prot · H009133 · 2013-08-22 00:00:00 — Jag vill börja med att tacka för en i flera avseenden klargörande debatt. Vi får inget svar på hur en V-MP-S-regering tänker sköta skatte- och bidragspolitiken. Det är jag medveten om. Låt mig då bara säga att i Alliansen gillar vi i grund och botten det vi har, trots att vi ser problem som kräver lösningar. Vi inser att fördelning, skatter, bidrag, socialförsäkringar, utbildning, allt detta, måste fungera också i det samhälle vi lever i och att det ibland kräver andra lösningar. Vi har starka värderingar, men vi har pragmatiska lösningar. Jag tycker att vi lärt oss av historiska framgångar och historiska misstag. Det handlar om rättigheter och skyldigheter, om arbetslinjen för alla människor som kan arbeta så att vi har råd att hjälpa dem som inte kan arbeta en lite speciell svensk, kärv och krävande, generositet som har stark förankring i det svenska samhället. Jag gillar att ger perspektiv på fattigdomen i och i andra länder och inte bara talar om de enskilda kronorna, som vi så ofta fastnar i. Jag gillar att pekar på att hela behövs och att alla företag behövs om vi ska bygga ett växande . Och jag gillar att i god svensk nästan offentlig utredningstradition tar siffror på allvar och kräver intellektuell hederlighet tillbaka i en seriös debatt. Så ska det fungera. Vi har en gemensam idé. Vi står för den, och vi berättar om den före valet. Ni i oppositionen har på er. Vi är så nyfikna. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 4 § Anmälan om återtagande av plats i vice talmannen meddelade att (SD) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (SD). 5 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen, m.m. vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM140 Förordning om långsiktiga investeringsfonder KOM(2013) 462 till finansutskottet /13:FPM141 Anpassning av direktiv om tryckbärande anordningar till nya lagstiftningsramverk KOM(2013) 471 till näringsutskottet /13:FPM142 Direktiv om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling KOM(2013) 449 till finansutskottet 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2012/13:182 till justitieutskottet /13:183 till skatteutskottet /13:186 till justitieutskottet /13:187 till utbildningsutskottet Skrivelser 2012/13:184 och 185 till utrikesutskottet EU-dokument KOM(2013) 449 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 451 till Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 452 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 462 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 471 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 472 till socialutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 480 och KOM(2013) 484 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 493, KOM(2013) 497 och KOM(2013) 498 till utbildningsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 500 till utbildningsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 509 till utrikesutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 512 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 520 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 521 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 522 till försvarsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 525 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 7 § Svar på interpellation 2012/13:496 om utsättning av lax i älvarna runt 27 Landsbygdsminister (C): har frågat mig vilka utvecklingsmöjligheter för svensk fisketurism jag ser ifall EU:s förslag om ett stopp för odlad lax i älvarna runt verkställs samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att EU:s förslag om ett stopp för odlad lax i älvarna runt blir verklighet. Vad gäller utsättning av odlad lax vore det bästa en situation där vi hade kunnat få till stånd en naturlig reproduktion och därmed en lösning som är långsiktigt hållbar. Där befinner vi oss emellertid inte. Merparten av de utsättningar av lax som sker i är så kallade kompensationsutsättningar, vilka sker som en kompensationsåtgärd för de fiskemöjligheter som försvunnit till följd av utbyggnad av vissa älvar. Var utsättningen ska ske och i vilken omfattning regleras i vattendomar för respektive älv. I sattes 2012 ut ca 1,96 miljoner laxsmolt, merparten som kompensationsutsättningar. Den naturliga reproduktionen uppgår i hela till runt 2,9 miljoner smolt, varav andel inklusive uppgick till ca 2,75 miljoner smolt. Utsättningarna utgör därmed en icke försumbar del av de fiskemöjligheter som finns i hela och är viktiga för både yrkes- och fritidsfisket på flera håll i landet. Den viktigaste åtgärden