prot · H10943 · 2013-12-10 00:00:00 — I själva verket har vi bättre lärartäthet . Vi har inte större klasser än vad vi hade tidigare. Vi har tillsatt resurser i forskningssystemet, i grundskolesystemet, i alla de reformer som görs och i direkta bidrag till kommuner. Ändå är Socialdemokraterna emot. Svenska skolan har mer resurser nu än vad den någonsin har haft. Ändå är Socialdemokraterna emot. Det får bli en retorisk fråga, som man brukar säga, men exakt vad är det som röstar emot när det gäller den nya skollagen? Han vill tydligen inte ha den. Den nya lärarutbildningen vill han tydligen inte heller ha. När det gäller betygssystemet blir det lite kinkigt och så vidare. Men eftersom medlemmarna i socialdemokratiska parti i själva verket förespråkar ännu mer betyg än vad jag gör är det klart att han följer med när det gäller betygsfrågan också. Exakt vilken av alla de satsningar som vi har gjort i det svenska skolsystemet är och hans socialdemokratiska kolleger emot? Vi har ju samma mål. Att vi för en debatt i kammaren är ett utslag av demokrati, och det tycker jag är helt rätt och riktigt. Men den går in på frågor där vi i själva verket är överens. Och vi ser nu den här nationella samlingen. Är det någonting som har fört med sig är det väl att vi faktiskt alla nu diskuterar kvalitet i skolan, inte ägarformer och inte vinstbegrepp. Det handlar inte om de sakerna, utan verkligen om: Hur sätter vi fokus på kunskapsmålet, och hur ser vi till att våra elever går ut som presumtiva Nobelpristagare? 103 (C): Denna Nobeldag riktas världens blickar mot när det gäller forskning och bildning. Men glädjande nog är det inte bara en gång som man ser till på de här områdena. Det börjar numera bli en ganska trivsam vana att vi kommer väldigt högt upp, om inte högst upp, när man i världen rankar innovationskraft. Som nämnde i sitt anförande ser vi också att när 21, ett nätverk av forskningstunga universitet, rankar världens högre utbildningssystem hamnar på andra plats, efter . Vi brukar inte hamna så högt upp när det gäller enskilda lärosäten. Det beror främst på att de svenska lärosätena är ganska små i en internationell jämförelse. Men när man rankar hela utbildningssystemen är i den absoluta toppen. Det är givetvis väldigt glädjande och väldigt kul. i debatten har min kollega tagit upp frågorna som gäller grundskola och gymnasieskola och då också kommenterat den mycket oroande som vi fick och vad vi måste fortsätta att göra för att komma till rätta med detta. Men vi kan också konstatera – man måste kunna hålla mer än en tanke i huvudet – att det finns mycket positivt, inte minst när det gäller det jag tänkte tala om, den högre utbildningen och forskningen. Åren 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 och 2013 har några saker gemensamt. Samtliga dessa år satsades det mer pengar på det svenska utbildningssystemet i statsbudgeten. Samtliga dessa år satsades det mer på högre utbildning. Samtliga dessa år satsades det mer på forskning. Samtliga dessa år var det fler studenter i det svenska högskolesystemet än 2006. Och samtliga dessa år styrde Alliansen. Det har dessutom aldrig varit så många anställda i det svenska högre utbildningslandskapet som , i detta . På våra högskolor och lärosäten är det 73 400 anställda. Det är en ökning bara . Den svenska högre utbildningen är den största statliga sektorn. Hur kan då detta kombineras med de ganska rejäla skattesänkningar som har gjorts under ? Jo, kloka skattesänkningar innebär mer pengar till välfärden. som jobbskatteavdragen och andra smarta skattesänkningar på arbete och företagande har genomförts har den statliga budgeten, det vi kan lägga på skola, omsorg och andra saker, ökat. Och den har ökat mer än vad inflationen har ökat . Sänker man rätt skatter får man mer pengar över, eftersom ekonomin går bättre. Den högre utbildningen och forskningen är ett område under stark utveckling som kommer att stå inför ett stort förändringstryck. Samma krafter som har fått