prot · H009105 · 2013-05-15 00:00:00 — Däremot avslås ett socialdemokratiskt krav på att se över möjligheterna att erbjuda GMU-utbildning på fler platser och över hela landet. Det menar vi skulle vara ett sätt att stärka försvarets regionala förankring och kopplingen till de nationella skyddsstyrkorna. Vi kommer att återkomma med det kravet i olika sammanhang, då vi tror att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna måste ges en starkare roll . Lokal hemvärnsutbildning har varit mycket framgångsrik. Den uppgörelse som vi har gjort i utskottet om att utreda den nya personalförsörjningen tolkar jag som att en insikt nu har börjat växa fram på regeringssidan om att den ensidiga propagandan att den nya personalförsörjningen har fungerat felfritt och att det mesta har varit i det närmaste perfekt har varit felaktig. I den här talarstolen i har det stått många ministrar och pratat om hur perfekt detta har fungerat, hur solen har skinit från en blå himmel och att det inte har varit några problem alls. Man har inte velat ta till sig de sakliga punkter som vi har pekat på inte har fungerat. har man kommit till en punkt där det här inte tål konfrontationen med verkligheten längre. Efter den uppgörelse som har nåtts är det rimligt att regeringsföreträdarna lägger all skönmålning av det slag som man har sysslat med åt sidan. Det finns ingen grund för att fortsätta med den. Ur det utredningsarbete som ska inledas finns det en möjlighet att leverera förslag som kan ge Försvarsberedningen nya idéer och nya infallsvinklar. Jag tycker att det är bra att man nu kan göra ett jobb som kan leverera lite ny input i det här. Men innan en utredare är tillsatt och innan arbetet över huvud taget har startat eller lett till några konkreta resultat finns det inte anledning att ta ut några som helst segrar i förskott. Vi är överens om att det ska göras en översyn. Sedan får vi se vad som händer. Men det är ett första steg i rätt riktning, och det är ett erkännande av att personalförsörjningen är behäftad med problem som på något sätt måste åtgärdas. 114 (MP): Förutsättningarna för internationell säkerhet har förändrats i grunden. Det betyder inte att världen är farligare, men den har blivit mindre stabil och mer oförutsägbar. Det är svårare att skilja på nationell och internationell säkerhet. De traditionella maktkonstellationerna har förändrats inbördes och i förhållande till varandra, och fortsatta förändringar är att förutse. Oförutsägbarheten och den gemensamma sårbarheten gör att de gränsöverskridande hoten alltmer sammanfaller med de nationella. internationella agerande för att möta de globala utmaningarna och riskerna är därför viktigt för landets säkerhet. Därför är massarméns tid med en typ av pliktsystem förbi. Därför var det helt logiskt att tog steget att gå från ett pliktsystem till en frivillighet. Tittar vi ut i världen kan vi se att de flesta länderna i vår närhet har ett personalsystem som inte är grundat på plikt. När detta är sagt måste man medge att personalkostnader generellt sett är mycket höga. Det var just på den punkten som också kritiserade regeringen när vi införde den så kallade vilande pliktlagen. Alla bitar var inte på plats då och är inte det heller. Regeringen konstaterar nu också att den högre ambitionen avseende bland annat insatsorganisationens tillgänglighet kommer att leda till ökade kostnader inom främst förbandsverksamheten, men framför allt också i fråga om löner för anställd militär personal och övningsverksamhet. Försvarsmakten står inför en rad stora utmaningar, både organisatoriska och framtida säkerhetspolitiska utmaningar. Risken för skenande ekonomiska kostnader för både personalförsörjning och materiel är stor. Vi har också noterat att regeringens underlag till är och har varit undermåligt och att det finns stora risker att soldatlönerna tränger ut till exempel materielbudgeten. har även fått väldigt lite information om just ekonomin kring det nya personalförsörjningssystemet. Därför tycker vi att det är ett rimligt krav att regeringen nu presenterar en översyn över personalförsörjningen för att just kartlägga behovet och därmed kostnadsbilden framöver. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 1. 115 (V): Vi ska nu debattera lite grann när det gäller försörjning av personal till Försvarsmakten. Det har varit en rätt het fråga ett tag, och vi har diskuterat olika delar av den . Det är naturligtvis mot bakgrund av att det har varit stora problem med både rekrytering och avhopp från Försvarsmakten. Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 1 och 3. Vi har från i det här betänkandet ett särskilt yttrande och två reservationer, som jag nämnde. I det särskilda yttrandet beskriver vi vad vi egentligen tycker är de viktiga frågorna när det gäller personalförsörjningen. Oavsett vem som regerar och hur det ser ut är det viktigt att vi har ett personalförsörjningssystem som är dimensionerat för att klara av att förse Försvarsmakten med den personal som behövs. Det måste vara anpassat efter det. Vi menar att det inte är så . Vi måste ha en hög kvalitet. Vi måste ha en säkerhetspolitisk och ekonomisk syn som funkar. Oavsett konjunktur i landet måste man alltså kunna förse Försvarsmakten med personal. Så är det inte . Även Försvarsmakten har redovisat ett antal osäkerheter och svårigheter i det system som har genomförts av regeringen. Vi från tycker att det system som vi har riskerar att medföra inte bara en rätt kraftig kostnadsökning, utan det kan också innebära ett antal vakanser inom Försvarsmakten som måste fyllas . Det är en sak som vi definitivt tycker är rätt riskabel för Försvarsmaktens förmåga att försvara landet. Vi tror alltså att det nya system med yrkessoldater som finns innebär betydande risker för att man blir mer konjunkturkänslig, att man till slut får rusande personalkostnader och att man har svårigheter att nå rätt kompetenser, att rekrytera rätt människor. Med de osäkerheter som finns tror jag att vi definitivt behöver diskutera det som har öppnats upp lite grann av vissa av Alliansens företrädare, nämligen att återinföra värnplikt, åtminstone till viss del till att börja med. När det gäller syn på personalförsörjningen är vi rätt tydliga med att vi definitivt föredrar en sakta återgång till ett värnpliktssystem, där man försörjer försvarets förband med värnpliktiga. Det här har varit ett stort dilemma , från det att man tog beslutet om att genomföra förändringen, som jag vill påstå att regeringen gjorde på egen hand mot bättre vetande. Det fanns inget stort stöd bakom det sätt man gjorde det på. Det har alltså gjort att man inte har kommit fram till ett bra system. Som vanligt har alltså regeringen i det här fallet också gått fort fram, och det har blivit fel. Det är inte första gången, och det är tyvärr kanske inte sista gången heller som vi har sett det. Det som är problemet är naturligtvis att man ska ut på den så kallade öppna arbetsmarknaden och rekrytera soldater. Det är någonting som vi i är väldigt ovana vid. Det har inte förekommit att man gör på det sättet i för att rekrytera vare sig soldater eller sjömän. Det har också pedagogiskt varit ett dilemma att förklara hur man kommer in i det här systemet. Vi är vana vid att i grunden ha en värnplikt. Vi har i grunden en rekryteringsmyndighet, ett pliktverk, som plockar fram ett antal unga killar och tjejer. Man mönstrar dem och visar på vad de kan göra och hur de skulle kunna slussas in i systemet. Det har varit ett bra system. Det har fungerat bra utifrån att man har haft en bra bild av vilka ungdomar det finns att tillgå och som man faktiskt har kunnat placera ut. Vi är inte rädda för att säga att plikten är en del. Somliga tycker att det är jättefarligt att ha en plikt, att göra någonting för samhället. Det tycker inte vi. Vi tycker att det är bra. Här visar vi också att det faktiskt är ett bättre sätt när det gäller att göra personalförsörjningssystemet mer robust. Det finns vissa farhågor att kostnaderna sticker i väg för dagens system. har påpekat att det kan komma att krävas till exempel något slags premiesystem eller bonussystem för att locka till sig ungdomar och få dem att stanna kontraktstiden ut. Sex till är att jobba med dessa uppgifter om man inte får något slags morot. Enligt FOI:s beräkningar finns det en fördyring av systemet med upp till 1 ½ miljard kronor jämfört med ett annat system. Det är något som vi tycker att man måste ta hänsyn till när man tittar på systemet. Systemet har varit föremål för kritik eftersom det har varit svårt att få rätt information och tillräckligt bra information från regeringen och Försvarsmakten om hur det går. De har gärna målat upp en glättig bild av att det går bra. Vi har diskuterat olika sätt att rekrytera, till exempel man att går ut på gymnasieskolorna och målar upp en bild av att arbetet är lätt och bra att göra. Vi tycker inte att man ska göra så på den nivån. Vi i är tydliga med att vi står bakom kritiken som har framförts här. Vi har själva ett förslag till lösning, nämligen att man på något sätt tar i beaktande möjligheten att återinföra en partiell värnplikt och återinföra värnplikten helt i förbanden. 