prot · H00997 · 2013-04-24 00:00:00 — tycker alla hushåll oavsett var man bor i landet ska ha rätten att kvitta sin elproduktion mot nettodebitering. Gemensamt för länder som lyckats väl med att engagera människor i energiomställningen tycks vara att de infört nettodebitering. Men i dras frågan i långbänk. I stället för att ta ett beslut om att nettodebitering ska införas har regeringen tillsatt en tredje utredning. Vi väntar spänt på utredningens svar, som ska komma . Förutom ett tydligt besked om att nettodebitering ska införas hoppas jag att utredningen föreslår kvittning på årsbasis för att ge solenergin en rimlig chans. För att alla människor, inte bara de som bor i villa, ska få möjlighet till nettodebitering bör den även inkludera dem som bor i flerbostadshus och väljer att bli delägare exempelvis i ett vindkraftverk. Jag flyttade och blev glatt överraskad när jag hittade en elleverantör som kunde erbjuda mig ett avtal helt utan fasta kostnader. Min elleverantör fakturerar mig alltså bara för den el jag använder. Det är ett väldigt viktigt incitament för att använda energin smartare och därmed spara el. gör det inte så stor skillnad för många hushåll om man energieffektiviserar hemma, för en stor del av elräkningen är fasta kostnader. föreslår i en motion att fasta kostnader ska läggas in i det rörliga priset för att ge hushållen större makt över sin elräkning. Vi föreslår också att alla hushåll ges timmätning. Om elkunderna kunde läsa av sin elmätare och elpriset kontinuerligt skulle många anpassa sin användning av el till tider då elen är som billigast. Det skulle få positiva effekter både för konsumenten via lägre energianvändning och kostnad och för samhället, som inte behöver använda lika mycket dyr och smutsig reservkraft eller importerad el vid toppar. Att aktiva elkonsumenter nu ges möjligheten att ansöka om timmätning är ett första steg. Men regeringens egen bedömning är att detta bara kommer att omfatta ett begränsat antal elkonsumenter. Det som saknas är en plan för hur alla hushåll ska kunna få timmätning och debitering. En annan viktig aktör i energiomställningen är de kommunala energibolagen. Dem har vi att tacka för en stor del av teknikutvecklingen kring förnybar energi. Utan kommunala energibolag som tidigt satsat på biogas skulle vi troligen inte ha haft den positiva utveckling av biogas som vi ser . Förklaringen till att de kommunala energibolagen är viktiga och har varit ledande på flera områden i att utveckla och pröva ny teknik är att de har en längre planeringshorisont. Satsningar på ny miljöteknik är ofta en kostsam investering som kan ta tid att skriva av. När de kommunala energibolagen inte är bundna av nästa kvartalsrapport utan har förutsättningar att tänka på samhällsnyttan i ett längre perspektiv har de möjlighet att gå före och pröva ny teknik som ännu inte är kommersiellt redo. Med tanke på de kommunala energibolagens viktiga roll är det olyckligt att de begränsas i lagstiftningen. Statliga eller privata energibolag får verka inom hela . Det får även utländska kommunala energibolag göra. Men ett bolag som ägs av en svensk kommun lyder under kommunallagens lokaliseringsprincip och får därför i princip bara ha verksamhet i den egna kommunen. Det finns en god tanke bakom att en kommun ska fokusera på verksamhet inom det egna territoriet, men när vi nu ser att denna princip begränsar samhällsnyttan finns det goda skäl att ompröva den. Exempelvis får en kommun inte hämta råvaror för biogasproduktion utanför kommunens gräns, även om detta hade varit det miljömässigt och ekonomiskt klokaste. Att de kommunala energibolagen diskrimineras jämfört med andra energibolag gör att vi riskerar att gå miste om viktiga satsningar på ny miljöteknik. , tillsammans med Socialdemokraterna och , föreslår att lagstiftningen ändras så att de kommunala energibolagen får verka på likvärdiga villkor med statliga och privata bolag. Representanter för allianspartierna har varit oklara med var de