oss att konsumera musik, film, underhållning och en mängd varor och tjänster från en mängd olika branscher på helt nya sätt tar sig nu in på den högre utbildningens område. Det handlar om globalisering. Det handlar om internationalisering. Och det handlar om den nya tekniken och dess användningsområden. Än så länge kan vi bara se början på den här utvecklingen. Än så länge vet vi inte vad MOOC, Online Courses, kommer att innebära för det internationella högre utbildningslandskapet. Än så länge vet vi inte exakt hur blended learning kommer att utvecklas. Det är alltså när samma kurs ges både till studenter på campus, som kommer till en aula eller till ett klassrum, och till studenter som följer kursen via datorn. Vi vet heller inte vad som händer med de nya aktörer som knackar på hos den traditionellt sett, i alla fall i , högst statliga sektorn. Vi vet att det finns ett antal intressenter som vill starta nya utbildningar på olika sätt i . Vi vet också att det tas initiativ som syftar till att nå en målgrupp av utbildningshungriga unga människor, primärt över hela världen, däribland givetvis även . Vi vet inte exakt vad det innebär när helt nya aktörer tar sig in på det här området. Det talas om stora internetjättar som drar i gång egna ingenjörsutbildningar för att täcka sitt behov av ny arbetskraft. De lägger ut hela utbildningar på nätet. Låt oss säga att de 1 000 bästa studenterna får jobb på samma teknikjätte. Det finns något som jag tänker på när jag ser den här utvecklingen som ska bli väldigt intressant. Det är kanske 1 000 som får de här jobben, men det är kanske 15 000 globalt som har gått utbildningen. Hur värderar arbetsmarknaden de övriga 14 000, de som inte fick jobb på den globala it-jätten men som givetvis är duktiga programmerare, ingenjörer eller vad det nu skulle kunna vara? Det är frågor som vi inte har svar på, men det är också frågor som måste följas noga och nära, inte minst eftersom vi av erfarenhet från andra branscher vet att utvecklingen kan gå väldigt snabbt. Väldigt snart kan varumärken och aktörer som har jobbat på stå inför helt nya villkor. Det här måste vi följa för att helt enkelt se till att vi nyttjar utvecklingen för att skapa den allra bästa bildningen och utbildningen för svenska ungdomar. Det gäller också i den mån vi kan vara en drivkraft för att göra samma sak i hela världen. Jag nämnde inledningsvis att när det gäller forskning och innovation har vi mycket att vara stolta över, och kommer också högt upp i många rankningar. Även om siffrorna har nämnts tidigare i debatten finns anledning att nämna dem igen. I de senaste forsknings- och innovationspropositionerna har vi sett ett rejält lyft. Rejält mycket mer pengar har satsats på forskning och på innovationssystemet i . Det handlar om totalt ett lyft på 9 miljarder över de senaste två propositionerna. 25 miljarder den senaste gången Socialdemokraterna satte sin prägel på propositionerna har bytts mot 34 miljarder. Det är ordentliga lyft och givetvis helt historiskt givet den ekonomiska utvecklingen . Runt om inte minst i har jag vänner i länder som har tvingats göra kraftiga neddragningar på dessa områden. Man kan känna för utbildningspolitiker i våra europeiska grannländer och den sorg de måste känna när de tvingas göra neddragningar på investeringar för framtiden. som vi ska ha den medkänslan måste vi finna rum att själva känna glädje för att vi faktiskt kan fortsätta att investera för och världen i detta kärva läge. Det har skett stora investeringar och satsningar på den forskning och utveckling som sker i samverkan mellan akademi, näringsliv och omgivande samhälle. Det är 600 miljoner till potten näringsliv och samhälle. Det är 1,3 miljarder för strategiska innovationsområden. Kanske mest spännande och lite i skymundan finns en pott på 200 miljoner som kommer att fördelas ut över de svenska lärosätena på grundval av hur duktiga de är på att jobba med samverkan med övriga samhället, det vill säga