkännande eller tillstånd har utförts standardhöjande åtgärder eller gjorts tillval som höjt lägenhetens bruksvärde. Jag menar, herr talman, att det finns en avgörande brist i skyddsregelns utformning. Det regeringsförslag som har bifallit innebär nämligen att skyddsregeln inte ska tillämpas vid hyreshöjningar efter till exempel ombyggnad eller renovering när hyresgästen har gett sitt tillstånd till åtgärderna eller hyresnämnden har lämnat sitt godkännande. Jag har i mitt anförande tidigare pekat på en undersökning som bland annat har genomfört där man har tittat på praxis från hyresnämnder och . De konstaterar att nämndernas och hovrättens praxis är entydig: I praktiken får hyresvärden tillstånd att utföra de åtgärder som ansökan gäller. Min fråga är egentligen: På vilket sätt menar ni att hyresgästen har ett relativt starkt inflytande över detta? Ser ni inte att det finns skäl att stärka hyresgästens inflytande för att inte äventyra hyresgästens reella besittningsskydd? 22 (M) replik: Till att börja med tror jag att det är viktigt att komma ihåg att man måste ha stor respekt för de problem som kan uppstå. Det är just därför skyddsregeln finns. måste det alltid finnas en möjlighet att renovera ett fastighetsbestånd. Det är synd att många delar av miljonprogrammet i princip står och förfaller. Det är bristande underhåll som har gjort att vi har detta problem. Däremot finns det massvis med goda exempel på fastighetsägare som faktiskt har en bra dialog och som har underhållit sina fastigheter väl. Där behöver man egentligen inte skyddsregeln när det gäller upprustningen. Vi får se vad tillämpningen av skyddsregeln blir. Det vet vi inte riktigt utfallet av . Enligt propositionen vill vi öppna upp i lagstiftningen för att skyddsregeln faktiskt ska gälla även vid standardhöjande åtgärder. Det måste finnas en möjlighet för fastighetsägarna att på ett bra sätt ta hand om sina fastigheter. Om fastighetsägarna inte kan ta ut kostnaderna på hyran, vem ska då i slutändan betala för nödvändiga renoveringar? Ska vi låta fastigheterna fortsätta att förfalla, eller ska vi försöka göra någonting åt det och förbättra standarden i lägenheterna? 23 (S) replik: Jag säger inte att man inte ska renovera fastigheter. Vi förstår också att lägenheter som har stått är i behov av ett underhåll. Men vad vi talar om här är att det finns avgörande brister i skyddsregelns utformning. Skyddsregeln ska enligt regeringen inte tillämpas vid hyreshöjningar efter till exempel ombyggnad eller renovering när hyresgästen har gett sitt tillstånd eller när har lämnat sitt godkännande. Jag pekade tidigare på att Fastighetsägarna i gjorde en undersökning av alla ärenden i i under 20022006 och fann att det var tre avslag av totalt 449 ärenden. Man kan därför inte direkt säga att det är enkelt att bli hörd som hyresgäst i fråga om detta. Då får man dessa hyreshöjningar på som en effekt. Det som vi talar om är hur man ska kunna få denna skyddsregel att gälla i alla dessa fall. När hyresvärden vill genomföra en renovering eller en standardhöjande åtgärd är det i princip alltid så att man får sin vilja igenom. Då kommer också räkningen på detta med en hyreshöjning på för hyresgästen. Det är denna situation som är så dramatisk över hela landet. Jag tycker att även regeringspartierna borde se detta. De kan inte bara blunda för de effekter som drabbar många människor med hyreshöjningar på . Jag tycker att ni ändå måste svara på frågan vad ni avser att göra för att inte äventyra hyresgästernas reella besittningsskydd. Det är det som är det allvarliga och som gör människor oerhört oroliga . 