prot · H009109 · 2013-05-22 00:00:00 — I Jordbrofallen hade utgången blivit helt annorlunda om man 2005 hade vågat trycka på detta med särskilt utsatt situation. 161 (MP) replik: Jag ska fatta mig kort. Det var en intressant föredragning som höll. Men jag fastnade på en mening i anförandet som jag inte riktigt förstod eller egentligen förstod jag den mycket väl, men jag förstod inte riktigt var den hörde hemma. sade att det ska vara tydligt att ett nej är ett nej. Men så långt går inte förslaget. Det kommer fortfarande att vara på det sättet att ett nej inte alls är ett nej. Med detta förslag kommer detta fortfarande inte att vara straffbart ens i de fall där det är tydligt för rätten att gärningsmannen eller gärningsmännen har uppfattat ett tydligt nej. Jag skulle vilja höra hur ser på att ett nej inte alls är ett nej i denna lagstiftning. 162 (KD) replik: Jag tackar för frågan. Som jag sade räcker det inte med enbart en ändrad lagstiftning. Jag kan tycka att det är olyckligt att ett nej inte är ett nej . Hur mycket vi än försöker, hur vi än gör och hur höga rekvisit man än säger att det ska vara vi har haft många diskussioner i vårt parti om huruvida det ska finnas en samtyckesklausul eller inte tror jag tyvärr inte att vi får ett läge där ett nej är ett nej. Det är olyckligt. I dessa fall står ofta ord mot ord. I vissa fall räcker det inte ens med att man har sagt nej, som säger. I vissa fall kanske man har sagt ja men menade nej. Det finns så många tolkningsfrågor i detta. Jag hoppas att vi ska kunna få en bredare diskussion. Jag tror att många behöver fundera lite på detta, som vi har varit inne på tidigare. Utredaren fick på presskonferensen frågan hur man på något sätt skulle kunna manifestera ett samtycke. Han sade efter många om och men att ett exempel skulle kunna vara en ökad grad av intimitet. Journalisterna ställde då 25 följdfrågor, och han hade ibland ganska svårt att berätta vad han menade. Det är detta jag försöker säga här: Frågorna är svåra. Jag tycker att även om man har sagt ja, ja och ja så är det ett nej den gång man säger nej. Det är detta som är så komplext med lagstiftningen, och det kommer att kvarstå hur man än gör. Jag kan bara tycka att det är synd, och vi behöver därför fler utvärderingar av lagen framöver. Den kommer definitivt att ses över ett antal gånger . 163 (MP) replik: Vi har hört denna typ av svar från flera av regeringsföreträdarna . Man säger att det är tolkningsfrågor. Vi vet att det är så med nuvarande lagstiftning. Det skulle det vara med vårt förslag, och det kommer det att vara med regeringens förslag. Det kommer att vara många svåra frågor och tolkningsfrågor just därför att det sällan finns vittnen som har tagit del av det som har hänt och som inte är part i målet. Mitt problem i detta är att inte ens i de fall när samtliga är överens om att det är ett nej vill regeringen tycka att det är en kriminell handling. Det är där jag verkligen har problem. 164 (KD) replik: Det är precis det jag försöker säga. Det handlar om tydligheten, till och med när alla är överens. Problemet är att i denna situation i en domstol är man inte överens. Det är ord mot ord. Även om personen i fråga mycket väl vet att det skedde en våldtäkt på plats är det fortfarande så i rätten att ord står mot ord om man förnekar detta. Då gäller fortfarande denna bevisvärdering. Tyvärr får vi säga att hur man än gör kommer aldrig ett nej att bli ett nej. Så är det. Jag har varit målsägandebiträde i ett antal rättegångar, och jag känner verkligen att det är tungt. Många känner sig otroligt ifrågasatta, och jag kan förstå att folk i vissa fall till och med låter bli att anmäla om de skulle utsättas för detta igen. Det är hemskt att man kan känna så när man bara har suttit på bänken bredvid och inte själv har varit berörd. Så är det i , och även om man tittar internationellt ser man att det tyvärr inte finns något land där lagstiftningen är så glasklar att ett nej är ett nej. Men vi kommer säkert att ta upp frågan i kammaren igen, och som jag tryckte på tror jag att det är viktigt med en utvärdering. 