står angående elcertifikatssystemet, det produktionsstöd som ges till producenter av förnybar energi. Senast när debatterade energipolitik uttryckte från och från invändningar mot det stöd vindkraften ges. Om det är så att dessa partier inte står bakom elcertifikatssystemet vore det bra om det klargjordes i dagens debatt där vi behandlar elcertifikatssystemet. tycker att det är klokt att ge ett ekonomiskt stöd till utveckling av förnybara energikällor. All teknik behöver komma över en tekniktröskel, och elcertifikaten är avgörande för en fortsatt utveckling och utbyggnad av förnybar energi, som kommer att behövas när dagens gamla kärnkraftsreaktorer av åldersskäl successivt behöver fasas ut. Men framtiden för elcertifikaten är oviss med alliansregeringens politik. Det behövs en ambitionshöjning och en förlängning. Den förnybara energin har så att säga slagit i taket, och om inte målet höjs snart riskerar att förlora viktiga investeringar i förnybar energi. Jag tycker att det är orimligt att ett politiskt mål blir en bromskloss för en bransch som är redo att växa snabbare. föreslår tillsammans med Socialdemokraterna och att målet höjs till ny el och till . Egentligen kan man säga att vi står inför ett angenämt problem. Den förnybara energin har vuxit ur sitt mål, och logiskt vore att ge ett högre mål. bedömer i sin senaste långsiktsprognos att med nuvarande ambitionsnivå kommer bara att byggas fram , och har vi nått . Det innebär att det bara skulle byggas drygt under certifikatsystemets sista . Det är ett tydligt tecken på att ambitionsnivån är för låg om vi inte vill ha en långsammare utbyggnadstakt av den förnybara energin något inte vill. En ökad ambitionsnivå i elcertifikatssystemet skulle höja priset på elcertifikat från dagens låga nivåer, men den samlade elkostnaden för svenska konsumenter skulle minska. Enligt en rapport från kommer den ökade elproduktionen att pressa ner priserna på el och totalt sett kommer genomsnittskostnaden för elkunden att vara lägre än i basfallet. rekommenderar alltså en höjning av ambitionsnivån, och det skulle ge lägre elpriser för konsumenter. För den elintensiva industrin, som har fått ett lägre pris men inte betalar för elcertifikat, skulle vinsten bli ännu större. En höjning av ambitionsnivån i elcertifikatssystemet är det enda rimliga för att låta den förnybara energin växa till sin potential. Jag står bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation 4 och 11. 7 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 12. Det är många viktiga områden som behandlas i detta betänkande, men jag väljer att rikta in mig på några få som bidrar med konsekvenser för företagen i eller för våra konsumenter som helhet. Mitt fokus ligger bland annat på den nationella ryggrad som förser våra konsumenter, de små företagen och den stora basindustrin med el. Vikten av detta kan inte nog poängteras, och vi ser konsekvenserna efter indelningen i elområdena. Oavsett åsikterna om själva införandet av dessa är vi nog alla ense om att överföringskapaciteten från norr till söder ligger högt på prioriteringslistan. Vi behöver sätta fokus på prisfrågan i de södra delarna av landet och värna om en jämlik konkurrens. Dessutom måste vi se problematiken med ett högre elpris nere på kontinenten, hur det drabbar kunderna i och vad det får för konsekvenser för till exempel företagen. Med detta sagt vill vi poängtera vikten av att Sydvästlänkens olika delar kommer i drift. Ord som transparens, utredning och utmaningar duggar tätt och används frekvent i alla debatter. Men när det gäller just vindkraften är det praxis att gå på visionen om ett folkligt stöd och om vindkraftens frälsning för klimatmålen i stället för en transparens gällande ekonomiska konsekvenser, stabilitet i elnäten eller industrins synpunkter i dessa frågor. Visst finns det en nytta och fördelar med alla energimixer, och det ska vi ta vara på. Men att endast se ur ett perspektiv utan att väga in långsiktiga konsekvenser kan bli oerhört kostsamt. Vi menar att vindkraftens inverkan behöver utredas och ses över på alla områden och sättas under lupp som övriga energislag. 