prot · H10942 · 2013-12-09 00:00:00 — Långsiktighet och lönsamhet är förutsättningar för att driva ett företag. Det gäller också för bönder. För dem som har investerat och byggt upp ett företag, satsat på den typen av drift, och som har känt ett enormt stöd från länsstyrelserna, känns kortsiktigheten frustrerande. Det är också viktigt med ett långsiktigt stödsystem för att nu verksamma bönder och kommande bönder ska våga satsa på någon form av lantbruk. I finns ca mosaikbetesmarker. Av dem är inom naturreservat. Utan stöd till dessa marker kommer många reservat att stå utan de viktiga betesdjuren. Allt arbete som bönderna har lagt ned för att åstadkomma en natur med en rik flora som är tillgänglig för både ortsboende och turister går till spillo. Är detta något som landsbygdsministern kan ta ansvar för? När man hör och läser i pressen att betesdjuren som håller vårt landskap öppet ska prioriteras, att de som satsar på denna landskapsskötsel kommer att drabbas hårt, blir man förfärad och besviken. Nej, ministern, det här är en alldeles för kostsam besparing. Hur ska lantbrukarna klara sig? Vi får svaret att ministern är beredd att rädda tjänsterna på med TA-medel, men att rädda bönderna ställer ministern inte upp på. De kan inte hoppa över två budgetår i sin verksamhet. Det har de inga medel till. Jag hoppas ministern tar tillbaka, gör om och gör rätt. 53 (S): Det ska bli spännande och intressant att se regeringens förslag som ska läggas fram. Jag hoppas att man där har hittat ett sätt att se till att hela kan leva. Det sorgliga är att det kommer att bli ett mindre landsbygdsprogram. Utifrån att det blir mindre pengar kommer delar av programmet att få stryka på foten. Det ska bli spännande att se om det kommer att vara osthyveln eller kniven som kommer att ta bort vissa delar. Den diskussionen och debatten får vi ta . Det vi diskuterar och debatterar just nu rör ett antal lantbrukare som, åtminstone vad jag har förstått, fått tydliga besked om att de inte kommer att få ersättningarna och med största sannolikhet inte och att de inte kommer att bli kompenserade på något annat sätt. Det problematiska är att det i de utsatta miljöerna – med ett antal företagare som gör ett föredömligt jobb för att behålla ett kulturarv och för den specifika miljön i skärgården – inte finns den stöttning man har fått tidigare. Det är vad interpellationen handlar om. Jag frågar återigen: Jag ska till och . Vad ska jag säga till lantbrukarna som där förlorar pengar som är avgörande för huruvida de ska kunna bedriva sin verksamhet eller inte? 54 Landsbygdsminister (C): Tack för debatten! Det här är en viktig debatt. Jag väljer att besvara den sista frågan först. förutsätter jag att regeringens prioriteringar i det avseendet är kända. Det ska då vara möjligt, , att tala om vad regeringens prioriteringar är. Till detta ska emellertid läggas att vi ska ned till med vårt program, och där kan man ha synpunkter på de prioriteringar vi har gjort. Det slutgiltiga ställningstagandet är ännu inte gjort i och med att regeringen har gjort ett ställningstagande. Jag har också fått en fråga om var kommer in i sammanhanget. kommer in genom att landsbygdsprogrammet kommer att beskrivas i en skrivelse till om den så kallade partnerskapsöverenskommelsen. Partnerskapsöverenskommelsen är ett slags kontrakt mellan och kommissionen som övergripande beskriver dels landsbygdsprogrammets innehåll, dels hur landsbygdsprogrammet ska samverka med Fiskerifonden och strukturfondernas program. Till detta ska läggas att vi har ett brett utbyte av erfarenheter och inspel från olika håll, bland annat i en referensgrupp som är knuten till departementet i vilken ett tjugotal organisationer är med och lämnar bra, viktiga och nyttiga inspel och funderingar. Vilka är dessa? Det är bland annat , , och länsstyrelserna. Vi håller en bred kontakt med dem. Tack för en viktig och värdefull debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2013/14:125 om Matlandet och jobben 55 