prot · H009107 · 2013-05-17 00:00:00 — 1 § Anmälan om återtagande av plats i Tredje vice talmannen meddelade att (MP)skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för Rebwar (MP). 2 § Meddelande om statsministerns frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (M). 3 § Meddelande om inlämnande av interpellationer Tredje vice talmannen meddelade att talmannen efter samråd med gruppledarna fastställt att sista tidpunkt för inlämnande av interpellationer för besvarande före juni månads utgång skulle vara . En interpellation kunde även inlämnas efter denna tidpunkt och besvaras av statsråd från det att den överlämnats till statsrådet. Om kammaren skulle göra ett uppehåll i sitt arbete skulle tiden förlängas med vad som motsvarar uppehållet. 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2012/13:408 Till Interpellation 2012/13:408 Dålig mobiltäckning och långsam övergång till 4G av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (C) Enligt uppdrag 5 § Svar på interpellation 2012/13:403 om andra sjuklöneveckan 1 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att vidta några förändringar gällande andra sjuklöneveckan. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen, där alla partier är representerade, har i uppdrag att se över de nuvarande reglerna om sjuklön och analysera om de är ändamålsenliga. I uppdraget ingår att se över sjuklöneperiodens längd. I detta sammanhang ska särskilt småföretagarnas situation uppmärksammas. Utredningen ska även belysa sjuklönereglernas konsekvenser för arbetsgivarens drivkrafter att anställa, främja en god arbetsmiljö, förebygga sjukfrånvaro och främja återgång i arbete. I detta sammanhang är det viktigt att kartlägga hur arbetsgivarens ansvar för anställdas sjukfrånvaro hanteras också i andra länder. Parlamentariska socialförsäkringsutredningen ska redovisa sitt uppdrag . Jag ser fram emot utredningens betänkande. 2 (S): Det är inte utan att man känner en viss besvikelse utifrån det svar som ministern har avlämnat här i kammaren med anledning av min fråga om regeringen är beredd att vidta åtgärder genom att ta bort andra sjuklöneveckan. Det som kanske gör att man känner sig ännu mer oroad är att ministern i sitt svar uttalar att han ser fram emot när utredningen ska bli klar . Jag ser möjligtvis fram emot att vi har en annan regering när den utredningen ska avlämnas. Utredningen ska inte avlämnas förrän . Därefter blir det sedvanlig remissrunda. Då har det gått ytterligare och förmodligen ytterligare lite tid. Därefter ska man fundera över om man ska ta bort andra sjuklöneveckan. Då kan man känna en viss oro med tanke på hur det ser ut i , och världen just , med kris. Det är kris inte bara i övriga , utan jag vågar nog påstå att det är kris även i , med tanke på att det är mer än 400 000 personer som går arbetslösa. När man funderar över det och att jobben är den viktigaste frågan bör man titta i sin verktygslåda och se vilka åtgärder man kan vidta så att fler kan få möjlighet att få ett jobb. Det är kopplat till sjuklönerna. Åtminstone när jag är ute och träffar företag, framför allt småföretag, är det sjuklönefrågan tillsammans med kompetensfrågan som man lyfter fram som den viktigaste frågan för att man ska våga anställa. Det är inte alls ovanligt att en företagare säger: Jag kan inte förstå varför jag ska betala för en av mina anställda, som har varit på skidsemester och har brutit benet. Jag förstår inte det, säger företagaren. Jag har en viss sympati för att man ser det så. Att vi sedan har system som är uppbyggda utifrån solidaritet tar att ta upp här i kammaren. Det finns också arbetsgivare som säger: Kommer någon hit till mig på anställningsintervju och är fotbollsspelare eller på annat sätt aktiv inom idrottsrörelsen det är oerhört positivt att vi rör på oss och har fritidsintressen anställer jag inte den personen, eftersom det finns en risk att jag ska få stå för sjuklön när personen är sjukskriven. Det är bara några