för laxen och därmed för laxfisket handlar emellertid om att se till att de vilda laxbestånden når de mål som finns för naturlig reproduktion. På så sätt kan vi skapa både goda fiskemöjligheter och en situation som är långsiktigt hållbar ur ett biologiskt perspektiv. En viktig åtgärd för att nå dithän är en förvaltningsplan för lax i . Regeringen stöder arbetet med framtagandet av en sådan plan inom EU. Kommissionens förslag om att förbjuda kompensationsutsättningar i älvar som saknar en naturlig reproduktion av vildlax är emellertid en del i förslaget som regeringen inte kan ställa sig bakom. Precis som interpellanten mycket riktigt påpekar är förslaget i denna del inte tillräckligt analyserat. Förslaget bedöms kunna få förödande konsekvenser för vildlaxstammarna, detta särskilt om man inte på samma gång anpassar kvoterna. har därför lyft denna och andra centrala frågor för förvaltningen av laxen i diskussionerna med både andra Östersjöstater och kommissionen. Den avser att tillsammans med andra Östersjöstater driva frågan om utsättningarna och andra relevanta frågor inför och under den kommande behandlingen av laxplanen i ministerrådet. Detta i syfte att nå en överenskommelse om en verkligt effektiv plan som skapar förutsättningar för långsiktigt hållbara laxbestånd. En god naturlig reproduktion tillsammans med utsättning av lax, som sker på ett sätt så att den inte utgör ett hot mot de vilda laxbestånden, skapar goda möjligheter för såväl yrkes- som sportfiske och fisketurism. har vi haft en positiv utveckling av såväl laxbestånd som fisketurism. Om denna utveckling fortsätter kommer att kunna erbjuda en nivå där fisket efter både vild och odlad lax är jämförbart med några av världens bästa fiskevatten. I sammanhanget ska vi inte heller glömma bort fisket efter andra arter än lax, som utgör en mycket viktig del av fritidsfisket i våra vatten runt Sveriges kuster och i insjöar runt om i landet. Goda bestånd av olika arter och därmed ett bra fiske utgör grunden för en utvecklad fisketurism. Detta tillsammans med de fantastiska möjligheter som erbjuds i form av hotell, matupplevelser, tillgång till bra guider, transportmöjligheter med mera är det som sammantaget skapar förutsättningar för en utveckling av fisketurism och arbetstillfällen på landsbygden. Arbetet med en helhet är i detta sammanhang viktigt för att skapa förutsättningar för enskilda entreprenörer att utveckla verksamhet inom eller kopplad till fisketurism. I sammanhanget vill jag också särskilt peka på att en central förutsättning för utvecklingen av fisketurism och småföretagens förutsättningar särskilt på landsbygden är en fortsatt utveckling av företagarnas möjligheter att verka på landsbygden. 28 (S): Jag vill inledningsvis tacka statsrådet för svaret på interpellationen. Fisket är av stor betydelse för näringsliv och turism. Både det kustnära yrkesfisket och det alltmer populära fritidsfisket utgör viktiga motorer i landsbygdens utveckling. ägnar sig fler än en miljon svenskar åt fritidsfiske. Det finns goda möjligheter att utveckla fisketurismen till en näring att räkna med. Mot den bakgrunden är det olyckligt att och har lagt fram ett förslag om att förbjuda utsättning av odlad lax i älvarna runt . EU vill stoppa all odlad lax i älvarna redan till 2020. Ett sådant förslag skulle slå mycket hårt mot Sveriges kustnära landsbygd. Bara i , som har sitt utlopp i , sätts det ut ca 190 000 laxar. Detta är fiskar som både yrkesfiskare och fritidsfiskare när sig på. Om EU:s förslag skulle bli verklighet är risken överhängande att laxen i helt försvinner, vilket skulle få allvarliga konsekvenser för bland annat kommuns utvecklingsmöjligheter. EU:s motiv är att utsättningen av odlad lax bedöms hota den naturliga vildlaxstammen. Det är lovvärt att EU vill förbättra situationen för Östersjölaxen, men förslaget är missriktat och riskerar att utrota stora delar av laxbeståndet i våra älvar. Flera myndigheter, kommuner och fiskeorganisationer framhåller att EU:s förslag är dåligt berett och saknar vetenskapligt stöd. Därför gläder det mig att statsrådet anger att EU:s förslag om att förbjuda kompensationsutsättningar i älvar som saknar en naturlig reproduktion av vild lax inte stöds av den . Det är viktigt att regeringen agerar tydligt och tar ställning för svenskt fiske och svensk fisketurism. Det är dock olyckligt att regeringen inte tydligt skickat dessa signaler till de aktörer som är berörda av EU-förslaget. Förslaget har väckt stor oro bland sportfiskare och bland företagare och anställda inom fisketurismnäringen och kan ha påverkat planeringen av framtida investeringar negativt. har medierna rapporterat om EU-förslagens konsekvenser utan att regeringen tydliggjort sitt ställningstagande. Detta har ökat otryggheten hos berörda aktörer. För tydlighetens skull vill jag fråga statsrådet: den att stoppa det diskuterade EU-förslaget? 