24 (M) replik: Vi kommer tillbaka till det grundläggande problemet, nämligen att man måste kunna ta hand om sin fastighet och att man måste kunna finansiera upprustningen av sin fastighet. Det är där problemet ligger. Hur ska man göra det om man inte har möjlighet att ta ut kostnaden? Är det statliga subventioner som är svaret på detta? Det är en retorisk fråga. I så fall är det orimligt. Vi måste komma ihåg att vi har en bruksvärdesprincip i som jag tror att alla här inne är överens om, nämligen att det helt enkelt är bruksvärdet på lägenheten som bestämmer hur mycket man får ta ut i hyra. Att börja med statliga subventioner, som jag har sett att Socialdemokraterna har föreslagit, kommer inte att leda till någonting annat än att pengarna går rakt ned i fickorna på fastighetsägarna. En hyreshöjning på är faktiskt inte , utan det finns många goda exempel där man i dialog med sina hyresgäster kan bestämma om olika standarder och olika för en renovering men ändå kan fasa in en rimlig hyreshöjning. Det finns alltså massvis med goda exempel som inte innebär fler statliga regler överallt, utan tvärtom. I de fall där kraftiga hyreshöjningar drabbar hyresgästerna ska vi inte se till att fastighetsägarna får mer pengar. I stället måste vi se till individen. Lägenheterna ska ju byggas för flera generationer och förhoppningsvis stå till. Därför har regeringen höjt bostadsbidragen för pensionärer och ungdomar och har höjt flerbarnstillägget med mera. Vi måste alltså se till individens behov och inte till att fastighetsägarna ska få subventionerade upprustningar. (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 6 § Statsministerns frågestund 25 TREDJE VICE TALMANNEN: Vi övergår nu till statsministerns frågestund. Jag hälsar statsminister välkommen till kammaren. 26 (S): hade vi socialdemokrater kongress i . Bland annat fastställde vi ett nytt sysselsättningsmål för som innebär att ska öka antalet personer som arbetar och öka antalet arbetade timmar så mycket att når lägst arbetslöshet i EU. Med dagens höga arbetslöshet innebär det nästan en halvering. Jag noterar att statsministern inte vågar lova att regeringen ska minska arbetslösheten. Det är kanske inte så förvånande, eftersom regeringen har misslyckats med jobben. Arbetslösheten är högre än när regeringen tillträdde. Men arbetslösheten är också högre än i de EU-länder som vi kan jämföra oss med. Jag förstår inte riktigt hur statsministern kan vara så nöjd med att har högre arbetslöshet än , , , , , och . Varför, herr talman, är statsministern så nöjd med den svenska sysselsättningsnivån? 27 Statsminister (M): Socialdemokraterna vill att vi ska skämmas för . Jag tänker inte gå med på det. Jag är stolt över att vi har fler kvinnor som arbetar än i många av de länder som vi nu jämförs med. Jag är stolt över att vi har många äldre kvar i den svenska arbetskraften. Jag är stolt över att vi har en ökad sysselsättning på över 200 000 sedan alliansregeringen tillträdde. Jag är stolt över att vi bryter ned det utanförskap som bottnar i den metod som Socialdemokraterna använde för att dölja arbetslöshet, nämligen massiva förtidspensioneringar. Det var över 400 000 som förtidspensionerades under Socialdemokraternas tid vid makten. Ingen av dem erkändes som arbetslös. Det är så det blir när man lovar saker men inte har en politik som leder till fler jobb. Om man kraftigt höjer skatterna med 30 miljarder mer för att anställa framför allt unga och med det finansierar en kraftig bidragsutbyggnad så att det blir mindre lönsamt att arbeta blir jobben färre. Sedan börjar operationerna för att dölja arbetslösheten. 28 (S): Jag noterar att statsministern inte svarar på min fråga. Det tror jag att de flesta gör som lyssnar på frågestunden. Jag noterar att statsministern är oerhört stolt över att har över 8 procents arbetslöshet och att över 400 000 människor går arbetslösa i . Det är lite förvånande. När vi säger att vi ska öka sysselsättningen i och öka antalet arbetade timmar på ett sätt som gör att vi når EU:s lägsta arbetslöshet säger statsministern: kan inte ha sådana mål. Jag förstår statsministern när jag lyssnar på honom. Han är stolt för att han har lägre arbetslöshet i än i och , som är krisländer. Problemet är att i förhållande till jämförbara länder, de länder som vi vanligtvis jämför vår ekonomi med, har högre arbetslöshet. Det duger inte. Vi har lagt fram flera förslag för att ge inte minst små och medelstora företag möjlighet att växa. Vi har här i drivit igenom kortare betalningstider, ökat exportstöd och nyföretagargaranti, men vi föreslår också att staten ska ta över ansvaret för den andra sjuklöneveckan. Min fråga till statsministern är: har ni chansen i vårbudgeten. Lägger ni fram ett förslag om att ta bort sjuklöneansvaret för de små och medelstora företagen? 