116 (M): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i betänkande 7 från försvarsutskottet, som handlar om personalförsörjningen. Jag vill ta min ansats i årtalet 1987. befann jag mig i och gick på fyraårig teknisk linje, maskinteknisk gren. Under vårkanten såg jag att jag hade en treveckors lucka som jag inte hade fyllt med extraarbete. Ungefär damp det ned ett reklamblad från frivilligorganisationen marinlottakåren om en grundläggande utbildning, som lyckades passa in på de . var på inget sätt okänd för mig. Min mamma var engagerad i bilkåristerna, och min pappa var engagerad i hemvärnet. Jag tyckte självklart att det skulle bli spännande, och jag utbildade mig i marinlottakåren . , när jag hade slutat gymnasiet, stod jag vid ett annat vägskäl. Jag stod inför vägvalet att bli lärare jag hade jobbat som lärarvikarie ta dykinstruktörsjobbet i som väntade på mig eller göra värnplikten. Värnplikten var ingalunda heller särskilt obekant för mig. Förutom att jag hade träffat värnpliktiga inom marinlottakåren hade jag många killkompisar på ingenjörsutbildningen som skulle göra sin tjänst efter gymnasiet. Lo and behold! Jag valde att göra värnplikten och hamnade i . Ombord på fartyget , där jag sedermera gjorde min värnpliktstjänst 15 månader som radiosignalistplutonbefäl, träffade jag mina kamrater som först och främst var män. Jag var då frivillig, något som alla är. Mina kamrater var både inkallade och tjänstgjorde motvilligt. Men det var en bra läroperiod väcktes intresset för att fortsätta inom Försvarsmakten och sedan tillsammans på . Just den breda ansatsen, att väcka intresset hos dem som vi inte normalt kommer i kontakt med via värnplikten, är en av de stora utmaningarna för Försvarsmakten. Till det återkommer jag strax. Redan då, herr talman, mitt under brinnande ubåtsjaktstider, märktes resultatet av ett värnpliktssystem med fluktuerande effekt på verksamheten. När vi sedermera muckade och en ny värnpliktsbesättning kom ombord sjönk effektiviteten för förbandet tills man hade arbetat upp sig igen. Det påverkade självklart arbetet som utfördes på förbandet. Det som var allra dyrast i verksamheten när vi pratar om kostnader var inte i första hand en fråga om kronor och ören utan den kompetens som tappades och som inte togs till vara. Efter många års omställningar inom försvaret under socialdemokratiska regeringar tog systemet inte heller till vara kompetensen med hjälp av repetitionsövningar och krigsförbandsövningar. Man arbetade upp kompetensen och släppte den. Det är oerhört dyrt. Det här är anledningen till att alliansregeringen, när vi tog över 2006, tog sig an utmaningen att titta på alla delar av den försvarsreform som var så nödvändig för att åstadkomma just det jag talar om, nämligen effektiviteten i försvarsförmågan. Den ska vara jämn, rörlig, flexibel och tillgänglig. Det var det som Försvarsberedningen 1 och 2, 2007 och 2008, utmynnade i. En del var den framtida personalförsörjningen för Försvarsmakten, som ingalunda var någon hastig process. Jag har, herr talman, inne på mitt kontor en tjock bibba av olika utredningar. Om någon i oppositionen saknar underlag är man välkommen att ta del av dem. Jag kan räkna upp de två försvarsberedningarna 2007 och 2008, , om vilken vi var överens med , inriktningspropositionen 2009, sedermera utredningsvillkoren och därmed den sista propositionen från regeringen i den delen, det vill säga den del som hanterar tjänstgörande personal. Det är en gedigen bakgrund till varför vi har landat där vi är . Vad är bakgrunden till reformen? Vi har en frivillighet där Försvarsmakten är en del av den reguljära arbetsmarknaden, vilket man tidigare inte har varit. Här ligger utmaningen för samhället att vara Försvarsmakten behjälplig i denna stora samhällsreform. Det är kanske den viktigaste frågan i inriktningen av det nya försvaret. Det innebär ett oerhört viktigt fokus för oss som sitter och bevakar frågan, framför allt i utskottet. Därom är vi fullkomligt överens. I arbetet behöver Försvarsmakten bli bättre på sitt inre arbete, sina attityder till förändrade anställningsförhållanden för sina gruppbefäl, soldater, sjömän och civilanställda, att vara synlig på annat sätt där man har haft förband men inte längre har det och även i skolor och utbildning. Jag kan passa på att rikta ett ord till landets skolor att öppna dörren för Försvarsmakten, liksom skolorna gör för polismyndigheterna, att