29 Landsbygdsminister (C): Jag vill börja med att tacka för interpellationen. Den kan bidra till det som interpellanten efterfrågar, nämligen att ge kunskap om var står i denna för många företag och människor viktiga fråga. Fisketurism och sportfiske kan erbjuda många utvecklingsmöjligheter vad gäller företagande och därmed jobb i våra landsbygdsområden runt omkring i . Därför är det viktigt att vi diskuterar de här frågorna och att position och ställningstagande i de här sammanhangen kungörs och offentliggörs, och därav mitt tack till interpellanten. Jag kan upprepa att vi från den sida inte kan ställa oss bakom den propå som finns från om att vi inom en relativt snar framtid inte ska få sätta ut odlad laxsmolt i våra vatten. Detta skulle i varje fall på kort sikt leda till att förekomsten av lax minskade. Därmed skulle den sportutövning och det företagande som många människor ägnar sig åt påverkas negativt. Till detta ska läggas att vi, som jag sade i mitt interpellationssvar, samarbetar Östersjöstaterna emellan, eftersom vi för att uttrycka det lite talspråkligt sitter i samma båt. Vi måste hjälpas åt att påverka EU på ett sådant sätt att vi får de förutsättningar som vi tror kan bidra till den bästa utvecklingen för fisket i våra länders vatten därav de täta och frekventa kontakter som jag och mina medarbetare har till exempel med , som redan har tillkännagett att de har samma uppfattning som vi. Blir vi många har vi en reell möjlighet att påverka förslaget från kommissionen på det sätt vi vill. 30 (S): Jag vill tacka statsrådet för det tydliga ställningstagandet här i riksdag. Jag hoppas att den här signalen når ut till alla berörda, framför allt de företagare och anställda i fisketurismnäringen som har varit väldigt oroliga. Avslutningsvis vill jag framföra en önskan om att de frågor som berör landsbygden i får samma uppmärksamhet och samma tydliga ställningstaganden från regeringen som de frågor som berör storstäderna. har det skrivits artiklar med rubriker som EU vill förbjuda laxodling, EU-förslag om stopp för odlad lax i älvar får kritik och Slut på utsättning av odlad lax. Det är några av de rubriker som förekommit i svenska lokaltidningar på små orter där det i och för sig inte bor så jättemånga människor, men som tillsammans utgör en jätteviktig del av näringsliv och tillväxtpotential. Jag ser fram emot en samhällsutveckling där de frågor som berör de här små bygderna får samma uppmärksamhet och samma tydliga ställningstaganden som de frågor som berör och andra större städer. 31 Landsbygdsminister (C): Jag tackar återigen för interpellationen och debatten. Jag hoppas och förutsätter att vi kan hjälpas åt för att stärka företagandet och utvecklingen också i andra delar av vårt land, vid sidan om den utveckling som vi självklart vill ha i såväl som andra lite större städer i vårt land. Det är viktigt att vi hjälps åt och tar vara på de möjligheter som finns att utveckla både fritidssysselsättningar, till exempel sportfiske, och verksamheter som leder till jobb, för jobben leder i sin tur till att större och mindre samhällsbildningar får möjligheter att fortsätta att utvecklas vad gäller till exempel service, såväl offentlig som kommersiell, men också service i form av nöjen och fritidssysselsättningar för unga människor likaväl som för äldre människor. Därför finns min önskan att hjälpa och stödja varandra i den utveckling vi vill se. Jag ser gärna att jag även i fortsättningen får stöd för mitt agerande i Europeiska unionen när frågorna diskuteras. De är viktiga för många människor i alla delar av vårt land. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2012/13:498 om förbud mot industriellt framställt transfett 32 Landsbygdsminister (C): har frågat mig om jag kommer att vidta åtgärder för att begäran tillgodoses och att nationell lag kommer på plats i avvaktan på att EU förbjuder industriellt framställt transfett så som har gjort. Regeringen gav ett uppdrag att bland annat lämna ett förslag till regler för att begränsa användningen av industriellt framställda transfettsyror. slutsats var att avvakta med nationell lagstiftning och invänta Europeiska kommissionens rapport som har aviserats till . förslag har remitterats, och de flesta remissinstanser delar bedömningar. Det är viktigt med nyttiga livsmedel, goda matvanor och en varierad kost. har fört en kontinuerlig dialog