prot · H00957 · 2013-01-24 00:00:00 — Vi har under många decennier varit en stor exportör av varor av olika slag. De kombineras med kända företagsnamn som , , , , Alfa och så vidare. Världen håller delvis på att ändras på den här punkten. Vi håller på att gå över alltmer till tjänstesektorn och tjänsteexporten. Där är vi i inte alls så starka som vi har varit i fråga om varuexporten. Därför måste vi fundera på vad vi kan göra på tjänstesidan. Ett företag som betraktas som ett varuproducerande företag, men i själva verket är i hög grad ett tjänsteproducerande företag i dagens läge. som och hela life science-delen går exporten under beteckningen varor, men i själva verket är det kunskapsföretag som producerar innehållet i vad man kan. Strukturen på detta har ändrats väldigt mycket. Vi har också fått ett tredje ben att stå på som är exceptionellt för ett litet land som , nämligen handeln. Vi har åtminstone två mycket stora handelsföretag, nämligen och Hennes & , som är väldigt stora i förhållande till vårt land och har huvuddelen av sina anställda utomlands. Då kommer vi till frågan om vi ska öka exporten, även om det inte är just en fördubbling på ett visst antal år. Om vi ska bevara den svenska välfärden måste vi utöka de områden där våra produkter i olika former efterfrågas. Då finns det ett område som vi har förbisett länge, nämligen att vi är ett väldigt litet språkområde. Detta är någonting som är strukturellt problematiskt. Jag var i , och där gladde de sig över att deras export nu hade ökat till . Det är mycket pengar, och det var en stor sak i . Men det tyska språkområdet är ju ohyggligt mycket större än det svenska. Det är ett problem det gäller alla de nordiska länderna, inklusive tvåspråkiga att det svenska språkområdet är så litet. Det gick väldigt bra när vi exporterade i huvudsak varor, men om vi ska exportera tjänster är det nödvändigt att vi har ökade språkkunskaper. Jag skulle vilja se de möjligheterna. Jag skulle vilja efterlysa någonting som är ungefär exportföretagens språksamverkan vad det nu kan vara. Allra sist vill jag säga någonting till . Det är oerhört viktigt att vi får ökad handel med de varor som går över . Det var väldigt glädjande att vi kunde inviga den moderna Haparandabanan. ser vi fram mot att hamn kan förenas med via Norrbotniabanan. 10 (S): Frågan om exportfrämjande är en fråga som handelsministern och jag har debatterat här i kammaren. Vi är överens om vikten av den frågan och också om att sätta höga mål. Men om man nu ser att man inte uppnår det målet, att det inte går , får man väl göra en liten revidering. Det är en uppmaning till ministern: målet! Vi tycker fortfarande att det är bra att vi kan öka vår export och framför allt gärna fördubbla den. Så långt är vi överens. Jag tycker att det är intressant när ministern med anledning av handelsdeklarationen säger att det får i gång såväl organisationer som företag att tänka på hur de kan bli bättre och vassare. Jag tror att det var de ord ministern använde. Då kan jag inte låta bli att fundera: Hur kan det komma sig att regeringen och ministern inte lyssnar in vad man säger ute i samhället? Jag ska bara visa på några exempel. Undexo, det vill säga underleverantörer, betyder oerhört mycket för att vi ska komma ut på nya marknader. De har uttryckt att det för deras del skulle vara bra med en exportcheck, för att kanske uppnå den fördubblade exporten till 2015. Jag har inte sett någonting kring detta från regeringens sida. Någonting annat som de framför är att man skulle kunna ha exportmentorer. Det kunde kanske också vara ganska intressant. Ett annat förslag är att ge stöd till gemensamt mässdeltagande. När utländska företag är på mässa i har de stöd från sitt hemland för att vara där. Detta är bara några exempel på hur man skulle kunna använda offentliga medel så att fler företag kommer ut på nya marknader. Det skulle vara bra om ministern i sitt nästa anförande kunde kommentera det lite grann, just med tanke på att ministern i sitt anförande