näringsliv, civilsamhälle och offentlig sektor. Den tredje uppgiften som vi har talat om , och som under Alliansens första period vid makten också blev inskriven i högskolelagen, det vill säga att svenska lärosäten ska agera som en motor för utveckling och sprida sina resultat från forskning och utbildning, innebär att vi försöker mäta och belöna med pengar. Det är som har uppdraget, och vi kommer att se den första fördelningen av denna pott pengar. Jag som centerpartist är glad att jag kan konstatera att vi ser till att alla lärosäten får del av denna höjning, det vill säga att alla svenska lärosäten har fått mer forskningsmedel. Det är också glädjande, som har nämnts tidigare, att vi har möjliggjort för inte minst små lärosäten att inrätta forskningsprofiler och vara den absoluta spetsen inom sina nischer. Det är inte bara vid de stora lärosätena som forskning av världsklass ska kunna ske. Den här diskussionen handlar mycket om kvantitet och antalet platser. Jag ska uppehålla mig lite vid det och sedan gå vidare till den stora utmaningen för det svenska högre utbildningssystemet, nämligen att fortsätta att behålla och förbättra kvaliteten. Som jag inledningsvis nämnde har det alla år Alliansen har varit vid makten funnits fler studenter än det fanns under Socialdemokraternas och deras samarbetspartiers sista år. Dagens dimensionering i det högre utbildningssystemet kommer att räcka långt, givet att årskullarna går ned. Av dagens 19-åringar beräknas ta del av en högre utbildning, givet ungefär dagens mönster av hur och när man studerar. Om bara – så pass snabbt sjunker årskullarna – är det av de 19-åringar som går ut gymnasiet som kommer att ta del av en utbildning i det svenska högre utbildningslandskapet. En gissning från min sida är att inte fullt så många kommer att göra det valet. Man väljer andra vägar i livet, precis som man gör . Både och finns dock ett antal tillfälliga platser. Det handlar om ungefär 4 200 platser som kostar totalt för att möta den tillfälliga uppgången i efterfrågan som vi nu har sett . Det har funnits tillfälliga platser , 2010 och framöver, och det finns det . Dimensioneringen går givetvis upp och ned, men här ser vi ändå att regeringen har varit aktiv och fyllt på med tillfälliga platser när så har krävts. Jag går över från kvantitet till kvalitet. Detta är också något som det har satsats rejält på. Vi vet att vi måste öka kvaliteten och antalet lärarledda timmar och liknande, inte minst i utbildningen inom humaniora och samhällsvetenskap. Vi har tagit mått och steg för att göra precis detta. Den totala ersättningen per helårsstudent och helårsprestation har ökat sett i det högre utbildningslandskapet. När det gäller humsam är det en 60-procentig ökning . Här vill jag peka på granskningar. Man gör en bedömning av kvaliteten på de olika utbildningarna, och i de fall där utbildningar konstateras ha för låg kvalitet ges lärosätena en tidsfrist att förbättra kvaliteten på utbildningarna – annars riskeras tillståndet. Vi kan dra en parallell till Skolinspektionens arbete, där man i extremfall går in och stänger skolor som inte håller måttet. På samma sätt ska givetvis all svensk hög utbildning hålla en viss lägstanivå. Oavsett vilken utbildning en elev väljer ska eleven vara trygg i att utbildningen håller en god kvalitet. Därmed är de nya granskningarna som gör bra. Jag noterar att tiden rinner i väg, men slutligen ska jag säga att den hetaste debatten har varit mellan två partier som till valet ville regera tillsammans. Det är svårt att recensera oppositionens politik. Det finns ju ingen oppositionspolitik. Det är bara olika partier som har högst olika politik. Angående Socialdemokraternas svängningar och slag om minskningen av platser kan man undra vad de tycker om utvecklingen under deras sista mandatperiod. minskade antalet studenter i den svenska högre utbildningen . Det var tre som antalet minskade. Jag kan givetvis stå här och säga att det handlade om att regeringen inte brydde sig