8 (V): Dagens debatt handlar om näringsutskottets betänkande Prövning av nätkoncession. I samband med betänkandet tar man upp en rad motioner och yrkanden från den allmänna motionstiden som berör elmarknadsområdet. poängterar att vi ställer oss bakom regeringens proposition och utskottets betänkande. Syftet med förslaget är att förenkla prövning i ärenden om tillstånd att bygga och använda starkströmsledningar och att göra det mindre resurskrävande för såväl elnätsföretag som de berörda myndigheterna. Det här är givetvis bra. Jag tror också att det kommer att underlätta den utbyggnad och upprustning av elnäten som är nödvändig för att möta både dagens behov av förnybar energi och de brister som finns . Just dessa brister, som för övrigt tar upp i sin kritik av utbyggnad och underhåll av våra kraftledningar, är en av orsakerna till att vi har indelningen i fyra elprisområden. Detta är brister som har sin bakgrund så långt tillbaka som 1995. Det går inte att enbart beskylla nuvarande regering för dessa brister, utan jag tycker nog att samtliga partier här har ett ansvar för den uppkomna situationen. Vi har inte på tillräckligt allvar tagit upp frågan och diskuterat nödvändigheterna av ett fungerande elnät och av att se till att överföringskapaciteterna fungerar mellan norra och . Man måste också se till att underhållen av näten gör att de är i ett sådant skick att de håller för den förnybara produktionen. Jag menar att detta är ett delat ansvar. Däremot kan man fundera lite grann över elområdesindelningen. Var det nödvändigt att göra den eller inte? Vi måste komma ihåg att grundorsaken var att klagade hos över bristerna på tillgänglighet och på en fungerande europeisk energimarknad. Det var som utifrån denna kritik lade fram förslaget på indelning i fyra prisområden. Man kan fundera över om det var klokt eller inte, men jag har inte sett något alternativ. Det som är bra med indelningen är att den så tydligt visar på de brister som finns i det svenska energisystemet. måste vi göra någonting åt det här. Vi måste snabba på. Då menar jag att förändringarna i ellagen är ett steg i rätt riktning. Sedan får vi se om det räcker till. Jag tror inte det, för vi behöver göra betydligt mycket mer. har i ett av sina yrkanden tagit upp just behovet av att snabba på tillståndsprocesserna och att bygga bort flaskhalsarna mellan norr och söder. Jag anser att vi i samband med de nya förändringarna i ellagen tillgodoser yrkandet på ett ganska bra sätt, även om vi har lite mer att säga. Det finns två reservationer från den allmänna motionstiden som jag vill lyfta upp. Den ena är reservation 11 som handlar om elcertifikat. Det är en fråga som vi har diskuterat här i . I likhet med Socialdemokraterna och anser att vi behöver höja nivån i elcertifikaten redan nu till och . Man kan fråga sig: Varför då? Det finns en stor potential att bygga ut den förnybara energin i , och den behöver vi ta till vara. Vi gör det utifrån nödvändigheten av att ställa om hela energisystemet. Vårt mål är förnybar energi. Vi har de möjligheterna, och vi behöver ta fasta på det. Vi ska veta att all ny teknik behöver ha stimulanser för att bli kommersiellt gångbar gentemot gamla tekniker som har avskrivna investeringar. Därför finns det behov av att höja nivån i elcertifikatssystemet. Den andra reservationen jag vill ta upp är reservation 13, om vikten av att de kommunala energibolagen ges samma förutsättningar som andra energibolag i energiomställningen. Det går inte att nog poängtera vikten av de insatser som de kommunala energibolagen har gjort historiskt i arbetet för att ställa om energisystemet. Jag tänker då bland annat på biogasutvecklingen, som de kommunala energibolagen har stått för, mycket med hjälp av de klimat- och investeringsprogram som har funnits tidigare och som har varit ett viktigt stöd