nämnde att hon inte utesluter att det kan komma fler åtgärder. Det ser vi i så fall fram emot. Jag vill då lägga till att det brådskar eftersom arbetslösheten i ökar. Man kanske inte ska använda ordet lavinartat, men det går snabbt. Jag kommer från , där vi är oerhört exportberoende, och det är där arbetslösheten ökar mest just , inte minst i mitt hemlän där många små och medelstora företag har stora problem på grund av att de tappar marknadsandelar. Jag vill säga till , som använde bland annat som exempel, att verkligen har jobbat med exportfrågan. De har kört om och tar marknadsandelar. Det är väl ett av hoten mot . Vi behöver titta på hur jobbar. Hur kommer det sig att de tar marknadsandelar, alltså ökar sin export i förhållande till vad gör? 11 Statsrådet (M): Återigen: Det är roligt att så många vill vara med och delta i interpellationsdebatten. Jag ska försöka besvara så mycket jag kan. Först till : Vi har alldeles lanserat nya siffror på exporttrender 20122016. Var ser vi störst potential i världen? För är det och för Central- och . Sedan är det en fallande skala ned till för . Varför är det viktigt? Det handlar om våra bedömningar av var i världen vi behöver utöka vårt främjande. Därför är det också glädjande att kunna säga att vi utökar främjandet i både och till att börja med. Vi tittar också på var i världen det är viktigt att starta nya ambassader. Allt handlar inte om dessa procent. Var behövs det offentliga främjandet bäst? Var behövs vi för att öppna dörrar? Var är det ett svagt utvecklat näringsliv? Var finns det inte fullt utvecklade demokratier där det ändå är viktigt att vara? Det är många saker som ska tas med i bedömningarna. Jag vill också kort kommentera svaveldirektivet. Det är ett gott initiativ, eftersom det handlar om miljöhänsyn. Men det är också viktigt att det blir konkurrensneutralt. Jag vet också att man tittar på om man ska kunna komma med ett bra förslag som gör att det blir konkurrensneutralt. går vi faktiskt i bräschen och visar miljöhänsyn i . Det handlade också om gruv- och mineralstrategin. Den frågan tycker jag att får ställa till någon minister på , för jag är inte detaljinsatt i den. Däremot kan jag säga: är ordförande i , och som samarbetsminister har jag initierat ett nytt förslag när det handlar om gruvindustrin och också att satsa stora resurser på att få ökad kompetens inom det området. Vi har därför satsat mycket resurser på , som utbildar gruvingenjörer och också tittar vidare på forskning. Det är ett gemensamt nordiskt initiativ som jag vet är mycket efterfrågat av hela gruvindustrin, inte bara utan också i och långt söderut. Vi ser hur många nya gruvor startas, vilket är mycket glädjande. I detta har vi gjort stora infrastruktursatsningar för att underlätta för logistiken, inte minst från och och för vägen ut till . Men även här finns det viktiga frågor som handlar om samarbete mellan de nordiska länderna. Jag vet att det görs mycket arbete även inom det området. Jag är positiv till framtiden där. På våra ambassader görs tydliga, långsiktiga främjandeplaner med tydliga mål för vad vi har bestämt oss för att uppnå . Jag tycker att vi har ganska specifika mål, och jag kan försäkra att vi tar frågorna på fullaste allvar. Det gör alla som arbetar med export. Naturligtvis handlar det, som sade, om att vi borde revidera tidpunkten 2015. Det är redan gjort. Det finns faktiskt på UD:s hemsida, där vi har sagt precis det jag säger i talarstolen, nämligen att det kommer att vara ytterst svårt att uppnå målet till 2015. Men det handlar fortfarande om att vidta de här 40 åtgärderna och kanske också lägga till några nya. Vi är öppna för fler förslag. När vi är inne på det vill jag nämna att vi har exportmentorer inte minst inom kosmopolitnätverken. Det är precis vad de är till för: att vara , att vara vägvisare när någon vill ut i världen. När det gäller mässdeltagande vill jag säga att vi kommer att delta i en mässa för livsmedelsföretag i samband med i . Detta förekommer alltså redan inom Business . 