exempel. Rent allmänt kan man också lägga till att många arbetstagare känner psykisk stress eftersom de är lojala med sin arbetsgivare och känner: Nej, jag ska inte vara hemma och belasta min arbetsgivare med de här utgifterna, utan jag går till jobbet. Man går alltså till jobbet fast man är sjuk. När man lägger samman allt detta vad som är bra för arbetsgivarna, så att de vågar anställa, vad som är bra för dem som är anställda, utifrån att om man är sjuk så är man sjuk och ska våga vara hemma utan att känna press genom att det blir dyrt för arbetsgivaren, och att det finns möjlighet till lägre arbetslöshet borde ministern fundera en gång till om man inte borde ta beslut om borttagande av andra sjuklöneveckan lite tidigare. 3 Statsrådet (M): För det första: Vi har utredningar för att utreda saker noggrant. Det är liksom själva idén bakom. Att man ska kortsluta utredningar, strunta i att de har ett mandat att undersöka saker och i all hast ta fram underlag för beslut tycker jag är en mycket onormal ordning, och den tänker jag inte medverka till. För det andra: Direktiven är tydliga se över för- och nackdelar med olika lösningar vad gäller arbetsgivarens sjuklöneansvar. Det är utan tvekan så att detta är en rätt pragmatisk fråga. Vi har i haft både en, två och . Det finns för- och nackdelar med både kort och lång arbetsgivarperiod. Tittar man traditionellt eller i litteraturen kan man säga att fördelen med en lång arbetsgivarperiod är att man får en tydlig koppling mellan den enskilde, hans sjukdomstillstånd och hans arbetssituation och arbetsgivarens ansvar. Många länder betraktar det som otroligt angeläget. Det mest kända är . Fördelen med är naturligtvis att man inte riskerar att belasta en arbetsgivare med den sortens sjukdomar och skador som i grund och botten inte har med jobbet att göra. Den svenska erfarenheten har varit att det under de år som vi fokuserade mycket på korttidsfrånvaro var angeläget att göra en tydlig koppling mellan arbetsplatsen och den korta sjukfrånvaron. Min hypotes är att detta står sig ganska väl fortfarande. Men jag är helt öppen för en diskussion. Därför tycker jag att det är angeläget att utredningen diskuterar för- och nackdelar med detta. Jag vill ställa en motfråga, för jag blir lite förbluffad och förundrad över att just andra sjuklöneveckan ska bort. Varför just den andra? Varför inte den första sjuklöneveckan, som för de allra flesta företagare är oändligt mycket viktigare? Och varför inte båda sjuklöneveckorna? Varför ta bort den sjuklönevecka som minst antal arbetsgivare i praktiken drabbas av, eftersom de flesta sjukfall är kortare än ? Jag är bara lite undrande över detta principiella val av just andra sjuklöneveckan, om det nu inte bara är en symbolisk åtgärd man är ute efter. 4 (S): Jag är särskilt glad att ministern ställer den sista frågan och ska informera ministern om att vi inte för en politik som handlar om symboler utan för en politik som gynnar . Vårt förslag om att ta bort andra sjuklöneveckan handlar om finansieringen, och det vet ministern mycket väl. I vårt förslag har vi borttagandet av andra sjuklöneveckan fullt ut finansierat. För företagen blir det en nettovinst. Vi ska alltså inte kontra med en höjning av arbetsgivaravgiften. Detta har vi i vårt budgetalternativ. Jag tror att var och en förstår att när man ska göra en reform som detta faktiskt handlar om får man ta steg utifrån att saker och ting ska finansieras. Därför börjar vi med andra sjuklöneveckan. Det är intressant när ministern säger att vi har utredningar för att de behöver arbeta. Jag tycker att det är viktigt att man har utredningar och gör konsekvensanalyser. Denna alliansregering kanske inte är så känd för att alltid ha gjort konsekvensanalyser. Man kan titta på förändringarna och försämringarna av a-kassan. Då var det inte tal om att det skulle vara någon lång utredning. Då var det bara dunk, dunk, dunk här ska förändras. Det körde man igenom . Men i detta fall skulle det kunna