för att få de kommunala beslutsfattarna att satsa på detta. I arbetet med att ställa om och ytterligare förstärka energibolagens möjligheter att agera behövs även förändringar i kommunallagen eller undantag i ellagen. Det handlar om att ge kommunala energibolag samma möjligheter som statliga bolag eller andra länders kommunala energibolag att agera i arbetet med att erbjuda energitjänster till allmänheten. Ett av de viktiga inslagen i energieffektiviseringsdirektivet är att energileverantören också ska erbjuda energitjänster. Här finns det en begränsning i kommunallagen som har att göra med lokaliseringsprincipen, alltså att en kommun inte ska agera utanför kommunens gränser. Det finns dock ett undantag när det gäller för kommunala energibolag att kunna sälja el utanför kommungränsen. Det undantaget bör utökas till att också gälla energitjänster, så att kommunala energibolag ska kunna agera och konkurrera på samma villkor som andra energibolag runt om här i . Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 11 och 13. I övrigt står jag bakom samtliga reservationer. 9 (C): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. såg jag ett nyhetsinslag på tv om utbyggnaden av det förnybara i . Bara investeringarna i havsbaserad vindkraft kommer att kosta , men omställningen är möjlig, och kommer investeringarna, som också ska säkra den elintensiva industrin i , att vara en god investering för framtiden inte minst för klimatet. Det var några av kommentarerna. Som jag sade i förra veckans energidebatt har det hänt väldigt mycket i . stod det fossila för av energiförbrukning. Det är mycket. står det fossila för , och nästan all elproduktion är koldioxidfri. Mer än halva vår elproduktion är dessutom förnybar, och vi är bland de bästa i världen på förnybar energi, men trots detta har vi bara kommit halvvägs. ska vi tala om bland annat infrastruktur för el, och här finns också en del utmaningar om vi ska fortsätta att utveckla det förnybara som vi ska säkra konkurrenskraftiga elpriser för både privata konsumenter och industrin. Regeringen föreslår nu ändringar i ellagen, och de är nödvändiga. I propositionen föreslås att man ska förenkla tillståndsprövningen av ansökningar för att bygga och använda starkströmsledningar, så kallad nätkoncession. Syftet är, precis som med flera har sagt, att prövningen ska bli enklare och mindre resurskrävande. De förändringar som regeringen nu föreslår innebär att färre koncessioner än kommer att behöva omprövas, och de kommer att gälla tills vidare. Det är en regelförenkling som kommer att spara tid och arbete för både företag och myndigheter. I slutändan kommer det också att leda till lägre kostnader för elkonsumenterna genom just lägre kostnader för elnäten. Förhoppningsvis kommer lagändringarna att träda i kraft , om det är så att de nu beslutas av , vilket jag hoppas. Infrastrukturen för elnät behöver byggas ut i . Det ser vi inte minst av effekterna i i elområde 3 och 4, där efterfrågan på el är större än tillgången på el. Inte minst påtalades detta av . Det tror jag att en hel del av er har läst om. Man har genomfört en granskning om hur det står till med elöverföringen i och om vilka förutsättningar den ges. säger bland annat att sena investeringar har påverkat elpriserna och kapaciteten för överföring av el i . Man menar att elöverföringen är otillräcklig och att priserna i södra delen av landet skulle ha varit lägre om överföringskapaciteten hade byggts ut snabbare. Varför har då detta inte gjorts i den takt som hade varit nödvändig? granskning är också ett slags historieskrivning, och den går . Det gör att man kan titta tillbaka på de investeringar som olika regeringar har gjort . Precis som var inne på är det flera som bär ansvaret för det här. , när Socialdemokraterna satt i regeringsställning, kan jag konstatera att investeringsnivån i stamnätet låg på runt en halv miljard . Sedan Alliansregeringen tillträdde har investeringarna gradvis ökat. 2012 var de på 3 