12 (S): Jag säger som handelsministern: Det är roligt att det är så många som vill delta i debatten. Det visar att det finns ett stort engagemang i de här frågorna. Det är bara jobbigt med de väldigt korta inlägg som man kan göra. Det finns så mycket som man skulle vilja säga. Jag kan börja med att hoppas att ministern skapar forum för vidare debatt i de här frågorna där man kanske kan gå ned på djupet lite grann. Det finns bevisligen mycket idéer, och det finns mycket kvar som borde göras. Det jag tänkte ta upp i mitt sista anförande handlar bland annat om att det är bra att handelsministern reviderar tidsplanen för målet. Men jag skulle gärna se att man också gjorde delmål, såg till att de uppfattades som realistiska och satte in dem i en helhet. Det handlar inte bara om att öka den svenska andelen på olika exportmarknader. Det är självklart superviktigt, men den stora poängen är egentligen att göra det utan att exportens andel av bnp ökar. Det är ju så vi får en starkare ekonomi. Det är det som till syvende och sist innebär att vi får något som vi kan dela ut i välstånd, skola, vård och omsorg i . Detta måste hänga ihop. Det helhetsperspektivet känner man lite grann saknas när man tittar på detta, åtminstone det som är skrivet. Det är en rekommendation och en önskan att ministern och regeringen tittar på detta och sätter in det i det perspektivet, så att man vet vad man gör och varför och vad som är poängen, helt enkelt. Det skulle också skapa en större trovärdighet, och det är viktigt i de här frågorna. Det får inte uppfattas som att man har en vision men inga konkreta verktyg som levererar, så att man faktiskt ska kunna uppnå visionerna, för då blir det inte på riktigt. Den här frågan förtjänar att tas på riktigt, både av ministern och regeringen och av oss i oppositionen. 13 (S): Det känns lite osäkert vad ministern egentligen menar. Å ena sidan säger ministern att hon är beredd att revidera. Å andra sidan säger ministern att hon mer eller mindre är nöjd, i alla fall utifrån att ministern uttrycker att det för tillfället är tillfredsställande med den budget som är avsatt för just exportfrämjandet. Jag vill påstå från vår sida att vi inte tycker att det är tillfredsställande. Det var just därför som vi hade 25 miljoner mer i vårt budgetalternativ. Just de 25 miljonerna skulle man kunna använda till mentorer. Då skulle man till exempel kunna ha en anställd i varje län i hela . Bara det skulle öka möjligheterna att fler företag kommer ut på nya marknader eller får möjlighet att växa, som det också kan handla om. Om man gör en inventering kan man se att det i finns ungefär 400 företag som med rätt puff skulle kunna komma ut på nya marknader och som verkligen har sådana möjligheter. Jag kan också mot bakgrund av vad ministern säger i sitt svar konstatera att vi alltid tar för givet att hela regeringen står bakom alla beslut som tas i regeringen. Ministern pratar om vikten av konkurrensneutralitet vad gäller svaveldioxiddirektivet, och det instämmer vi i fullt ut. Men för företagen nere i önskar åtminstone jag konkurrensneutralitet även vad gäller elprisområden, för det är ett stort hot mot den elintensiva industrin vad gäller möjligheterna till export och tillväxt. 14 Statsrådet (M): Jag vill tacka alla deltagare i interpellationsdebatten för en bra debatt. Huvudpoängen med att ha en tydlig vision med 40 konkreta åtgärder är naturligtvis att öka exporten, öka importen och öka investeringarna i för att skapa möjligheter till fler jobb. Det tror jag att vi alla kan vara väldigt överens om. Jag vill också vara tydlig med att säga att regeringen lyssnar. Vi har också tagit till oss många av de idéer som företag och olika organisationer har kommit med. Som ett exempel kan jag nämna att vi sent genomförde exporttåget, där vi reste med i och träffade över 100 företag, för att lyssna in vad som är viktigt för det aktuella företaget för att kunna öka exporten och kunna växa även här hemma i . Jag ska också kommentera frågor