hålla presentationer och föra samtal om försvars- och säkerhetspolitik. Sedan har vi frågan om att vara synlig på ställen där många människor rör sig. sprang jag på på två representanter från Försvarsmakten som tillsammans med representanter från Arbetsförmedlingen pratade med några ungdomar. Jag passade på att prata med dem och med ungdomarna, och jag rekommenderade ungdomarna att ta tillfället i akt och göra GMU något de aldrig kommer att ångra. Precis detta arbete måste utvecklas och bli bättre. Var befinner vi oss ? Vad gäller rekryteringen ser det både bra och bekymmersamt ut. Det är inte så konstigt eftersom det är fråga om en stor reform. Det råder ett högt söktryck. fick jag siffrorna att det är elva sökande per plats. Men det visar självklart inte hela bilden. Många söker, men hur många är lämpade, fullföljer och stannar kvar? Det är de gemensamma utmaningarna. Vad gäller de kontinuerligt anställda, det vill säga de fast anställda soldaterna, sjömännen och gruppbefälen, meddelar Försvarsmakten att man är i fas. Däremot är det många avhopp, som har sagts. I detta arbete är det många som tittar på hur man skulle kunna förbättra arbetet. Det har nämnts en del här i talarstolen. har tittat på det och kom senast med en rapport . tittar på det. Försvarshögskolan producerar ett antal rapporter. Försvarsministern redovisade detta inför utskottet. Försvarsmakten har också fått i uppdrag att utveckla extra både sin årsredovisning och sitt budgetunderlag i personalförsörjningsfrågan, och det förbättrar man ytterligare. Vad det gäller betänkandet, herr talman, kan man självklart ägna sig åt att knäppa varandra på näsan om utvecklingen . Jag tycker att den här överenskommelsen är mycket viktigare än så, och jag tänker inte ägna mig åt det. Jag tycker att det är oerhört viktigt jag vill understryka detta att vi har en gemensam och bred överenskommelse i detta betänkande, en gemensam förflyttning mot att ta nästa steg, att ta ett helhetsgrepp, att peka på viktiga beståndsdelar i vad Försvarsmakten behöver utveckla, i breddad rekrytering och i folkförankring, och att ta till vara frivilligorganisationen på ett bättre sätt. Trots att vi har hållit på att diskutera den här frågan skulle jag vilja påstå att vi fortfarande bara har påbörjat resan och att vi behöver justera längs vägen. Jag tycker som sagt att det är viktigt. Ledorden i vårt framtida arbete, och det utredningsuppdrag som utskottet riktar till regeringen, träffar just de problemställningar som vi har, för vi behöver vara behjälpliga. Det kan vi också vara som enskilda ledamöter, genom att engagera det omgivande samhället i rekryteringsarbetet, bland annat i de försvarsmaktsråd som växer fram runt om i landet. Det gäller också i den södra regionen, där jag och min socialdemokratiske kollega verkar och har en bakgrund och ett nätverk. Här har vi ett gemensamt ansvar och ett gemensamt arbete, och därför är det självklart mycket glädjande att vi i stället för att knäppa varandra på näsan krokar arm i detta arbete framöver. Jag yrkar bifall till förslaget i försvarsutskottets betänkande nr 7. I detta anförande instämde Abdirizak Waberi (M). (forts. 21 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 19 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KrU7 Litteratur, läsande, bibliotek och språk Punkt 1 (Läsfrämjande insatser) 1. utskottet 2. res. 1 (S, V) Votering: 200 för utskottet 113 för res. 1 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 100 M, 24 MP, 18 FP, 20 C, 19 SD, 18 KD För res. 1: 96 S, 17 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 2 (Kulturtidskrifter) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 175 för utskottet 138 för res. 2 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 20 C, 19 SD, 18 KD För res. 2: 97 S, 24 MP, 17 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 4 (Nationell biblioteksstrategi) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 175 för utskottet 138 för res. 4 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 20 C, 19 SD, 18 KD För res. 4: 97 S, 24 MP, 17 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 5 (Lokala bibliotek) 1. utskottet 2. res. 5 (S, V) Votering: 199 för utskottet 114 för res. 5 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 24 MP, 18 FP, 20 C, 19 SD, 18 KD För res. 5: 97 S, 17 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 6 (Nationellt lånekortssystem) 1. utskottet 2. res. 6 (SD) Votering: 294 för utskottet 19 för res. 6 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 