skapas många jobb. För vi är väl ändå överens om, ministern, att det är viktigt för att vi kan få till fler jobb? Då är man inte beredd att till exempel ge utredningen direktiv om att komma med ett delbetänkande så att man kan skynda på ett sådant här beslut om viljan finns. Politik är nämligen att vilja. Om jag tittar på läget här i kan jag inte låta bli att fundera över hur det ser ut i fråga om majoritetsförhållanden. Vi socialdemokrater är nämligen inte ensamma om att vara för att vi ska ta bort andra sjuklöneveckan. Det finns även andra partier som är det, till exempel . ordförande är mycket tydlig och skräder inte orden när han säger att det vore korkat att inte ta bort den eftersom så många undersökningar visar att just sjuklöneansvaret är det största hindret som avhåller småföretagare från att nyanställa. Jag vet inte om det finns någon form av splittring i regeringen i denna fråga. Men jag kan konstatera att i den debatt som vi hade här i kammaren då och representanter från de andra allianspartierna deltog uttryckte , precis som , en vilja att ta bort den andra sjuklöneveckan. Om man börjar räkna antal mandat här i , om vi skulle rösta om denna fråga , finns det en majoritet för att ta bort den andra sjuklöneveckan. Om jag var minister och hade ansvar för denna fråga skulle jag nog fundera hemma på min kammare om det inte vore lönt att i budgetförslaget föra fram ett sådant förslag. 5 Statsrådet (M): Jag uppfattar inte att det i mitt uppdrag som ansvarig för frågorna ingår att göra opinionsmätningar i riksdag. Som jag påpekade finns det för- och nackdelar med en kortare och med . har en tradition av att ha prövat olika varianter. Det vore ganska förmätet att säga att det ena är rätt och det andra är fel. Man kan säkert laga efter läge, och man kan säkert se att olika tider kräver olika lösningar. Jag är inte alls säker på att vi har den optimala lösningen här och . Därför är jag inte alls bestämd motståndare till detta. Jag tycker bara att man ska vara ärlig nog och säga att det har väsentliga för- och nackdelar. I ett läge där många länder snarare är måna om att göra en tydligare koppling mellan arbetsplatsen, arbetsgivarens ansvar och sjukfallen säger nu entydigt att man ska minska detta ansvar och särkoppla arbetsplatsen från sjukfrånvaron. Jag tycker att det är en rätt stor principiell fråga, och jag tycker att den är värd att undersöka. Man ska veta konsekvenserna av en sådan sak innan man landar i en slutsats. Därför nöjer jag mig med att ska arbeta med detta tillsammans med andra rätt stora principiella frågor som handlar om samspelen mellan olika delar av den svenska socialförsäkringen. Jag är inte alls lika tvärsäker som interpellanten på att detta är den slutliga lösningen på ett antal problem för företagsamheten i relation till sjukförsäkringen. Att vi ändå ställer frågan om just andra sjuklöneveckan beror på att om man är så säker på att detta är den väsentligaste förändringen skulle jag i alla fall argumentera för att det är den första sjuklöneveckan som man skulle inrikta sig på eftersom den har mycket större betydelse för precis det problem som interpellanten är ute efter. Jag får lite grann en känsla av att eftersom ett avskaffande av den uppfattas som för dyrt och man inte kan finansiera det väljer man det mindre väsentliga för att det är lite enklare här och . 6 (S): Jag tycker att det är lite oroväckande om alliansregeringen sitter i och uppfattar att ägnar sig åt opinionsundersökningar. ska finansministern komma hit till kammaren med statens budgetförslag. Utifrån det kommer vi socialdemokrater att fortsätta att hävda att den andra sjuklöneveckan ska tas bort. Återigen vill jag säga att vi har finansierat detta fullt ut. Vi har till exempel inte lagt fram några förslag om att ta bort eller sänka bolagsskatten och låna pengar till det, vilket regeringen gör, utan våra förslag är fullt ut finansierade. Om ministern och alliansregeringen tittar på mandatfördelningen här i när