om tjänstedirektivet och hur vi går framåt där liksom om protektionismen, som florerar inte bara i utan faktiskt i hela världen . Jag tycker att det viktigaste är att vi fullt ut implementerar det tjänstedirektiv vi har . Där skulle vi kunna tjäna 330 miljarder. Det är hisnande summor om alla EU-länder genomför det fullt ut. Efter det kan vi börja diskutera hur vi ska utöka detta, men just nu är det viktigaste att pusha på för att det ska bli verklighet. Ett annat viktigt område inom EU är naturligtvis att få en bättre, tydligare, säkrare och tryggare e-handel. Det skulle också kunna underlätta för export, inte minst för småföretag och företag i glesbygd. Protektionismen måste vi motarbeta . Jag önskar att vi kunde ha ett vaccin mot protektionism. Det har vi tyvärr inte . Just därför är det så viktigt att vi tillsammans med andra frihandelssinnade länder arbetar gemensamt och talar med stark, tydlig röst, inte minst i EU. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2012/13:201 om halverad trafik på 15 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att ta initiativ för att säkerställa att de boende i hålls skadeslösa om får klartecken till rak inflygning tidiga morgnar och kvällar. har vidare frågat mig om jag avser att ta initiativ till att prioritera underhåll och ökad spårkapacitet för den spårbundna trafiken i syfte att skapa alternativ till kortdistansflygen. När det gäller den första frågan lämnade in en ansökan till mark- och miljödomstolen om ett nytt miljötillstånd för hela verksamheten på . Mark- och miljödomstolen prövar Swedavia AB:s ansökan. Jag avser inte att föregripa domstolens prövning. När det gäller den andra frågan har regeringen som bekant presenterat en infrastrukturproposition där vi satsar på transportinfrastrukturen under nästa planperiod 20142025. Det motsvarar en ambitionsökning med jämfört med den förra nationella planen för transportsystem. har också beslutat i enlighet med regeringens inriktning. Av den totala ramen till transportinfrastrukturen avsätts för drift och underhåll och reinvesteringar av statliga järnvägar och vägar. Resterande delar av ramen, , ska användas för att utveckla transportsystemet så att det klarar nuvarande och framtida krav på hållbarhet och för att göra det varaktigt robust. gav regeringen och länsplaneupprättarna i uppdrag att ta fram förslag till ny nationell plan för utveckling av transportsystemet och länsplaner för perioden 20142025. I detta arbete kommer nya projekt att utredas, analyseras och förankras, däribland Ostlänken, GöteborgBorås och åtgärder på . ska i egenskap av ansvarig myndighet presentera ett förslag till ny nationell plan för perioden 20142025 till regeringen , detta för att skapa förutsättningar för ett kapacitetsstarkt, robust, säkert, tillgängligt och i alla avseenden hållbart transportsystem. 16 (MP): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret, men jag vill också ge en bakgrund till att jag skrev den här interpellationen. För inte så länge sedan läste jag en debattartikel i av ett antal moderata kommunpolitiker som menade att kapaciteten på skulle komma att halveras om inte miljödomstolen gav tillstånd till fortsatt flygning enligt den gamla teknik som används. Det kom sedan ett svar från ordföranden i Föreningen mot flygbuller. Först och främst har jag talat med en boende i , som berättade för mig hur illa det stod till med hela miljöprövningen och hur hela ärendet har varit. Precis som ministern säger vet jag att det just nu pågår en miljöprövning, och jag tycker inte att det är vår uppgift att tala om för domstolen vad som ska göras. Jag visste inte då att också frågan om ersättning är med i den prövningen. Jag menar att miljöprövningen ska utgå från gällande lagstiftning. Det ska inte vara möjligt för politiker att påverka den. Som läget är nu fick avslag av miljödomstol för att bygga den nya banan eftersom så många boende skulle drabbas. fick man ett tillfälligt tillstånd med hänvisning till att man skulle hitta ny teknik som skulle göra det möjligt utan att boende drabbas. Sedan fick man tillstånd att provflyga med gammal teknik trots att protesterade. Därpå fick man tillstånd att tillfälligt flyga i väntan på ny teknik . Den nya prövningen handlar om att flyga permanent med den gamla tekniken, som man i det tillstånd man fick från början hade lovat att man inte skulle använda efter ett visst årtal. Man har också begärt att få flyga utan de restriktioner som finns i nuvarande tillstånd. Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi som politiker ser till domstolarnas oberoende och inte försöker påverka dem i den riktning som artikeln gör. I artikeln tar man inte ett dugg hänsyn till dem som bor i . De boende i fanns faktiskt före ! Man talar inte om människorna, bullret, hälsoproblemen eller miljöpåverkan. Man talar inte om de säkerhetsrisker som faktiskt finns i att befinna sig under inflygningsbanan till en stor flygplats. Om domstolen skulle komma fram till att man ska få lov att flyga på det sätt man gör menar jag att det inte går att gottgöra människor i . Det tycker jag är en fråga för regeringen att fundera över. Hur ska man säkerställa att människor som bor så nära denna stora riksflygplats inte påverkas alltför mycket? Jag har också erfarenhet av att sitta i bygg- och miljönämnd i . Där pågår också ett antal större infrastrukturprojekt. Där ser jag att man ofta tricksar sig runt och får ett tillstånd i efterhand. Det är lätt att tänka i de banorna när man ser hur hela ärendehanteringen gällande har varit. har jag inte mer talartid, så jag får återkomma i nästa inlägg. 17 (MP): Låt mig börja med att tacka ministern för svaret på interpellation, som fick mig i egenskap av ordförande för i att anmäla mig till denna debatt. tar upp frågan om de boende i , liksom för den delen i och , och deras problem med bullret. Att det kan gå till på det här sättet leder till frågan hur man ska säkerställa att de boende behåller förtroendet för samhällsapparaten och för gällande lagar och regler. Jag vet inte om ministern har bott under en inflygningslinje. Jag växte upp under en. Jag växte upp i am under en inflygningslinje. Jag kan säga att jag inte råder någon att försöka hålla samtal utomhus under sådana förhållanden. Det gäller i så fall att ha en paus i meningen. Det är den verklighet som de boende i nu står i. De fick ett löfte, i samband med att man fick tillstånd för bana 3, om att det inte skulle ske inflygningar över centrala . De fick ett löfte av Swedavia och av , när det gällde tillståndet, om att man inte skulle flyga över . Men sedan kom det undantag. Man sade ja till det här löftet. Det var möten. Det var en fin demokratisk process där det sades: Ja, vi kommer att respektera det här. Ni ska inte lida. Vi ska göra vårt bästa. Invånarna insåg att det här var för nationens bästa är ett riksintresse och att man från samhällets sida skulle göra sitt bästa för att det här skulle bli bra. Men sedan kommer det undantag som gör att man river upp det hela. Den nya tekniken förs inte in. Och ska undantagen gälla till 2018. Jag kan väldigt väl föreställa mig hur svårt det här är. För mig är det här en fråga om rättsstaten. Kan man lita på samhället? Kan man lita på staten? Detta handlar inte om den domstolsprocess som pågår . Men jag undrar vad ministern avser att göra för att invånarna i , och ska kunna behålla sin tilltro och inte vara misstänksamma inför nästa uppgörelse och säga: Ni kommer inte att hålla era löften ändå. Vad har det för mening egentligen? Så får en rättsstat inte agera. Och är ändå en rättsstat. Jag vet att det är någonting som vi alla i det här huset utgår från. Min fråga till ministern är: Vad kommer man nu att göra för att se till att de boende kan behålla förtröstan? Det handlar om att de ska kunna bo kvar och att man kommer att genomföra ändringar så att människorna fortfarande kan bo, verka och leva i centrala utan att bli avbrutna av flygbuller varje gång någon flyger in. 18 (FP): Buller är ett problem när