165 (V) replik: tar upp problemet med att man ska betrakta ett nej som ett nej. Hon säger vidare att oavsett vad som kommer att gälla kommer det att finnas svårigheter och att man vill se en utvärdering av den nya lagstiftningen. Jag känner mig ganska övertygad om att vi kommer att hamna i en samtyckesreglering. Det finns en fråga som ingen har svarat på och ett argument som skulle kunna användas. Man anför dessutom att en särskild svårighet med samtyckesreglering är att frågan om samtycke i praktiken sällan är något som förs på tal mellan två personer innan en sexuell samvaro inleds. Jag ställer mig frågande till detta. Vad baserar ni detta på så som ni uttrycker det i betänkandet? Jag har en fråga till om svenska män som köper sex utomlands. Anser att de kvinnor som man köper sex av utomlands är lika skyddsvärda som de svenska kvinnor som man köper sex av här i ? Det blir lite svårt när argumentet om abortlagstiftning kommer upp. Abort är en mänsklig rättighet. Men det är väl inte en mänsklig rättighet att köpa sex, vad jag vet. 166 (KD) replik: Jag ska börja med den första frågan. I propositionen och även i betänkandet står det, som sade, att man ska söka ett samtycke. Jag var ute en hel del och diskuterade dessa frågor tidigare. Då var det många som frågade vad jag menade. Jag fick skickat till mig från en vän som är åklagare en liten Youtubevideo där man raljerade lite över detta. Där ser man ett ungt collegepar som är i ett rum. Innan det liksom är dags kommer var sin advokat in och säger: Hon går med på paragraf 3 f om du går med på paragraf 33 a. Och så går det fram och tillbaka. Först tyckte jag att man raljerade lite grann, men någonstans tror jag att det finns en liten poäng i detta också. Det handlar alltså om hur uttrycket manifesteras. Om man tittar på de riktigt extrema, svåra fallen tror jag tyvärr att det inte finns någon lyhördhet. Det är det som vi någonstans skulle vilja ha. Vi vill se den grundläggande respekten för varandra och att man ser varandra. Det ska alltid finnas ett ömsesidigt samtycke; det ska vara naturligt. I de situationer där det inte är så är det svårt, för då är det en part som inte ens söker samtycke och som inte heller försöker läsa av om det finns ett samtycke eller inte. Det är möjligt att vi kommer tillbaka och att det kommer att bli en samtyckesklausul framöver. Men om man talar med åklagare och domstolar är det många som säger att de inte tror att det skulle bli lättare när det gäller bevisbördan eller beviskraven. Det är många som säger att brottsoffren antagligen skulle få fler frågor än vad de får . Detta var uppe tidigare, och ni undrade hur det kunde bli större fokus. Jag tycker att boken visar vilka frågor som ställdes. Det har hänt lite grann på , och man ställer inte riktigt samma frågor. Jag är bara orolig och denna oro har också framförts av flera för att vi skulle kunna hamna i ett tydligt fokus på vissa frågor som vad man hade på sig och vad man tidigare hade tackat ja till att göra. Då skulle det på något sätt vara okej att göra allt sådant framöver. Det som jag svarade på nu var alltså den första frågan. 167 (V) replik: Vi kan konstatera att man inte har något stöd för det som uttrycks i betänkandet utom möjligen en Youtubefilm, men det är inte så mycket att hänga i julgranen. Svaret på den andra frågan återstår. Anser att de kvinnor som svenska män åker utomlands och köper sex av är lika skyddsvärda som de svenska kvinnor som utsätts för detta? 