vi ska rösta om detta förslag kan de notera att det finns en risk att man faktiskt blir nedröstad. Vi kan leka lite grann med siffrorna. Socialdemokraterna har 112 röster. , som förmodligen kommer att stödja ett sådant förslag även om man vill gå längre , har 25 röster. har 24 röster, har 23 röster och har 19 röster. Det betyder att med sina 107 röster skulle bli överkörda. Då borde det finnas ett intresse från regeringens sida att fundera över framtiden och lägga fram någon typ av förslag som genererar att fler människor får anställningar i vårt land och att vi kan få ned arbetslösheten. Vi tror att detta är ett av de verktyg som man kan använda för att få fler jobb. Och politik är att vilja, men det verkar inte som om regeringen vill. 7 Statsrådet (M): Jag konstaterar för tredje gången att jag ser för- och nackdelar med en längre eller en kortare sjuklöneperiod och att jag inte är redo att föreslå några förändringar vare sig i utökande eller förkortande riktning. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2012/13:409 om personer som faller mellan stolarna i trygghetssystemen 8 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att vara tydligare när det gäller samverkan mellan så att personer, som det ofta heter, inte ska falla mellan stolarna. Som konstaterar kan jag inte svara om enskilda ärenden. Principiellt handlar det om samsyn mellan och Arbetsförmedlingen, både vad gäller enskilda individer och på en strukturell nivå. Det är dock viktigt att ha i åtanke att myndigheterna arbetar med olika frågeställningar. När det gäller sjukpenning ska bedöma om en person till följd av sjukdom har nedsatt arbetsförmåga eller inte. Så har det varit långt innan rehabiliteringskedjan infördes. Arbetsförmedlingen har till uppgift att hjälpa människor att komma tillbaka till arbete. De båda myndigheterna behöver ofta ha ett nära samarbete för att stödja enskilda individer. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att förbättra samarbetet mellan myndigheterna, vilket bland annat syftar till att minimera risken för människor att falla mellan stolarna hos de båda myndigheterna. För att ytterligare säkra att beslutsfattande sker med hög kvalitet har de fått i uppdrag att genomföra systematiska insatser för metod- och kompetensutveckling. har i samråd med bland andra och Arbetsförmedlingen vidareutvecklat metoder och instrument för bedömning av arbetsförmåga. Syftet med de nya metoderna är bland annat att öka enhetligheten, rättsäkerheten och delaktigheten för de försäkrade. Denna utveckling bidrar rimligtvis också till mer enhetlighet myndigheterna emellan. 9 (S): Min fråga till statsrådet grundar sig i en enskild persons upplevelse av orimligheten i våra socialförsäkringssystem. Men vi får rapporter från landets alla hörn om hur sjuka och arbetslösa hamnar i helt omänskliga situationer. Ofta hör vi enskilda som ger uttryck för sin situation genom att klä den i orden: För att orka vara sjuk i måste man vara frisk. I ena stunden är du för frisk för att vara sjukskriven, för att i nästa stund få höra att du är för sjuk för att vara arbetslös. I ett väl fungerande generellt välfärdssystem, som vi i vårt land ska ha råd med, borde ingen regering tillåta att någon ramlar mellan stolarna. Den nu sittande regeringen har dock sedan maktövertagandet inte genomfört några större insatser för att bekämpa de orimliga konsekvenserna av sin hemmasnickrade arbetslinje. Hade Arga snickaren eller Fuskbyggarna granskat regeringens arbetslinje, herr talman, hade nog inte ansvarigt statsråd fått . Värre fuskbygge än det statsrådet är byggherre för har jag nämligen aldrig skådat under mina som byggnadsarbetare eller ombudsman. Statsrådet säger att myndigheterna jobbar med olika frågeställningar, men det är ju endast delvis sant. ska mycket riktigt bedöma om personen har nedsatt arbetsförmåga, och Arbetsförmedlingen ska hjälpa personen tillbaka till arbetsmarknaden. Problemet uppkommer när alla är överens om att