miljarder, och de kommande fem åren satsar vi nu fem miljarder . Det är tio gånger mer än den förra socialdemokratiska regeringen. Ändå är behovet av att bygga ut stamnätet stort, och det behövs stora investeringar. Problemet är att det varit av låga investeringar, och därför finns stora behov som vi bara måste klara av. efterlyser dessutom snabbare tillståndshantering, vilket jag också tror är viktigt. Ett förslag som vi har på vårt bord i gäller just reglerna om tillståndsprövningar för starkströmsledningar. Men det är inte nog med det; dessutom håller på med ett arbete för att snabba upp tillståndsprocesserna och göra dem mindre administrativt betungande, och det görs utifrån . Regeringen och kommer att kommentera rapporten till och mer utförligt tala om hur de ser på den och hur de tänker hantera rekommendationerna från . Jag tänker också ta upp elområdena. Det tycker jag är viktigt att göra som denna. är den svenska elmarknaden indelad i fyra elområden. Uppdelningen tydliggör var i det finns behov av att bygga ut stamnätet för el. Gränserna mellan elområdena går där det finns överföringsbegränsningar i stamnätet, så kallade flaskhalsar. I norra , där jag bor, finns ett överskott av elproduktion i förhållande till efterfrågan på el, men i råder det motsatta förhållandet. Det gör att överföringskapaciteten inte alltid räcker till när det råder stora elflöden genom landet. Elområdena infördes på grund av EU-regler och har blivit starkt kritiserade av främst företag i södra delen av . Enligt är det dock inte elområdena i sig som orsakar att det blir prisskillnader i de olika elområdena, utan det beror på att överföringskapaciteten från norr till söder är bristfällig. Precis som jag nämnde är överföringskapaciteten inte utbyggd som den borde vara. En utredare har tittat på vad man kan göra för att minska prisskillnaderna till dess att kapaciteten är utbyggd. Detta ses över av , som kommer att återkomma med förslag. arbetar aktivt med utbyggnaden av det svenska stamnätet för att bygga bort flaskhalsarna. Ni har hört talas om Sydvästlänken. planerar nu att bygga och ta i drift just denna. Det kommer att leda till att prisskillnaderna mellan södra och övriga utjämnas. Planen är att delsträckan mellan södra delen och norra delen av landet kommer att driftsättas /15. Den västra delen mot driftsätts . Precis som tänkte jag nämna lite grann om och tröskeleffekter. Det tål att upprepas. har lämnat in ett förslag till regeringen om hur de kan bidra med att överbrygga så kallade tröskeleffekter vid stora landbaserade vindkraftssatsningar. är det så att den som först investerar i en vindkraftspark får stå för alla kostnader för anslutning. Sedan kan andra ansluta sig till den befintliga ledningen utan att ha betalat för den. Av den anledningen väntar olika aktörer ut varandra, och etableringar försenas. föreslår nu att de initialt skulle kunna ta den ekonomiska risken för anslutning och sedan fördela kostnaden på alla aktörer som ansluter sig. Jag vet att det nu bereds på , och jag utesluter inte att det kan omfatta havsbaserad vindkraft . Sedan gäller det timdebitering av el. nämnde lite grann om det. Det innebär att elbolagen ska erbjuda konsumenterna mätning av el timme för timme. Det gör att enskilda kan spara pengar och el. Genom timmätning kan hushållen påverka hur stor elräkningen blir. Man kan också få större kontroll på förbrukningen och använda mindre el. Dessutom kan man jämna ut de här topparna av energianvändning. Det gör också att det blir lättare att jämna ut utnyttjandet. Därmed kan man hålla priserna lägre. är timmätningen frivillig. Det är bra att det är så. Det gör att man kan dra lärdomar och göra förbättringar i takt med att fler väljer timmätning. Jag hoppas att fler ska göra det . Jag väntar också på nettodebitering, herr talman, för det kommer att göra att jag, du och alla här inne och privatpersoner och andra kan producera egen elektricitet. Genom nettodebitering tillåts mikroproducenten sedan