168 (KD) replik: Vi har inte baserat det på en Youtubefilm. Jag försöker bara visa hur billigt det blir. Om man raljerar åt ena hållet går det att raljera åt andra hållet. Vi har lyssnat på remissinstanserna, och de var alla tydliga. Framför allt tycker inte åklagarna, som ändå någonstans ska företräda brottsoffrets perspektiv, att detta skulle ge dem mer. Jag tycker att alla kvinnor är lika skyddsvärda. Vårt kvinnoförbund driver detta och skulle vilja att det skulle kriminaliseras även utomlands, likt Centerkvinnorna. Den här diskussionen kommer upp med jämna mellanrum. Att vi nu tog steget att kriminalisera handlingar som görs mot barn utomlands tror jag är ett steg i den riktningen. Det är en mänsklig rättighet. Men vi bråkar mycket om våra tryck- och yttrandefrihetslagar för att kunna värna dem, och vi känner ibland en stor osäkerhet inför hur det ska påverka svensk lagstiftning när vi skriver på . Därför måste vi också tänka på hur detta påverkar andra länders bild av oss. Jag tror att det som regeringen gör och har gjort , det vill säga att försöka tala mer om vår svenska sexköpslag och ta den på export, är det första steget. Vi måste få fler att tycka att kvinnor är skyddsvärda. Det är det största problemet , inte att vi inte tycker det. Men i vissa länder ser man inte att man utnyttjar andra personer och att man köper dem. Det tycker jag är det grundläggande problemet. När vi har tagit det första steget går vi kanske vidare till det andra. 169 (S): Jag satte upp mig på talarlistan därför att jag ville kommentera , enligt min uppfattning, fullständigt avskyvärda inlägg. Där gick han över alla gränser. Det var nästan så att man trodde att var tillbaka i justitieutskottet, men de har väl samma talskrivare, antar jag. är Jomshof inte längre kvar i salen, och det är också symtomatiskt. Först går man upp och gör ett sådant inlägg, och sedan sjappar man från debatten. Det visar ännu tydligare att och inte är intresserade av att bekämpa och förebygga sexualbrott. Han är bara intresserad av att hetsa mot invandrare. Det var själva innebörden i hans inlägg. Ja, antalet anmälda våldtäktsbrott har ökat. Det beror på att vi klassar fler gärningar som våldtäkter nu än vad vi gjorde . Det beror också på att fler och fler kvinnor faktiskt vågar anmäla när de har varit utsatta för övergrepp. Så var det inte förr, . Våldtäkt inom äktenskapet var inte ens kriminaliserat . Om och går omkring och tror att det var något slags paradis för svenska kvinnor , något slags idyll där det inte hände någonting, är det fullständigt historielöst. har kvinnors ställning förbättrats på ett mycket påtagligt sätt, inte tillräckligt men på ett mycket påtagligt sätt. Det har gjort att fler och fler vågar anmäla. Det är inte , vill jag säga. Deras kvinnosyn är ytterst unken. Titta bara på deras inställning i abortfrågan! Så citerar han då gärningsmän med invandrarbakgrund och menar att det talar för hur invandrare ser på kvinnor. Det är ett rent bedrägeri. Låt mig nämna en sak. Den mest kända serievåldtäktsmannen i heter . Det är den så kallade Hagamannen i . En av våra mest kända barnamördare och barnvåldtäktsmän heter . Det var han som dödade . Vad tror ni skulle ha hänt om man hade satt en mikrofon framför eller och bett dem utveckla sin syn på barn eller kvinnor? Om de hade uttalat sig förmodar jag att man hade fått höra samma typ av avskyvärda uttalanden som dem vi hörde citera. Men vi skulle aldrig någonsin dra slutsatsen att de här två gärningsmännen talar för hur svenska män ser på kvinnor eller barn. Den slutsatsen skulle vi aldrig någonsin dra. Eller tycker och det? Tror han det? När tog en replik blev det fantastiskt tydligt. Hon ställde frågan: Hur ser du då på svenska män som tar hit kvinnor och begår övergrepp mot dem, det vi kallar för fruimport? Då blev han fullständigt svarslös. Det var inte den poängen han ville ha. De är bara intresserade av att lyfta upp när invandrare begår brott, men när svenska män begår brott räknar man det inte. Det är oerhört avslöjande och visar den människosyn som ligger bakom detta. I värld är människor inte lika mycket värda. Det handlar bara om att använda de olika brotten som begås för att öka skillnaderna, öka hetsen och ställa olika folkgrupper mot varandra. Vi måste bekämpa och förebygga sexualbrott oavsett vem som är offer och oavsett vem som är gärningsman. Låt oss aldrig använda detta som ett medel för att hetsa olika folkgrupper mot varandra. Den diskussionen får vi nog föra vidare med och när han behagar visa sig i kammaren igen. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla S) samt (MP). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § Förfalsknings- och sanningsbrotten Föredrogs justitieutskottets betänkande 2012/13:JuU24 Förfalsknings- och sanningsbrotten (prop. 2012/13:74). 170 (M): förväntas förhoppningsvis fatta beslut om att anta regeringens proposition om förfalsknings- och sanningsbrotten. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av brotten som berör urkunder i 14 och 15 kap. . Översynens syfte var främst att klarlägga vilka förändringar som kan vara nödvändiga med anledning av den utveckling som har skett på it-området. Utredningens betänkande ligger till grund för den nu aktuella propositionen, som innehåller förslag till ändringar av straffbestämmelserna om urkundsförfalskning och andra förfalskningsbrott i 14 kap. och vissa av de så kallade sanningsbrotten i 15 kap. . Sådana sanningsbrott är exempelvis osann försäkran och osant intygande. Förslagen bygger på utgångspunkten att straffskyddet för uppgifter och handlingar som förekommer i elektronisk miljö, till exempel i ett elektroniskt intyg, bör likna det som gäller för traditionella handlingar. Förslagen syftar till att på detta område åstadkomma en modern, ändamålsenlig och så långt möjligt teknikneutral straffrättslig reglering som är anpassad till användningen av handlingar i en elektronisk miljö. Med dagens reglering är det främst traditionella handlingar i pappersform som utgör urkunder och täcks av straffansvaret för förfalskning. I propositionen föreslås därför ett utvidgat och förtydligat urkundsbegrepp som omfattar fler handlingar som upprättas, översänds och lagras i elektronisk form. Till följd av förslaget kan därmed också förfalskning av sådana handlingar bestraffas som urkundsförfalskning. Även i övrigt moderniseras regleringen av förfalskningsbrotten i 14 kap. . Därutöver föreslås att de till förfalskningsbrotten nära anknytande sanningsbrotten i 15 kap. ska bli uttryckligen tillämpliga på uppgifter som lämnas i elektronisk form. Regleringen av dessa brott moderniseras även i övrigt. Till följd av att tillämpningsområdet för de generella reglerna i utvidgas föreslås att ett antal straffrättsliga särlösningar om elektroniskt uppgiftslämnande i andra författningar upphävs. De här lagändringarna föreslås träda i kraft . Det finns inte någon anledning att utgå från något annat än att kommer att anta regeringens lagförslag. Det är positiva förändringar som gör det lättare att verka i it-miljö. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Begreppet beskattningsbar person en teknisk anpassning av mervärdesskattelagen Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU24 Begreppet beskattningsbar person en teknisk anpassning av mervärdesskattelagen (prop. 2012/13:124). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 18 § Ändring i skatteavtalet mellan och Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU26 Ändring i skatteavtalet mellan och (prop. 2012/13:86). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 19 § Informationsutbytesavtal med Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU27 Informationsutbytesavtal med (prop. 2012/13:88). 