arbetsförmågan är nedsatt men gör bedömningen att den inte är tillräckligt nedsatt för att motivera en sjukskrivning och Arbetsförmedlingen tvärtom gör bedömningen att arbetsförmågan är så nedsatt att det inte är motiverat att sätta in insatser för personen. I det aktuella fallet, som statsrådet visserligen inte får kommentera, är det dessutom så att sjukdomen är progressiv. Man kan alltså förvänta sig en gradvis försämring av hälsotillståndet och därmed rimligen av arbetsförmågan. Att dessa myndigheter får sina direktiv och arbetsuppgifter reglerade via regeringen och att dessa arbetsorder innebär att enskilda personer ramlar mellan stolarna måste väl innebära att ansvaret faller tillbaka på statsrådet. Att densamme inte tar ansvar är helt uppenbart, eftersom det i det mycket stramt hållna svaret går att utläsa att de åtgärder som är gjorda kommer att räcka. Uppenbarligen ger dock dessa åtgärder inga effekter eftersom vi kan se och höra effekterna av den förda politiken. Jag kan bara konstatera att min kritik av den förda politiken får stöd från många håll men att regeringens politik endast får stöd av dem som likt regeringen vill ha större klyftor mellan den som är sjuk och arbetslös och den som har jobb. Ett exempel är gårdagens ledare i , som pekar på att ökade klyftor inte är negativt. Nej, jag ser en tydlig linje i agerandet: Gör så lite som möjligt, för vår politik är inte för de svaga i samhället! Skattesänkningar går först, oavsett konsekvenser för de män och kvinnor som är beroende av socialförsäkringssystemet. Som jag hörde i svaret undviker statsrådet fortfarande nogsamt att över huvud taget svara eller diskutera konsekvensen av den förda politiken. Därför undrar jag igen om statsrådet inte tänker göra någonting för att personer inte ska få beskedet att de är för sjuka för a-kassa och för friska för sjukskrivning. 10 Statsrådet (M): Låt mig först bortse från torgmötesretoriken och ta fasta på tre saker jag tycker är viktiga i detta. Det första är att jag är den första att hålla med om att det för många människor är tufft att vara sjukskriven . Det är en svår situation och har alltid varit det. Låt oss bara börja i den änden. Det är ännu tuffare om vi dessutom gemensamt och individuellt ålägger oss uppgiften och vill att folk ska komma tillbaka. Då handlar det nämligen om en resa vi ska göra enskilt. Vi har stöd av andra, men det är likväl en tuff resa. Jag tror att man ska medge att det här är svårt. Det är ingen enkel sak. Det enkla är att säga: Du slipper resa. Vi tänker inte ens försöka. Vi garanterar dig lite pengar men ingenting annat. Då slipper vi ett antal svåra frågor, men har man högre ambitioner än så ska man medge att det här är svår materia. Det andra jag vill säga är att det är ett tufft arbete att jobba med också. Det är ett lika svårt jobb, men det är inte lika synd om dem. Arbetsförmedlingens och medarbetare har en tuff uppgift. Det är en viktig och svår uppgift som kräver gott omdöme, god empati och sakkunskap. Den kan alltid ifrågasättas vi talar om bedömningar som ska göras. Någon måste göra dem i vårt samhälle och har alltid behövt göra dem. Det är när vi tummar på att uppgiften är viktig som vi placerar människor i permanent utanförskap. Låt oss åtminstone medge att det här är medarbetare som försöker göra ett riktigt svårt jobb som måste göras i ett civiliserat samhälle. Det fritar dem inte från ansvar om de gör fel, och det fritar inte oss från ansvar för att uppgifterna ska vara riggade på ett sätt som ger bra förutsättningar. Låt oss dock medge att det här är svåra uppgifter. Det tredje är att jag tycker att vi har gjort ett antal viktiga saker, som borde ha gjorts , för att komma lite närmare en bra lösning. Arbetsförmedlingen och har alltid haft olika uppgifter och gått i parallella spår. Man har alltid kunnat hävda att människor faller mellan stolarna. Problemet var att detta inte syntes så länge människor alltid placerades i långtidssjukskrivning och därefter