29 Statsminister (M): hade omfattande problem med kortvarig sjukfrånvaro. Det möttes med införandet av en karensdag och ett arbetsgivaransvar för sjukfrånvaron. I ett läge där sjukfrånvaron växer i , och där dessutom åtminstone Socialdemokraterna har tänkt sig att gå till val på att ta bort många av de tidsgränser som vi har inrättat med den reform vi har genomfört, kan det få utmanande effekter på offentliga finanser om vi inte är försiktiga. Det påverkar oerhört snabbt vilket utrymme som finns för andra reformer hur man styr kring sjukfrånvaron. När jag reser runt i landet finns det ingen företagare som säger: Låt oss nu genomföra kraftiga skattehöjningar och göra det dyrare att anställa. Det imponerar inte på någon att man först höjer skatterna med 30 miljarder och sedan lämnar tillbaka 1 ½. Människor kan räkna. De förstår att 30 är mer än 1 ½. Det är inte en företagarvänlig politik. Det leder inte till fler jobb. Vi tror mer på de åtgärder vi har föreslagit att nu bygga ut volymer för arbetsmarknadspolitiken, högre utbildning och yrkesvuxplatser i det läge vi nu har med svag konjunktur. 30 (MP): Vi har ett ansvar att se till att varje barn i skolan möter kunniga, kompetenta och engagerade lärare som har tid för just dem. är mitt i en nationell lärarkris. Många unga väljer bort lärarbanan. fick vi siffror på att var fjärde lärare lämnat yrket av andra skäl än pension . Ska vi vända det krävs två saker. Vi måste se till att värdera lärargärningen genom att höja lärarlöner, och vi måste se till att lärare får tid för sina elever. Vi måste få bort pappersarbete, se till att återanställa alla dem som gör att lärare får vara lärare samt få tillbaka den kompetens som försvunnit från svensk skola . Det kan handla om pengar. Regeringen har ett förslag om att skära ned på skolan med över 1 miljard . Jag vill därför fråga statsministern om han planerar att backa från sitt förslag och se till att skolan får mer och inte mindre resurser. 31 Statsminister (M): Regeringen ska återkomma med sin samlade bedömning inför nästa års budget . När regeringen tillträdde 2006 var det många lärare som sade att det behöver satsas mer på läraryrket. Därför har vi haft särskilda fortbildningsmiljarder som alliansregeringen har genomfört som efter hand har blivit väldigt populära. Vi har genomfört ett lärarcertifikat som vi menar kommer att förstärka väldigt mycket känslan för läraryrket. Vi ställer krav på att man ska ha färdig lärarexamen för att kunna verka som lärare. Vi genomförde en reform för att få karriärlöner för framför allt lärare som tar på sig stort ansvar eller som själva har fördjupat sina yrkeskunskaper genom till exempel att doktorera eller forska i sitt eget ämne. Vi möter den situation som sett utvecklas . Det kan tänkas att man behöver göra mer. Men alliansregeringen har både i reformer och i resurser tillfört nytt tänkande, nya resurser och nya förutsättningar under dessa år. 32 (MP): Statsministerns statusuppdatering tycks vara: Nöjd. Statsministern är nöjd med arbetslösheten. Statsministern är nöjd med situationen i skolan och med vad regeringen gör där. Jag är inte nöjd när resultaten sjunker i svensk skola. Jag är inte nöjd när allt fler unga väljer bort lärarbanan. Du kan komma in på med 0,1 i resultat på högskoleprovet. Var fjärde lärare har lämnat skolan av andra skäl än pension . Vi har en lärarkris. Ska vi se till att alla barn möter kunniga, kompetenta och engagerade lärare måste vi satsa på skolan. planerar regeringen att skära ned 1,3 miljarder i det kommunala anslaget riktat mot gymnasieskolan. Det motsvarar flera tusen gymnasielärare, av landets gymnasielärare. Det är en handfull lärare från varje svensk normalstor gymnasieskola. Därför vill jag än en gång fråga statsministern: det en nedskärning ni är beredda att backa från, eller ligger den fast? Ska man planera för den och börja varsla ute på svenska gymnasieskolor? 