Landsbygdsminister (C): har frågat mig om det inte är dags att fundera på bättre sätt att använda pengar än till – det nya matlandet och om jag har någon annan plan än Matlandet för att vända utvecklingen på landsbygden. Jag är bekymrad över att vi ännu inte lyckats vända den nedåtgående trenden för sysselsättningen inom jordbrukssektorn, och vi jobbar hårt för att minska regelkrånglet och underlätta möjligheterna att öka lönsamheten. Det stämmer att behovet av arbetskraft inom jordbruket har minskat, och utvecklingen följer en längre trend. Under till exempel åren 1973–1976 minskade antalet årsverken med 17 000, åren 1982–1988 försvann nästan 24 000 och för perioden –2002 försvann ytterligare nästan 18 000 årsverken inom sektorn enligt samma sätt att mäta. Denna strukturomvandling har pågått sedan mitten av och beror bland annat på förbättrade produktionsmetoder och jordbrukets mekanisering. Men utvecklingen har också drivits på av den inriktning på politiken som tidigare regeringar valt. Naturligtvis får det konsekvenser för hur många personer jordbruket sysselsätter. För mig är det oerhört viktigt att visionen – det nya matlandet verkligen ger fler jobb, inte minst på den svenska landsbygden. Genom att satsa på att öka produktionen är tanken att den negativa trenden för jordbruket ska vändas. En viktig del av strategin är också att skapa förutsättningar för företagare och anställda på landsbygden att bredda möjligheterna till inkomstkällor genom de många möjligheter som finns i de gröna näringarna i vidare mening. En annan viktig del är att utveckla produkter och tjänster med högre förädlingsvärde genom vidareförädling, restaurangverksamhet eller inom turism. Regeringen har även andra insatser för att nå visionen om Matlandet, som inte redovisas under just den budgetposten. Sänkningen av restaurangmomsen, regelförenklingar och ökade medel till forskning är exempel på sådana åtgärder. Självklart ska våra skattepengar användas på ett klokt sätt. De ska investeras där varje krona ger så stor utväxling som möjligt för att skapa jobb och tillväxt. Det är viktigt att regeringen och våra myndigheter fortsätter att göra vardagen enklare för svenska matproducenter, genom arbete med lagstiftning och förenkling av företagens villkor. Det jobb vi gör i EU för att förbättra den europeiska jordbruks- och fiskeripolitiken är också en viktig pusselbit. Det nuvarande landsbygdsprogrammet erbjuder många möjligheter att utveckla både primärproduktionen och förädlingen av livsmedel, likaväl som möjligheter för företagen att diversifiera sina verksamheter. Innovationer är avgörande för vår framtida konkurrenskraft och är därför också i fokus såväl i kommande landsbygdsprogram som i det fortsatta arbetet med Matlandet. Visionen om Matlandet är min strategi för att skapa jobb och sysselsättning men också för att synliggöra den potential som finns för företagande på landsbygden. Jag är stolt över allt det som åstadkommits inom Matlandet , och jag kommer att fortsätta verka för att fler ska kunna ha sin utkomst från näringar med bas i mat, matproduktion och upplevelser. 56 (S): Tack så mycket, landsbygdsministern, för svaret! Det var inte speciellt mycket nytt. Vad man kan konstatera är att de stimulanser och åtgärder som ministern lyfter fram för att vi ska kunna skapa en levande landsbygd inte är mycket. Jag tror till exempel inte att krogmomsen är lösningen på landsbygdens utmaningar, men där kanske vi har olika uppfattningar. Ministern säger att det är viktigt att bredda företagarnas inkomster. Jag håller helt med. Vi hade precis en interpellationsdebatt om hur mindre lantbrukare ska klara sig och hur sysselsättningen ska finnas kvar i till exempel skärgården. Där tar regeringen bort de sidoinkomster som företagen skulle kunna ha genom miljöersättningar. Då breddar man inte utan snarare snävar in och gör att företagare får mindre möjligheter att klara av att driva sin verksamhet. Vi socialdemokrater vill ha ett där man kan bo och leva överallt. Vi