med livsmedelsbranschen om att ta bort transfetter i livsmedel. har genom dialoger med branschorganisationer lyckats få ned andelen industriellt framtagna transfettsyror i livsmedel. Den svenska livsmedelsbranschen har genom egna åtgärder ersatt industriellt framställda transfettsyror med andra fettråvaror. Den så kallade matkorgsstudien som har genomfört visar att maten innehåller endast små mängder transfettsyror. Den största delen kommer från mejeriprodukter där de ingår som en naturlig del. Intaget av transfettsyror i är i nivå med och i vissa fall lägre än vad som konsumeras i , och . Nivån är under den högsta nivå som WHO rekommenderar per dag för en vuxen person. Detta ska ställas i relation till intaget av mättat fett som är högre än WHO:s rekommenderade högsta intag. Riskerna med transfettsyror är angelägna att bevaka, och intentionen att minska intaget av transfettsyror bör fortsätta. En i fortsättningen frivillig minskad användning av härdade fetter och delvis härdade fetter i olika produkter är önskvärd. Regeringen anser att arbete med att tillhandahålla relevant information och kunskap har haft en bra effekt inte enbart på produkterna utan också på folkhälsan. Skulle en nationell lagstiftning införas före en eventuell EU-reglering skulle detta innebära merarbete och merkostnader för både myndigheter och företag eftersom lagstiftningen skulle behöva anpassas till nära kommande gemenskapsregler. Regeringen bedömer därför att Europeiska kommissionens rapport bör avvaktas innan några eventuella lagstiftningsåtgärder vidtas. Jag gör alltså samma bedömning nu som att det är angeläget att främst eftersträva harmoniserade EU-regler. 33 (MP): Tack för svaret! Men det är då anmärkningsvärt hur trögt det ska vara att få igenom en lagstiftning mot transfett i . Det är nu fattade beslut om att lagstifta, så som i , om att förbjuda industriellt transfett. kom i kapp omvärlden. Det var en seger för vetenskapen, folkhälsan och konsumenterna. Men vad bidde det av det, när vi har en regering som inte vill? innan regeringen gav uppdraget till . Spelar inte riksdagsbeslut någon roll för alliansregeringen? Betyder inte majoritet någonting för ansvarig minister ? läser jag ur underlaget, det vill säga betänkandet, som ligger till grund för beslut, under rubriken ställningstagande: Ett antal olika studier har pekat på kopplingen mellan s.k. transfetter och olika sjukdomar. För den som äter mycket transfetter ökar risken att drabbas av bl.a. hjärtsjukdom, bröst- och prostatacancer, insulinresistens och försämrat immunförsvar. I infördes regler som innebär att högst av den totala mängden fett i ett livsmedel får vara industriellt framställt transfett. I finns däremot inga regler som begränsar mängden transfett i livsmedel. I stället för att reglera mängden industriellt framställda transfetter har diskussioner förts med livsmedelsindustrin i syfte att få producenterna att använda fettråvaror med en högre andel omättat fett eller att minska fettinnehållet. Huvudlinjen för att minska andelen transfetter tycks vara att livsmedelsindustrin ska sanera sig själv. Men alla livsmedel som säljs i är inte producerade här, och företagen får på så sätt olika spelregler. Den som äter på restaurang vet inte om maten innehåller transfett. Som konsument är det omöjligt att veta om en produkt innehåller transfett eller inte. Det i genomförda arbetet för att minska transfetterna i livsmedel har inte gett tillräckliga resultat. Utskottet anser därför att regeringen bör lägga fram lagförslag till om förbud mot transfetter i livsmedel, i likhet med vad som gäller i . Det anförda bör ges regeringen till känna. Vidare anfördes följande i betänkandet: Utskottet är däremot inte berett att föreslå någon åtgärd med anledning av det framförda kravet om att på EU-nivå driva på när det gäller en reglering av användningen av industriellt framställda transfetter i livsmedel. Alliansregeringens minister sade nu i sitt svar att det är just vad regeringen tänker göra, nämligen invänta trots att utskottet och beslutade att lagstifta i stället för att vänta på ett EU-beslut. Hur kan ministern påstå att det inte finns produkter med höga halter av transfett i ? När gjordes den studie som ministern hänvisade till i sitt svar? Jag vet att det gjordes en studie i samband med en stor debatt. Har studien upprepats? 