171 (M): Jag tänkte börja med att beskriva lite hur effekterna kan bli av informationsavtal och skatteavtal. Det här med informationsavtal och skatteavtal har ju börjat . Ca 40 olika avtal har kommit till stånd. Det är fantastiskt bra att man från sida kan börja hämta in uppgifter. Det här är ingen ekonomisk brottslighet som kommer i stundens ingivelse, utan är det en välplanerad verksamhet. Jag tycker inte att det finns det minsta försvar för det. Det man kan se som ett resultat av de här avtalen är att människor har fått samvetsbetänkligheter och kontaktat och begärt frivillig rättelse. betalade 395 personer in 127 miljoner extra i skatt. Det blir per person och år. betalade 1 560 personer in , alltså drygt en halv miljard. var det lite per individ. Den siffran ökade till per person 2012 då 1 078 personer betalade in . Det här har gett totalt , men vet att det finns frivilliga rättelser som är på väg in. Siffrorna är till och med april , och man räknar med att det totalt kan bli . Det är fantastiskt bra siffror. Man kan fundera lite över varför det har blivit så här. Jag tror, herr talman, att när det gäller förmögenhetsskatten har det väl varit känt för alla att den har drivit kapital utanför landets gränser. Det har varit andra än på akuten i som har fört ut pengar, alltså de som har haft stora resurser och inte tycker att de vill betala den skatt som riksdag har beslutat om. Att förmögenhetsskatten var skadlig är forskningen tämligen överens om. Det som har hänt 2013 och som stöder min teori är att 798 personer har betalat in 78 miljoner, och då har vi plötsligt fått ett snitt på per person. Vad har hänt? Jo, man behöver inte längre betala förmögenhetsskatt, eftersom den avskaffades . Det är ganska tydligt att forskningen har haft helt rätt i att det kapital som ska vara kvar i och skapa nya företag, bättre löner och annat försvann ut . Det var helt rätt för svensk tillväxt att avskaffa förmögenhetsskatten. I tre liknande ärenden är det ingen debatt här . Jag hoppas att det kommer fler skatteavtal, för det finns några få länder kvar som behöver ett informationsutbytesavtal. Sedan har vi också ett arbete framför oss med att rusta upp olika skatteavtal. Det finns alltså fortfarande jobb att göra, men det här bevisar ganska tydligt att har vi fel skatter får vi inte in dem, utan pengarna försvinner någon annanstans. Jag yrkar bifall till förslagen i samtliga fyra betänkanden om avtal som skatteutskottet har lagt på kammarens bord. 172 HANS (S): Jag får börja med att be om ursäkt för att jag tar upp kammarens tid med ett ärende som vi är överens om, men bäddade för detta. Det han sade får inte stå oemotsagt. Jag måste erkänna att när jag lyssnar på kommer jag att tänka på skrönan om kejsarens nya kläder. Jag har ingen dröm om att se på det viset, men den handlar om en illusion som byggs upp, och här får man intrycket att den borgerliga regeringen vill bygga upp en illusion om att det är tack vare den som vi har fått in mycket skattepengar till och att det är tack vare den som vi har fått de här så kallade informationsutbytesavtalen som är grunden till att vi har fått in de här pengarna till . De kommer att utvecklas också. Låt mig påminna om att de här så kallade informationsutbytesavtalen bygger på ett samarbete i där man gått samman för att förhandla fram dem. Det arbetet inleddes innan den borgerliga regeringen tillträdde. Man startade samarbetet officiellt . Alla de här informationsutbytesavtalen måste till de nationella parlamenten, för kan ju inte sluta avtal med andra länder. Därför kommer de till riksdag för att vi ska godkänna dem, och så är det i de andra parlamenten också. Det här är ett jättebra arbete. Det är oerhört viktigt. har till och med sagt att är ett bra exempel för övriga världen att ta efter när det gäller att man kan gå samman för att knyta sådana här informationsutbytesavtal. Rätt ska vara rätt. Det är jätteviktigt med informationsutbytesavtalen. De startade på den socialdemokratiska tiden, och de fullföljs nu genom det nordiska samarbetet som vi är mycket stolta över. Det är viktigt att man i politiken liksom med allt annat i livet inte försöker ståta med lånta fjädrar. 