vill ha en strategi och en regionalpolitik som är värd namnet. Därför vill vi satsa. Förutom att vi vill genomföra ett antal förslag som innebär att vi faktiskt får en större närvaro av det offentliga på landsbygden och att vi ser till att vi har kommunikationer och ett bredband som fungerar samt ett antal andra åtgärder vill vi arbeta för att stimulera landsbygden. Vi säger till exempel att vi vill bredda näringen. Vi vill se till att fler företagare får möjlighet att vara energiproducenter och gröna producenter. Vi tror att om man inför ett metanreduceringsstöd skulle det innebära att fler lantbrukare skulle få sina kalkyler att gå ihop. Vi satsar pengar för att man ska kunna utveckla solenergi. Det andra vi säger är att samhället måste vara tydligare och gå före. Därför är vi tydliga med att offentliga upphandlare måste hitta sätt att stimulera och premiera svenska produkter. Det är oerhört viktigt att vi jobbar med det. Det är någonting som borde ha gjorts för länge sedan. Det tredje vi föreslår är ett ganska stort tillskott till landsbygdsprogrammet. Vi föreslår 371 miljoner mer än regeringen för ett utbyggt landsbygdsprogram, för vi ser att de pengarna behövs för att vi ska kunna utveckla landsbygden men också för att uppnå de miljömål som vi faktiskt har satt upp. Sedan den borgerliga regeringen tillträdde har sysselsättningen inom jordbruket minskat . Över 15 000 jobb har försvunnit inom den svenska basproduktionen av livsmedel. har regeringen infört satsningen Matlandet . Där har man satt upp som mål att landsbygden ska få 20 000 nya arbetstillfällen till 2020. Min fundering blir då: Är Matlandet nya utmaning att vi ska skapa 35 000 nya jobb? Vi har ju tappat 20 000, och då måste vi väl hämta dem innan vi kan skapa de nya 15 000? 57 Landsbygdsminister (C): Låt mig inleda med att tacka för interpellationen. Jag tycker det här är en jätteviktig debatt om hur vi kan skapa förutsättningar för jobb och företagande i alla delar av landet. De gröna näringarnas verksamhet är då en synnerligen viktig del. Jag kan med de siffror som är kända konstatera att Matlandetsatsningen har givit resultat. Den har givit resultat i form av att vi till exempel har ökat vår livsmedelsexport. Det är oftast förädlade produkter som inrymmer mycket jobb. Detta har varit möjligt i trots att vi har sett och är inne i en kolossal global lågkonjunktur. Antalet livsmedelsföretag i vårt land har ökat , vilket är mycket i sammanhanget, apropå att vi har många livsmedelsföretag. Min ambition är att fortsätta att utveckla de gröna verksamheterna, för jag vill ha levande landsbygder i hela vårt land och detta i motsats, påstår jag, till oppositionen med Socialdemokraterna i spetsen, som straffbeskattar den svenska landsbygden genom att till exempel föreslå en kilometerskatt på tunga transporter. Tunga transporter är en förutsättning för att landsbygdens verksamheter på det stora hela ska kunna finnas kvar. Hur ska till exempel mjölken kunna transporteras med någonting annat än lastbil från gården till mejeriet, eller timret och massaveden till de industrier som vi har runt om i vårt land? Hur ska de transporteras, , om inte med en lastbil? Hur ska ni bemöta propåer om en höjd bensinskatt, som ju kommer att drabba landsbygdsbefolkningen, som inte har någon tunnelbana, som inte har någon kollektivtrafik värd namnet att ta sig fram med utan är tvingad att använda bilen, som oftast drivs med något fossilt drivmedel? Till detta ska läggas att vi har infört de stöd som talade sig varm för, nämligen ett metangasreduceringsstöd. Som bekant finns föreslaget i vår budgetproposition. Ett solcellsstöd finns därför att vi vill få fram ny energi, och den kommer från den svenska landsbygden. Därtill kommer att det kommer att gynna arbetstillfällen, inte minst i lite mindre verksamheter på den svenska landsbygden. Sammantaget säger jag – jag kan återkomma i nästa inlägg med fler siffror – att satsningen Matlandet har varit lyckad. Jag ämnar fortsätta med den, för