34 Landsbygdsminister (C): Efter att lämnade sitt tillkännagivande gav regeringen i uppdrag att analysera hur ett nationellt regelverk skulle kunna utformas. lämnade en rapport . Denna rapport har därefter remissbehandlats. Jag tillåter mig att upprepa bedömningen. Den bedömning som har lämnat är att vi bör vänta med en eventuell lagstiftning och avvakta kommissionens rapport som aviserats till . De flesta remissinstanserna och regeringen stöder denna slutsats. Varför gör vi det? Jo, vi gör det därför att det om vi först nationellt ska lagstifta och införa förordningar på området och sedan anpassa oss till vad Europeiska unionen kommer fram till kort därefter kan innebära ett stort merarbete för myndigheter och företag i vårt land. Det skulle dessutom skapa tror jag en förvirring såväl hos konsumenter som bland landets företagare om vad som egentligen gäller. Hur är det med vårt intag av transfettsyror i vårt land? Som jag sade i mitt huvudanförande är intaget i vårt land i paritet med vad andra människor får och i vissa fall lägre. Jag exemplifierade det med att vi har ett lägre intag i vårt land än vad man har i till exempel , och . Vi har också ett intag som är under den högsta nivå som WHO, , rekommenderar. Vårt intag är, enligt de bedömningar som är gjorda , per dag för en vuxen person. I de nordiska länderna, som jag räknade upp, ligger intaget högre än detta. är alltså betydligt lägre än vad WHO rekommenderar som högsta dagliga intag, vilket är per dag. 35 (MP): Strålkastarljuset har inte varit riktat mot transfetter på ett tag, och produkter med en ganska hög andel transfett finns på hyllorna i våra butiker. Även om det finns ett genomsnitt, som ministern hänvisar till, innebär inte det att människor äter precis det som är genomsnittet. Det innebär att vi i fortfarande kan köpa produkter som innehåller såväl 4 som 6 och transfett per . Vid en stickprovskontroll på tre stora matvarubutiker i kunde man se att av 24 produkter innehöll 14 transfett per . Det är en ganska hög andel. , 2013, finns det alltså produkter med så hög halt här i . Trots att ministern liksom sagt att marknaden själv kommer att reglera detta är det inte så enkelt. Även om vi har ansvarsfulla svenska företag som verkligen försöker har vi också ett antal producenter som inte bryr sig. Det är inte förvånande att ministern obstruerar. Ända sedan jag lyfte upp frågan om att lagstifta mot transfetter, precis som EU-landet har gjort, har alliansregeringen varit emot, liksom branschen. Men det finns också företag som skulle välkomna en lagreglering, som ser att det är viktigt att svenska och utländska företag kan verka på samma villkor. Att invänta en rapport från EU innebär inte att det kommer att bli direktiv, det vill säga lag, på EU-nivå . Om det vore så att en lag snart är på plats skulle jag hålla med ministern. Ministern sade att rapporterade och föreslog att man skulle vänta med uppdraget. Ja, jag kan förstå det om det var så att det snart skulle vara en lag på plats. I fotboll ska man döma för något som heter obstruktion, ett otillåtet sätt att hindra en spelare. Man kan verkligen fråga sig varför alliansregeringen med minister i spetsen ägnar sig åt obstruktion. Tyvärr kan jag inte se att det handlar om något annat. skärpte , , tonen i transfettsfrågan. Sambandet mellan industriellt transfett och hjärt-kärlsjukdom är ett av de bäst belagda som finns. Bara en enda faktor är lika tydligt bevisad som farlig för hjärtat, och det är snabba, lättsmälta kolhydrater som finns i exempelvis läsk, potatismos och vitt bröd. Industriellt tillsatt transfett kan du hitta i kakor med lång hållbarhet, pulversåser, friterad mat och billiga importerade varor. Men du som konsument kan inte veta, eftersom tillsatt transfett är tillåtet och inte behöver anges i innehållsdeklarationen. Jag beklagar verkligen att vi inte har en regering som vill genomföra en lagstiftning som den som finns i . Det skulle vara klädsamt om ministern åtminstone ville försöka stifta en lag så som de har i . 36 Landsbygdsminister (C): Det diskuteras om industriellt framställda transfetter är farligare än naturliga transfetter som finns i vissa mejeri- och köttprodukter. Men utifrån den vetenskapliga studie som finns på detta område verkar det inte vara någon skillnad mellan naturliga transfetter och industriellt transfett som påverkar kroppen. syn på transfettsyrors effekt och huruvida det är skillnad på naturligt förekommande och industriellt framställda transfettsyror baseras till största delen dessutom på ett expertutlåtande som kommer från , från Efsa. Det råder inom mycket stor konsensus runt detta påstående som både och jag nu gör. Kommer vi då som konsumenter att på ett bättre sätt kunna informera oss och på så sätt välja huruvida vi vill äta produkter med dessa syror? Ja, nya regler kommer att ge konsumenterna mer information än vad som är tillgängligt , och detta i närtid.