24 MP, 18 FP, 20 C, 17 V, 18 KD För res. 6: 19 SD Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 7 (Digitala bibliotek) 1. utskottet 2. res. 8 (V) Votering: 270 för utskottet 17 för res. 8 26 avstod 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 100 M, 18 FP, 19 C, 19 SD, 18 KD För res. 8: 17 V Avstod: 1 S, 24 MP, 1 C Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Shadiye Heydari (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 8 (Språkfrågor) 1. utskottet 2. res. 9 (SD) Votering: 294 för utskottet 19 för res. 9 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 24 MP, 18 FP, 20 C, 17 V, 18 KD För res. 9: 19 SD Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 9 (ställning) 1. utskottet 2. mot. Kr309 (SD) Votering: 292 för utskottet 19 för mot. 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 97 S, 99 M, 23 MP, 18 FP, 20 C, 17 V, 18 KD För mot. : 19 SD Frånvarande: 15 S, 8 M, 2 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KrU8 Public service-frågor Punkt 2 (Förhandsprövning av nya tjänster inom public service) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 175 för utskottet 138 för res. 2 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 20 C, 19 SD, 18 KD För res. 2: 97 S, 24 MP, 17 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 6 (Finansiering av SR, SVT och UR) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 175 för utskottet 138 för res. 3 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 18 FP, 20 C, 19 SD, 18 KD För res. 3: 97 S, 24 MP, 17 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 7 (Public service-företagens kulturbevarande uppdrag) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 294 för utskottet 19 för res. 4 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 24 MP, 18 FP, 20 C, 17 V, 18 KD För res. 4: 19 SD Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU19 Dataskydd vid europeiskt polissamarbete och straffrättsligt samarbete Punkt 1 (Villkor för överföring av uppgifter) 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 294 för utskottet 19 för res. 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 24 MP, 18 FP, 20 C, 17 V, 18 KD För res. : 19 SD Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll utskottets förslag. UU17 Godkännande av ett irländskt protokoll som ska fogas till och EUF-fördraget Punkt 2 (Rätten till sin egen kropp) 1. utskottet 2. res. (V) Votering: 296 för utskottet 17 för res. 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 24 MP, 18 FP, 20 C, 19 SD, 18 KD För res. : 17 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU12 Utbildning för barn som vistas i landet utan tillstånd Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 295 för utskottet 18 för res. 1 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 24 MP, 18 FP, 20 C, 1 SD, 17 V, 18 KD För res. 1: 18 SD Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD (SD) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Punkt 2 (Utbildning för barn som vistas i landet utan tillstånd) 1. utskottet 2. res. 2 (V) Votering: 276 för utskottet 17 för res. 2 19 avstod 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 24 MP, 18 FP, 19 C, 18 KD För res. 2: 17 V Avstod: 19 SD Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. 20 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU18 Granskning av kommissionens meddelande om ett ramverk för global utveckling Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. CU17 Skadeståndsansvar för oljeskador till sjöss Kammaren biföll utskottets förslag. CU13 Konsumenträtt Punkt 1 (Sms-lån) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 277 för utskottet 19 för res. 1 17 avstod 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 24 MP, 18 FP, 20 C, 18 KD För res. 1: 19 SD Avstod: 17 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 3 () 1. utskottet 2. res. 3 (MP, V) Votering: 272 för utskottet 40 för res. 3 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 18 FP, 20 C, 19 SD, 18 KD För res. 3: 23 MP, 17 V Frånvarande: 15 S, 7 M, 2 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU14 Ny lag om kontroll av ekologisk produktion m.m. Punkt 1 (Avslag på förslaget till lag om kontroll av ekologisk produktion) 1. utskottet 2. res. 1 (V, MP) Votering: 270 för utskottet 41 för res. 1 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 100 M, 18 FP, 20 C, 19 SD, 18 KD För res. 1: 24 MP, 17 V Frånvarande: 17 S, 7 M, 1 MP, 6 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 1 KD