jag vill den svenska landsbygden väl och vill sysselsättningen väl i alla delar av vårt land. Jag hade hoppats på någonting annat, men jag tvivlar på att ni i oppositionen, med de grundförslag som ni har, vill det på samma sätt som vi vill. 58 (S): Det är bra när det blir lite stuns i debatten. Det är viktigt att vi diskuterar de här frågorna. Jag hoppas att vi under de kommande månaderna får en ordentlig diskussion om hur vi ska utveckla landsbygden, för jag tycker att det är oerhört viktigt. Vi socialdemokrater menar att det finns potential här att skapa många nya arbetstillfällen, men då måste man våga. Ministern säger att man har infört ett metanreduceringsstöd. Det man har gjort är att ge en ostkant. Man har infört ett litet pilotprojekt som än så länge inte har definierats, men de pengar som har tillförts räcker inte på långa vägar till det skriande behovet av investeringar som skulle behöva göras. Vidare säger ministern att exporten av livsmedel har ökat. Det är väl bra, men importen av utländska livsmedel ökar desto mer. Ministern säger också att livsmedelsföretagen har blivit fler. Det tycker jag är positivt. Men man ska vara medveten om att Matlandet har kostat 1 miljard och mer därtill och inte har givit speciellt många nya arbetstillfällen. Snarare fortsätter trenden att antalet sysselsatta både inom jordbrukssektorn och inom livsmedelssektorn minskar. Sedan till ministerns påhopp på oppositionen om ett antal politiska förslag, och vi kan börja med kilometerskatten. Det är helt korrekt att vi vill införa en vägslitageavgift. Skälet till detta är mycket enkelt: Vi behöver se till att få ordning och reda på den svenska transportsektorn. Det är som vilda västern. Det som är det största problemet är att miljön får klä skott allra mest. Den stora belastning som detta skulle innebära – som ministern säger – rör sig om småpengar i sammanhanget. Det stora dilemmat för åkerinäringen är den osunda konkurrens som råder och som vi kan se just . Jag är ganska säker på att åkerinäringen håller med mig om problembilden. Det är en osund konkurrens och stora problem i sektorn som regeringen inte tar tag i. Vi håller också på att få en väldigt ålderstigen fordonsflotta på grund av att är ett av få länder i som inte inför system där man stimulerar företagen att använda sig av en miljövänlig fordonsflotta. Jag tror inte att kilometerskatten kommer att vara det som avgör huruvida vi kan ha en levande landsbygd eller inte. När det gäller de bensinskattehöjningar som vill ha ska man vara medveten om att det kvotpliktsförslag som regeringen har lagt fram och som inte innebär någon höjning av koldioxidskatten genererar mellan 500 och 600 miljoner i intäkter till statskassan på grund av att drivmedel beskattas på ett annat sätt. Det är ju en dold koldioxidskattehöjning, men man kallar det inte för det. Statskassan får mer, och miljöåtagandet blir sämre. Slutligen: Jag ställer min fråga ytterligare en gång. Sysselsättningen har minskat med , och nästan 15 000 jobb har försvunnit inom den här branschen. Är det meningen att vi ska ha 35 000 nya jobb för att man ska uppnå Matlandet mål om att skapa fler jobb till 2020? 59 Landsbygdsminister (C): Vi ser väldigt positiva siffror för sysselsättningen inom flera av Matlandets fokusområden. Både inom turist- och restaurangnäringen går det starkt framåt. Man bidrar också till att skapa jobb, inte minst för unga människor. Fler och fler livsmedelsföretag startas i vårt land. Som jag nämnde tidigare ökar exporten stadigt. till hela Matlandet har SCB räknat med en ökning med ungefär 10 000 sysselsatta –2011. vill jag vara ödmjuk och säga: Det finns alltid definitioner i all statistik, och de förändras över tiden. Men jag säger det ändå: Matlandet har påtagligt bidragit till ökad sysselsättning i vårt land. I jordbruksdelen, som är ett av Matlandets fokusområden, pågår det en ständig mekanisering och rationalisering, ofta väldigt pådriven av tidigare socialdemokratiska regeringar. Jag är inte