173 (M) replik: Det är intressant att så fort alliansregeringen och vi i Alliansen gör något bra är det en idé som kom på. Huruvida han har haft inflytande på och annat känner jag inte till, och jag tror kanske inte att heller gör det. Men det är helt klart att vi från Alliansens sida har prioriterat olika typer av kamp mot ekonomisk brottslighet. och är ett par exempel, liksom de här avtalen, även om vi också är överens om till exempel kassaregister och personalliggare. går vi vidare med torg- och marknadshandel. Ni har pratat om den här kampen, , men det har blivit mest prat. Vi har ju faktiskt gått till handling och skapat regler. Vi har åhörare här från , och de kan nog intyga att det har hänt saker och att har fått olika verktyg för att få bort de oseriösa, för det är klart att de finns. Men, , hade förmögenhetsskatten del i att människor, säkert med hjälp av konsulter och andra, förde ut pengar för att undvika skatt? Har förmögenhetsskatten varit skadlig eller inte? 174 HANS (S) replik: verkar inte tro på mig när det gäller informationsutbytesavtalen och att grunden lades på tid. Han verkar tycka att det är lite futtigt att när Alliansen för en gångs skull gör någonting bra kan vi inte låta dem få vara glada för det, och han menar att vi skulle hitta på saker. Så är det faktiskt inte. Jag skulle vilja rekommendera att gå in på . Där kan man läsa om informationsutbytesavtalen. Där står det under rubriken utformning och inriktning: I syfte att följa upp arbete med internationell skatteflykt beslutade de nordiska länderna att också inleda förhandlingar med skatteparadis. Det är vad man säger och alltså ingenting som vi står och hittar på. När det gäller , som nu hänvisar till, står det att har tecknat informationsutbytesavtal med totalt 41 jurisdiktioner. Det jag står och säger här är som vanligt korrekt. Det är inte så att jag vill vara ogin mot regeringen, utan så är situationen. 175 (M) replik: Jag tror aldrig att jag har beskyllt för att inte vara korrekt. Däremot är vi inte alltid överens. Jag fick inte svar på min fråga om det är så att förmögenhetsskatten är skadlig för svensk tillväxt och för svenskt företagande. Jag vet inte har jag upplevt att när det gäller de skatter vi har tagit bort har ni kommit efter. Jag ska vara ärlig och säga att om jag nu har förstått det rätt så är ni till och med före när det gäller jobbskatteavdrag fem, att det är nog en bra idé om det blir. Det sker en utveckling i er politik; det är jag den förste att erkänna. Vad säger är att vägde för lätt för att få till de här informationsavtalen själv, eftersom det var då arbetet startade. Det är klart att det här har skett i ett samarbete, och jag tror att om vi ska vara helt ärliga, , så var det nog faktiskt som tröttnade på penningflykten och satte ned foten. är en ganska stor spelare, och det resulterade i att det blev fart på det. Det är klart att det också finns en vilja från den lokala regeringen. Det här har naturligtvis varit frivilligt för . Men vi har varit med i det nordiska samarbetet, för då blir vi effektivare. Det tar nämligen tid att sätta sig ned kan det ta år, om vi pratar om skatteavtalen och det är klart att det är en juridisk process och inte bara informationsutbytesavtal. Det är bra, för då kommer vi åt skurkar som flyttar pengar och undkommer skatt som de rätteligen ska betala. Det är bra, men sedan måste vi också gå vidare med skatteavtal så att man inte behöver kringgå reglerna på grund av dubbelbeskattning och liknande. Det finns alltså mycket arbete kvar, men det är tryggt att höra att är med och ställer upp på det arbetet. 176 HANS (S) replik: Det var väl kanske inte världens bästa exempel av att börja prata om skatteavtalen, för är det någonting som regeringen har fått kritik för både från och från är det att man har misskött de svenska skatteavtalen väldigt mycket. Det var bara som både och var väldigt upprörda, för det är viktigt med de här skatteavtalen för svensk företagsamhet när man ska jobba med export och sådant. Det var alltså inget bra exempel. Jag tror också att är den förste som har sagt att väger lätt. Det var intressant. Men faktum kvarstår, och jag är jätteglad för att vi ska jobba med informationsutbytesavtalen. Det ska vi fortsätta med, och vi ska även jobba med skatteavtalen, för det är viktigt för svensk export och svensk företagsamhet.