33 Statsminister (M): Vi har skjutit till resurser till svensk skola under de år jag har haft detta arbete. Vi har gjort det per elev i grundskola och i gymnasieskola. Vi har gjort omfattande resursförstärkningar riktade till grupper av lärare. Det är klart att dessa måste få verka ut. Vi har också sagt att vi är beredda att göra än mer. Det är lite oklart för mig vad menar att tänker sig att göra. Det är till exempel så att lärarlöner i inte sätts i riksdag. Vi ska då heller inte framställa det som att vi kan styra det härifrån. Det är i särskilda förhandlingar med avtalsslutande parter som man fattar den typen av beslut. Det vi har kunnat tillföra är att uppmuntra lärare som tar på sig ett särskilt större ansvar, det vi kallar för förstelärare, eller som har gjort en egen ämnesfördjupning, det som vi förr kallade för lektorer. Detta återinför vi . Det är ett sätt att kunna ge en löneutveckling för lärare. Vi förstår att det kan ha sin betydelse, men vi erkänner att vi har begränsningar just kring lönesättning av det enkla skälet att detta är politikens värld, och löner sätts inte av riksdag och regering. Jag tycker inte eller att de ska göra det. 34 (SD): I går rapporterade medierna om att regeringen har kommit överens med om att ytterligare liberalisera svensk migrationspolitik. Vi sverigedemokrater kan bara beklaga att man nu öppnar för en ökad invandring till som man ute i kommunerna vädjar om begränsningar. Det är givetvis bra att regeringen och statsministern efter en del moderata utspel i annan riktning nu klargör att man är fast besluten att fortsätta bedriva den massinvandringspolitik man gör i . Statsministern har upprepat att verkställigheten för avslagsbeslut på asylansökningar måste öka. Han har gjort klart att det är ett problem att personer ej respekterar negativa beslut i tillräcklig omfattning. Min fråga till statsministern är: Vilka konsekvenser för verkställigheten av negativa beslut i asylprocessen tror han att gårdagens överenskommelse får kombinerat med beslut om att ge dem som uppehåller sig illegalt i mer eller mindre kostnadsfri sjukvård, tandvård och mediciner? I detta anförande instämde (SD). 35 Statsminister (M): Jag tror att det faktum att många människor kan komma till från andra länder är bra för . Det är också bra för dessa människor. I grunden hoppas jag på en värld där vi ska kunna bejaka mer av rörlighet. behöver detta, för vi behöver människor som kommer hit som arbetar och som hjälper oss att klara våra höga välfärdsambitioner. Om man ska kunna ha en ordnad asyl- och flyktingpolitik måste den också vara generös. Annars tror jag att man skapar skuggsamhällen. Jag noterar med intresse att man bland annat i nu diskuterar just detta. Miljoner människor finns i , och har funnits där i stora delar av sitt liv, utan att ha tillstånd att vara där. Det är effekten om systemen blir för rigida. Därför tror jag att man ska ha generösa system som möjliggör för människor att stanna också med humana utgångspunkter. Då tror jag att respekten också växer för att avvisningsbeslut sedan ska följas. Det är så vi försöker sammanfatta vårt ansvarstagande, regeringen och tillsammans: en human men också rättssäker och ordnad asyl- och migrationspolitik. 36 (SD): Jag förstår inte hur statsministern resonerar i det här fallet. Här skapar man incitament för människor som vistas illegalt i landet genom att ge dem mer eller mindre avgiftsfri sjukvård, tandvård och mediciner. Man ger barnen tillgång till skola och utbildning trots att de vistas här illegalt. Man skapar incitament för människor som inte respekterar svenska lagar och ett avvisningsbeslut att fortsätta att befinna sig i landet. Gårdagens överenskommelse öppnar för en retroaktivitet i systemet där människor som inte har sökt asyl helt plötsligt kan göra det på helt andra och mycket mer liberala skäl och därmed får stanna. Detta öppnar inte bara för att barn ska få stanna utan för att hela barnfamiljer ska få stanna i . Jag kunde inte utröna i statsministerns svar att han egentligen svarade på min fråga om hur han tror att vi ska kunna motivera människor att respektera svenska lagar och att verkställigheten ska bli bättre för negativa beslut än vad den är när man skapar dessa incitament. 