man ska starta och landa överallt. är det också bra att veta om den högra handen vet vad den vänstra gör. Jag har läst i några tidningar att i vill lägga ned och bygga bostäder där. planerar man att göra det. Vad skulle detta få till följd? Antalet flygningar på skulle öka väldigt mycket. Det skulle bli oerhört mycket mer buller för dem som bor i närheten av . Det skulle vara bra för dem i och så vidare det är jag medveten om. Men när man ställer en interpellation måste man se konsekvenserna. Vi har två flygplatser i . I är det inflygningar som massor med människor är bekymrade över. Jag skulle ha förstått om det handlade om bullerskäl. Men man vill ha pengarna för att bygga bostäder. Bullret är ett stort besvär för de människor som bor intill . När den här ansökan kom från Swedavia åkte den lilla partigrupp som jag tillhör , , , , och jag själv naturligtvis ut till för att höra efter med Swedavia vad man vidtar för åtgärder för att minska de olägenheter som finns i samband med inflygningarna till den nya banan och de tillstånd som finns. Då tog vi inte bara hänsyn till , utan vi tog med oss företrädare för i särklass största flygkommun, nämligen , med Märstaborna och så vidare. Vi hade också med oss dem som bor i , för är i högsta grad påverkad av detta. Det bullrar inte bara i . Det är besvärande det ska jag gärna medge för inflygningen sker väldigt nära där. Om man ska vidta radikala åtgärder är det klart att man får se till att inflygningsvägarna till blir sådana att de inte går över bebyggda trakter. Jag tror att vi måste inse att flygningarna i kommer att öka i antal. är det 19 miljoner människor som åker till och från . Det kan man inte tänka bort. Detta kommer att öka. Den andra viktiga komponenten är att vi måste se till att utveckla flygmotorerna så att de bullrar mindre. Det är alldeles uppenbart att det finns modern teknik att ta hänsyn till och utnyttja. Det kan man också göra på genom att använda landningsavgifter som är beroende av hur mycket det bullrar. Det är en viktig komponent. Och jag vet att är mycket för att man ska använda just miljöstyrande avgifter för att få fram goda resultat. Detta tror jag skulle vara en bra sak. Man skulle kunna lägga avgifter på väldigt bullerstörande verksamhet, till exempel . Då skulle mycket av den flygtrafik som är besvärande åtminstone kunna förflyttas till andra tidpunkter. Däremot tror jag tyvärr inte att antalet resenärer på kommer att minska. Och det skulle öka radikalt om fick styra som de vill i när det gäller . 19 Statsrådet (M): När vi alla här i funderade på vad som skulle hända med SAS fanns det många representanter inte minst från norra delarna av och särskilt från som var väldigt oroliga för att bolaget inte längre skulle få finnas till. Det skulle i hög grad påverka människors möjligheter att inom rimlig tid ta sig fram inom landet och inte minst påverka den växande näring och basnäring som vi har. I ett perspektiv där vi tittar på människors möjligheter att resa men också företags möjligheter att verka och växa behöver nog alla våra transportslag fungera så bra som möjligt. Vi ser också trenden att transporterna och resandet kommer att öka . Men detta ställer också krav när det gäller de utmaningar och problem som det kan medföra. Det ska vi också vara öppna med. När det gäller inte minst flyget och vad som händer framöver skulle jag först vilja vända mig mot den beskrivning som och till viss del gör, att det har pågått någon form av tricksande. Det får jag i sådana fall lämna till dessa två att avgöra, för det har också varit prövningar tidigare. När det nu gäller tillståndet för hela verksamhet ska det prövas av domstol. Jag tycker att det var ett mycket klokt beslut, om man nu ska prata om förtroende, att det inte var regeringen som gjorde tillåtlighetsprövningen utan att vi faktiskt låter det prövas enligt gängse lagar, i det här fallet . Men man ska också vara medveten om att det finns ett stort engagemang och intresse, framför allt utifrån det som tar upp.