eller lämnade ungdomarna i sticket, men jag gissar nästan att det var en naturlig dimensionering av att antalet sökande sjönk och att antalet platser anpassades i både upp- och nedgång precis som regeringen gör. Utöver detta kan vi också konstatera att förslagen är kraftigt underfinansierade. När säger att studieavgifterna ska tas bort lägger man inte in finansiering för detta. Den som vill fortsätta att ha ett svenskt utbildningslandskap inte minst i den högre utbildningen, som ska fortsätta att få mer resurser, som ska fortsätta att höja kvaliteten och som ska fortsätta att vara i toppen på de granskningar som görs av utbildningslandskapen och av innovationsgrad och forskning, gör klokt i att välja ett alliansparti i nästa val. 104 (M): Den politiska oppositionen påstår ofta att Alliansen har skurit ned på platserna i eftergymnasiala utbildningar och annan vuxenutbildning. Med mitt anförande vill jag visa att detta är en grovt felaktig bild. fick jag en rapport som jag beställt från utredningstjänsten som tog fram aktuella siffror över den vuxna befolkningens studiedeltagande , med den tidigare , jämfört med , som det har gått att få fram tillförlitlig statistik från. Utredningstjänsten har gått igenom alla utbildningarna inom området, det vill säga komvux, yrkesvux, högskola, universitet, yrkeshögskola, arbetsmarknadsutbildningar och folkhögskoleutbildningar. Det har visat sig att andelen personer i eftergymnasial utbildning och vuxenutbildning, räknat i andel av befolkningen, ökat markant . utgjorde de studerande i åldersgruppen 18–. hade denna andel ökat till . Det är alltså en ökning . SCB gör dessutom en undersökning . Det är en ögonblicksmätning där man ser hur många som finns i studier exakt det datumet. Varför de väljer just nyårsafton vet jag inte – det är ju inte så många som studerar – men det är väl fråga om hur många som är inskrivna, får man tro. Statistiken visar liknande siffror. Antalet deltagande i studier ökade enligt SCB från 587 000 personer till 636 000 personer 2011. Det innebär en ökning från 10 ½ procent till i befolkningsgruppen 18–. har regeringen dessutom tillfört ytterligare platser på högskola, komvux och folkhögskolor och startat upp lärlingsvux. Omfattningen av dessa fortsatta utbildningssatsningar är så stor att det inte är någon tvekan om att andelen studerande i den vuxna befolkningen har fortsatt att öka även efter 2011. Och fler satsningar är aviserade även kommande år. har Alliansen satsat över 1 miljard mer på högskolor och universitet jämfört med och dessutom tillfört komvux, yrkeshögskola och folkbildning ytterligare 2,2 miljarder extra. Rapporten från utredningstjänsten är tydlig. Fler svenskar i åldern 18–är i studier än 2006. Alliansen har alltså inte rustat ned vare sig vuxenutbildning, högskola eller andra utbildningsformer för vuxna. Vi har tvärtom satsat mer och erbjudit fler platser. Det är dags för den politiska oppositionen att erkänna att Alliansen faktiskt har prioriterat upp vuxenutbildning och eftergymnasial utbildning ordentligt sedan vi tog över makten . Den som påstår någonting annat får läsa min rapport. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) betänkande 2013/14:UbU2 Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 2013/14:1 delvis) föredrogs. 105 (S): Klockan är , och vi är fortfarande lika entusiastiska. Till och med borgarna lyssnar glatt på vad jag ska säga. Det är hur spännande som helst – en budgetmotion! Vi socialdemokrater har i vår budgetmotion för utbildning höga ambitioner för . Vi väljer att investera i utbildning i stället för att låna till skattesänkningar. Behovet av mer utbildning är stort. Det finns ett tydligt samband mellan arbetslöshet och utbildningsnivå. För individen handlar det om att få bättre möjligheter till ett arbete. För arbetsgivare handlar det om att få tag på kvalificerad arbetskraft. För samhället handlar det om att stärka konkurrenskraft och på så sätt skapa förutsättningar för en god välfärd