att kvitta den el som man levererar in på nätet mot den el som man använder. Det här systemet kommer att uppmuntra fler att producera sin egen el, då skatt och moms försvinner på den el som man producerar för eget bruk. Jag hoppas också att det kommer att bli en kvittning på årsbasis, för det kommer att uppmuntra solenergi. Vi får väl se vad utredningen kommer fram till. Den ska vara färdig . Jag är spänd över vad den kommer att presentera. Avslutningsvis vill jag bara säga att en väl fungerande elmarknad är viktig för , för svenska företag och för alla elkonsumenter. Vi behöver en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Och vi behöver öka elnätets förmåga att ta till vara alltmer förnybar elproduktion. Just därför är utbyggnaden av stamnätet en prioriterad fråga för regeringen också framöver. I detta anförande instämde (C). 10 (M): När man träffar företag, organisationer och andra och frågar dem vad de upplever som mest problematiskt i kontakten med Myndighetssverige är väl ett av de vanligaste svaren, som jag upplever det i alla fall, att det är problem med tillståndsprocesser av olika slag. Den som till exempel vill bygga någonting, tillverka någonting eller använda mark till någonting råkar ut för att det krävs tillstånd av olika slag. Inte sällan upplever man att det både kan vara krångligt och ta tid. Alliansregeringen arbetar aktivt med att lösa eller åtminstone kraftigt förbättra den här situationen inom en rad områden. behandlar vi ett måhända litet men icke desto mindre viktigt sådant område, nämligen regeringens förslag om att förenkla prövningen och hanteringen av ärenden som gäller tillstånd att bygga och använda starkströmsledningar, så kallad nätkoncession. Med de föreslagna förändringarna i regeringens proposition blir prövningen enklare och mindre resurskrävande för både företag och myndigheter. Ordningen för överklagande förändras också så att ärenden ska behöva avgöras av regeringen i betydligt färre fall. Som huvudregel föreslås att en nätkoncession ska gälla tills vidare i stället för som , vilket också minskar antalet processer. Sammantaget kommer allt detta att underlätta möjligheten att bygga ut starkströmsledningar till en rimlig kostnad och i rimlig tid, och det gläder mig mycket att det är ett enigt utskott som står bakom bifall till propositionen. När det gäller den andra delen av betänkandet och motionerna är det en blandning av en mängd olika frågor som rör elmarknaden i olika delar. Många av frågorna har behandlats här tidigare, och jag tänkte inte gå igenom precis alla. Jag tänkte börja med att säga några ord om elmarknaden och dess funktionssätt generellt. I det sammanhanget vill jag gärna påminna om den analys av elmarknaden och av elprisets utveckling före och efter avregleringen som presenterades av de två professorerna . De har alltså tittat på vad som hänt efter avregleringen 1996 och försökt se vilka effekter den har haft på priset. I rapporten slår de fast att den nordiska elmarknaden fungerar i stort som vi skulle förvänta oss av en effektiv marknad. Priset signalerar på ett tydligt sätt viktiga förändringar i efterfrågan och utbud, och utvecklingen i utgör inget undantag. De ökade konsumentpriserna kan till stor del förklaras av ett dyrare utbud i kombination med högre skatter. Sanningen är den, vilket också konstateras i den här rapporten, att variationerna i elpriset beror på helt andra faktorer än på avregleringen. Det beror på hur mycket vatten det finns i vattenmagasinen, hur kallt det är, råvarupriset på i första hand kol, driftsläget i kärnkraften, det allmänna konjunkturläget, nivån på skatter, elcertifikat och utsläppsrätter för att nämna de viktigaste. Låt oss då komma ihåg, här inne i kammaren, att det faktiskt är politiska beslut som är fattade just här som ligger bakom ungefär hälften av det som utgör elpriset mot konsument . Avregleringen 1996 genomfördes i syfte att få en bättre fungerande elmarknad, och så verkar också ha blivit fallet.