i förtidspension. Då slapp vi hela frågeställningen. Om vi inte vill rymma från frågan utan bita i den på allvar nakengör vi också de brister som finns i hur vi fördelar arbetet mellan Arbetsförmedlingen och . Två saker vill jag nämna här. Det ena är att arbetet med det något byråkratiska begreppet arbetsförmågebedömningsverktyg är otroligt viktigt, för det ger den enskilde försäkrade, och Arbetsförmedlingen förutsättningar för en gemensam bild av vilken arbetsförmåga en enskild person har. Det är inte minst viktigt att den enskilde försäkrade är med i processen. För allt fler arbetande handlar det nämligen också om en egen bedömning av den egna förmågan, inte bara andras bedömning av ens förmåga. Jag tycker att det är ett lovande arbete som pågår. Det är inte min professionella kompetens jag litar mer på att andra gör sitt jobb på detta område men jag tror att det är den vägen vi ska gå. Det handlar om att Arbetsförmedlingen och har gemensam kunskap om vad som ska uppnås. Det andra vi har gjort som jag tycker börjar ge resultat är mer tidiga insatser att inte vänta så rasande länge innan Arbetsförmedlingen kommer in i processen. När vi ser att ett sjukfall riskerar att bli mycket långt och när vi till och med kan misstänka att personen sannolikt har fortsatta förmågor under sitt arbetsliv men sannolikt inte förmågor i det jobb han eller hon kommer ifrån, låt oss då tidigt komma in och stötta en persons väg tillbaka till en annan del av arbetslivet. Där har vi i varit dåliga . Jag medger att vi fortfarande inte är bra nog, men vi har en väg framåt som jag tycker verkar löftesrik. Den vägen vill jag fortsätta på, och jag tycker att de allmänna svepande anklagelserna om att det egentligen vore bättre om vi ingenting hade gjort i grund och botten är grundlösa. 11 (S): Jag är glad att statsrådet lyfter fram svårigheten för dem som jobbar med frågan. Att det ska bli bättre eftersom regeringens åtgärder säkerställer att beslutsfattande sker med hög kvalitet är jag dock tveksam till. Med tanke på bakgrunden till min interpellation kan jag med stor säkerhet säga att jag som socialdemokrat har helt andra kvalitetskrav än statsrådet. Att det nu har tvingats fram vissa smärre åtgärder som fortfarande inte löser problemet för de tusentals människor som tvingas ha kvar sin försörjning via kommunernas försörjningsstöd kan jag inte finna någonting positivt i. Att den sittande regeringen lastar över det ekonomiska ansvaret på kommuner går dock helt i linje med den skattesänkningspolitik man kallar arbetslinjen. En arbetslinje som innebär att svårt sjuka människor lämnas åt sitt öde i en svår situation är upprörande. Det är inte bara upprörande det är ovärdigt ett välfärdsland som . I svaret kan man läsa att myndigheten har fått i uppdrag att genomföra systematiska insatser för metod- och kompetensutveckling. har i samarbete med bland annat och Arbetsförmedlingen vidareutvecklat metoder och instrument för bedömning av arbetsförmågan. Det skulle vara av stort intresse att få veta vad dessa metoder och instrument har för verkan på de svårt sjukas vardag och hälsa. Syftet med den nya metoden är enligt regeringen bland annat att öka enhetlighet, rättssäkerhet och delaktighet för de försäkrade. Som jag läste den delen av svaret måste det innebära att de sjukskrivna runt om i landet inte kan känna sig delaktiga och att rättssäkerheten inte heller håller någon högre kvalitet. Jag kan inte på något vis känna att svaret gör mig tryggare utan tvärtom. Jag inser också att min interpellation var högst befogad eftersom den blottlade de stora brister regeringen har dolt från eller förnekat för medborgarna, trots en massiv kritik mot den förda politiken. Jag pratade så sent som i går med på i , som hjälper och vittnar om att många medlemmar tappar förtroendet för försäkringssystemet. I fallet jag har belyst hade han redan blivit avregistrerad hos Arbetsförmedlingen och förlorade därmed sin rätt till a-kassa när beskedet kom från .