även . När företag inte kan rekrytera personal med rätt kompetens kan vi inte bara se på. Vi behöver alltså investera i utbildning. Vi behöver ge människor möjligheter till utbildning under ett helt arbetsliv. Ett litet land som kan inte, och ska inte, konkurrera med låga löner och dåliga arbetsvillkor. För att vi ska kunna klara den globala konkurrensen måste vårt vapen vara just kunskap och kompetens. Utbildning är den enskilt viktigaste insatsen för att stärka konkurrenskraft, för att skapa tillväxt av nya jobb och för att bekämpa arbetslösheten. Den högre utbildningen spelar en allt större roll i vårt samhälle. En högskoleutbildning ökar möjligheterna att få ett jobb, och kraven på mer kunskap ökar inom i stort sett alla yrken. Dessutom vill allt fler ungdomar läsa på universitet eller högskola. Socialdemokraterna vill ge fler människor möjlighet till utbildning och möjlighet till ett livslångt lärande. Steget till att påbörja en utbildning är olika stort för olika människor. Att behöva ta ett studielån kan för vissa vara ett väldigt litet steg och för andra ett större. spelar samhällsklass och ekonomisk bakgrund stor roll för om man väljer att söka sig till högre utbildning eller inte, tyvärr. Det är dåligt. Ett generöst och flexibelt studiestödssystem har en central roll just för att bryta detta mönster. Vi har gemensamt byggt upp ett studiemedelssystem för att göra det möjligt för alla, oavsett bakgrund, att gå vidare till högre studier. Målet för studiestödet är att bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska också utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin på lång sikt. Socialdemokraternas utgångspunkt är att det ska vara möjligt att klara sin försörjning , utan inkomster från arbete eller ekonomiskt stöd från anhöriga. Vi är positiva till att den som vill och har möjlighet att kombinera sina studier med arbete också gör det. Men heltidsstudier ska vara en heltidssysselsättning. Arbete vid sidan av studierna ska vara en möjlighet för den som vill, men inte ett krav för att klara sitt uppehälle. Men för flera grupper av studerande är det inte möjligt att kombinera studier med arbete, eller så innebär det en så stor ansträngning att antingen studier eller familjeliv blir starkt lidande. Det gäller till exempel studerande med barn, vars ekonomiska situation är särskilt pressad. Det gäller också studenter med funktionsnedsättning eller studenter med stor andel schemalagd tid under sina studier. Mer behöver göras för de grupper som har en särskilt utsatt ekonomisk situation för att ekonomin inte ska hindra dem från att fullfölja sina studier. Ett sätt är att verka genom den generella välfärden, där barnbidraget och studiehjälpen är en central del. Barnbidrag och studiehjälp har en positiv fördelningseffekt utan att skapa stigmatisering eller marginaleffekter. Vi socialdemokrater föreslår därför en höjning av barnbidraget och studiehjälpen med till och avsätter i vår budget för detta. Vi går inte emot regeringens förslag om att höja fribeloppet, även om vi är rädda för att höjningen endast gynnar en liten grupp av studenter, en grupp som redan har relativt god ekonomi. Men vi vill höja ett varningens finger för att mer arbete kan ta tid från det som ska vara huvudsysselsättningen, nämligen studierna. Vi anser att en satsning på kvalitet i studierna, som till exempel fler lärarledda lektioner, skulle vara betydligt bättre. Arbetslivet ställer allt högre krav på flexibilitet och omställning. Det är därför viktigt att kunna utbilda sig både inom sitt yrke och till andra yrken. Vi har länge krävt att den övre åldergränsen för rätt till studiemedel ska höjas. Från dagens höjer regeringen nu åldersgränsen till . Det är välkommet och glädjande. Allt tyder på att människor kommer att behöva arbeta längre och röra sig mer mellan olika sektorer och arbeten på arbetsmarknaden . Möjligheten till omskolning är därför helt central. Vi socialdemokrater anser att alla människor är lika