37 Statsminister (M): Min poäng är att om man ska få respekt för beslut måste politiken vara generös. Jag tror att en sverigedemokratisk uttolkning av en förmodligen oerhört restriktiv och allt annat än human asyl- och migrationspolitik snabbt skulle skapa ett mycket växande skuggsamhälle med tusentals, tiotusentals och kanske hundratusentals människor som befinner sig i ett land utan att egentligen finnas där. De finns inte i något register och har inte tillgång till utbildning eller sjukvård. Detta är någonting som riskerar att gå i arv mellan generationer. För mig är det en oönskad samhällsutveckling. Därför står jag upp för att det ska vara humant och öppet. Därmed tror jag också att det kommer att bli lättare och enklare att arbeta med metoder och sätt att få människor som har fått avslag att återvända till sina länder. Vi behöver både och för att få detta att fungera. Återigen vill jag inskärpa att det faktum att människor kommer till från andra länder inte är ett problem för . Det är en förutsättning för att vi ska kunna bygga en långsiktigt uthållig välfärd och ha tillräckligt många i arbete. 38 (V): En central del av regeringens politik har varit att privatisera, framför allt på välfärdsområdet, statsministern. Vi har diskuterat till exempel Arbetsförmedlingen, men det kan också vara sjukvård, förskola, skola och äldreomsorg. En betydande del av privatiseringarna har skett genom en form av tvångslagstiftning, kan man säga. En kommun har svårt att tacka nej till en privat skola som man inte anser sig behöva om den får tillstånd. Detsamma gäller på sjukvårdsområdet; ett landsting kan ha svårt att tacka nej till en vårdcentral som man inte tycker behövs. Ofta etablerar man sig där det redan finns gott om sjukvård. är frågan om regeringen vågar ta ett steg till och genomföra det som impopulärt kallas för tvångs-LOV i äldreomsorgen. Är man beredd att tvinga kommunerna att privatisera äldreomsorgen? Men vad tycker regeringen? Vad säger statsminister ? Vad kommer regeringen att föreslå? 39 Statsminister (M): Regeringen har sagt att vi avser att återkomma om detta. Vi har inte någon färdig position. Vi har sagt att lagen om valfrihetssystem gradvis bör införas på så sätt att kommuner väljer att fatta beslut om att införa detta. I stor utsträckning gör kommuner redan det runt om i snabbare och i större omfattning än vad vi först trodde. Låt oss vara tydliga med vad frågan handlar om. Den handlar nämligen i grunden om huruvida möjligheten att välja ska vara en fråga för medborgare eller för kommunalråd. Vår utgångspunkt är att medborgare och människor i ska få göra sina egna val. Vilken skola passar för mig? Vilken typ av hemtjänst vill jag ha? Vilken sjukvård vill jag uppsöka? Vänsterut blir det snarare så att medborgarnas rätt att välja försvinner och övergår till att bli kommunalråds rätt att bestämma vem de vill se verksamma i sin egen kommun. Vi tycker att det viktiga i detta hänseende är att ge makt till medborgarna och inte till kommunalråden. 40 (V): Jag tolkar statsministern som att man inte vet ännu vad man kommer att föreslå på detta område. Jag menar att det är rimligt att demokratiskt valda kan bestämma vad skattepengar ska gå till. Det ska inte vara fri dragningsrätt på skattepengar för riskkapitalbolag. Vi kan se vad detta innebär. kom beskedet i bland annat att det praktiska gymnasiet lägger ned. Eleverna får avsluta sin utbildning mitt i utbildningen därför att ägaren inte gör tillräcklig vinst. Då väljer man att avsluta hela skolan i stället. Det visar hur risken tas av eleverna. Vi såg vid idrottsgymnasium att man inte bara lade ned skolan utan dessutom gjorde det . Man fick besked .