säker på att vare sig eller jag vill stoppa denna utveckling. Jag tror inte att vi vill gå tillbaka till – för att ta ett kanske lite löjeväckande exempel – handmjölkning. Det är klart att en robot mjölkar fler kor per årsarbetskraft än vad en människa gör. Denna utveckling kommer förmodligen att fortsätta. Det är därför som jag vill öka produktionen av primärprodukter för att i viss mån motverka den sysselsättningsminskning som finns på det fokusområdet inom Matlandet. Till detta kommer alltså de positiva siffrorna när det gäller nya förädlingsföretag och livsmedelsföretag som i många fall söker sig ut på en större och global marknad inom turismen. Och vilka är det framför allt som är sysselsatta i dessa företag, vilket jag tycker är speciellt glädjande? Jo, det är unga människor – unga människor som ni vill försvåra för genom att dubblera arbetsgivaravgiften. Ni motverkar ju förutsättningarna att skapa verksamheter på den svenska landsbygden och i den gröna näringen genom att fördubbla arbetsgivaravgiften för den som är ung och vill in på arbetsmarknaden. Varför, , lägger ni fram ett sådant förslag i er budget? 60 (S): Som jag sade kan jag hålla med ministern om att det inom livsmedelssektorn finns en viss positiv utveckling. Jag håller med om att det är bra. Jag kan också hålla med om att det som var bra med satsningen på Matlandet har varit att frågorna generellt har lyfts fram. Det förs ju en större diskussion än för sju om landsbygden och landsbygdens utveckling. Det är positivt. Det som jag är kritisk emot är att det har kostat mycket pengar och att vi inte har fått ut tillräckligt mycket pang för dem. Det är min ena bedömning. Min andra bedömning är att det är långt kvar tills vi når det mål som regeringen har satt upp om 20 000 nya arbetstillfällen inom sektorn. Snarare har utvecklingen varit negativ både när det gäller arbetstillfällen och i fråga om den mat som produceras. har importen ökat , vilket är problematiskt. Det behövs därför ytterligare satsningar än bara de pengar som regeringen satsar och som i vissa fall skulle främja exporten men som inte på något sätt stöttar den inhemska produktionen. Vi socialdemokrater vill införa ett branschprogram som är tydligare och som lyfter fram branschen och ger den en större möjlighet att jobba med utveckling. Vi är tydliga med att vi vill att kommunernas upphandlingsprocesser ska fokuseras på produkter som framställts med respekt för svenskt djurskydd och andra sådana garantier. Vi vill också att sektorn ska bli en större energiproducent. För att nå dit krävs det pengar och resurser. 61 Landsbygdsminister (C): Jag kan konstatera att många av de mål som vi och jag personligen har satt upp för Matlandet har nåtts eller är på god väg att nås. Även jag vill göra mer. Och jag hoppas och förutsätter att Socialdemokraterna anstränger sig för att hjälpa till. Då är förslag som kilometerskatt, höjd bensinskatt och fördubblad arbetsgivaravgift för ungdomar kontraproduktivt om vi vill öka sysselsättningen på svensk landsbygd och inom den gröna näringen. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2013/14:182 om scenkonstens internationalisering 62 Kultur- och idrottsminister (M): i har frågat mig hur jag tänker agera för att möjliggöra scenkonstens internationalisering. Bakgrunden till frågan är att Länsteatrarna i under sitt höstmöte haft internationell och interkulturell samverkan som tema. Utbytet med omvärlden är en förutsättning för ett vitalt och levande kulturliv. har samtliga myndigheter på kulturområdet i uppgift att integrera ett internationellt och interkulturellt perspektiv i sina verksamheter. Den bidragsgivning som statliga aktörer och ansvariga inom kultursamverkansmodellen beslutar om ska därför omfatta internationella och interkulturella delar av de sökandes verksamheter. Detta omfattar även scenkonstens internationalisering. Den svenska statliga kulturbudgeten har ökat . Ökningen har även kommit scenkonsten till del. Detta är en positiv utveckling som