mycket värda, men vi föds med olika förutsättningar. Dina föräldrars plånbok, din etniska bakgrund, om du är man eller kvinna eller om du har ett funktionshinder ska inte få avgöra din framtid. Alla ska ha möjlighet att utbilda sig. Utbildningen är inte bara nyckeln till framtidens jobb och konkurrenskraft. Framför allt är det nyckeln till människors frihet att forma sina egna liv. Vi som har ett studiemedelslån kan glädjas åt att när staten har så låga upplåningskostnader har CSN gått ut och sagt att vi kommer att ha en rekordlåg ränta på våra lån, vilket är väldigt glädjande. Sedan kan vi tycka vad vi vill om de låga räntorna. 106 (MP): Universiteten och högskolorna är några av våra viktigaste samhällsinstitutioner. Det vet vi alla. De är viktiga ur bildningssynpunkt, men även för att bidra med kunskap för ett framtida yrke eller för att bidra med nya forskningsrön. En central fråga för oss i är att högre utbildning ska vara öppen och tillgänglig för allt fler samhällsgrupper. Vi har länge hävdat, och hävdar, att en stängd och snäv akademi inte är något som vi vill ha. En högskola bara för eliten tjänar samhället inte så mycket på. Vår målsättning är en högskola dit allt fler människor med olika bakgrund och i olika skeden av livet kan söka sig. Därför är breddad rekrytering en viktig målsättning. Just därför bör rekryteringen till högskolan bli bredare för att allt fler grupper i samhället ska kunna få förutsättningar att fullfölja sina studier. En av de viktigaste åtgärderna för att garantera en öppen och tillgänglig högre utbildning är att genom ett bra studiemedelssystem möjliggöra för allt fler, oavsett bakgrund, att studera. driver en politik där det rent ekonomiskt inte ska vara svårt att vara förälder och student . Vi har länge drivit frågan om ett extra tillägg i studiemedlet för studenter som har barn. Vi vill förbättra förutsättningarna för studerande föräldrar bland annat genom att öka tillägget för studenter med barn. För det avsätter vi i vår budget. Jämfört med många andra länder är det enklare och mer förmånligt att studera i . Det ska vi vara glada över. Men studiemedlet räcker ändå inte till mycket, det räcker till det nödvändigaste. För att möjliggöra för fler att studera på heltid och för att skapa en mer rimlig försörjning för studenter vill vi i höja studiemedlet med genom en höjning av studiemedlets bidragsdel. Därför anslår vi pengar för detta ändamål . En annan viktig fråga är fördelningen av bidrags- och lånedelen i studiemedlet. Vi menar att den är skev och behöver förändras. En mer jämn fördelning av bidragsdelen och lånedelen i studiemedlet är något som vi bör sträva efter. Det är i ljuset av detta som man ska se den höjning av bidragsdelen som vi nu föreslår. Att ha större lånedel än bidragsdel i studiemedlet kan skapa framtida stora studieskulder. skrevs det i rapporten 2012: har dessutom bland världens mest skuldsatta studenter. hade drygt 114 000 personer ärenden hos Kronofogden på grund av obetalda studielån. En annan viktig aspekt som jag vill beröra här är att de regler som vi sätter upp inte bara styr förutsättningarna för studenterna utan även styr förutsättningarna för utbildningarna som helhet. Dagens studiemedelsregler gör det svårt för högskolorna att lägga upp en kurs på något annat sätt än det antal veckor som det går att få studiemedel för. Det är svårt att lägga upp planeringen efter nya pedagogiska rön och låta studenterna ta sina poäng i en annan fart eller låta kursen sträcka sig en bit in . Vi menar att studiemedelssystemet ska vara flexibelt nog att följa högskolorna och utvecklingen av högskoleutbildningarna, och inte tvärtom. Med det sagt, herr ålderspresident, vill jag ställa mig bakom vårt särskilda yttrande. 107 (SD): Jag ska fatta mig kort. Vi har i huvudsak samma mål med studiemedlen som regeringen. Vi tycker att sådana förslag som höjt fribelopp, höjning av tilläggslån och den höjda åldersgränsen för beviljande av studiemedel är bra förslag.