inte har sin motsvarighet i många övriga länder i . till 2020 pågår EU:s nya kultur- och medieprogram Kreativa , som syftar till att främja såväl europeiskt som internationellt samarbete. Under innevarande programperiod har svenska aktörer inte fullt utnyttjat möjligheterna i EU:s kulturprogram. har därför fått i uppdrag att främja ansökningar från svenska aktörer. Utfallet för svensk del har visat en positiv utveckling. Jag förutsätter att svenska aktörer framöver i ökad grad tar del av de möjligheter som Kreativa erbjuder. Bland andra insatser som är viktiga vill jag lyfta fram att åtta utsända kulturråd arbetar vid svenska ambassader runt om i världen. Dessa har i uppgift att främja kulturutbyte mellan länderna. En stor satsning på scenkonstens internationalisering ägde rum , under den nordiska , som arrangerades i . Vidare deltog statliga aktörer och scenkonstaktörer även vid stora scenkonstmässan i . Därtill kommer att vara en av EU:s kulturhuvudstäder 2014. Flertalet myndigheter och institutioner inom kulturområdet har fått regeringens uppdrag att samverka med under detta år. Regeringen arbetar därmed aktivt för att på olika sätt stödja internationaliseringen på nationell, nordisk och europeisk nivå samt även i internationella sammanhang. 63 i (S): Jag tackar kulturministern för svaret. Kulturutbyte och internationalisering gör att öppnar sig mot omvärlden. Inom kulturlivet är det viktigt att öka graden av internationalisering och stödja internationellt och kulturellt utbyte. Det handlar både om möjligheterna för svensk kultur att möta ny publik i andra länder och om möjligheterna för svensk publik att möta andra länders kulturer. Det är också viktigt att främja och stödja internationella samarbeten. När jag träffade flera av de 19 länsteatrar som finns i på deras höstmöte i för var temat just internationell och interkulturell samverkan. Mötet resulterade bland annat i ett uttalande, som också ligger till grund för den interpellation jag har ställt till kulturministern. Min fråga är hur hon ser på sin och statens roll när det gäller att stödja scenkonsten i att nå det nationella kulturpolitiska målet om att främja internationell och interkulturell samverkan. Länsteatrarna lyfte fram att de statliga anslagen har urholkats, vilket gör att ekonomin för teatrarna försvårar möjligheten att upprätthålla eller ens skapa internationella samarbeten. I det svar jag får från kulturministern verkar hon inte riktigt ha uppmärksammat den situation som många inom kulturområdet faktiskt upplever, utan hon lyfter som vanligt upp att anslagen till kulturen har ökat. Men sanningen är att uppräkningen ligger långt under den kostnadsutveckling som våra scenkonstinstitutioner bland annat upplever. Det gör att det egentligen blir en försvagad ekonomi. Då är det just det internationella arbetet som måste stå tillbaka, för det är oftast dyrare att vara med i det internationella nätverksarbetet och även att jobba med internationella samarbeten. Ministern lyfter fram att utbyte är bra och en förutsättning för ett vitalt och levande kulturliv. Min fråga blir dock återigen, herr talman, vad kulturministern är beredd att göra för att möjliggöra för våra scenkonstinstitutioner att upprätthålla ett internationellt utbyte och samarbete. I svaret från kulturministern tas också de möjligheter som finns inom EU:s program upp. Man konstaterar även att svenska aktörer inte har utnyttjat de möjligheterna fullt ut i det innevarande kulturprogrammet. Mina frågor till kulturministern är: Har man analyserat vad det är som gör att svenska aktörer inte har varit så aktiva i att söka samarbeten inom det EU-program som finns ? Vad har man i så fall kommit fram till, om det är så att man har analyserat det? Jag möts oftast av att man ser svårigheten i att man inte har de ekonomiska resurserna att vara med, på grund av medfinansieringen. Hur ser kulturministern på hennes och statens roll i att i så fall kunna lösa det här, till exempel med statlig medfinansiering?