prot · H10918 · 2013-10-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:41 Till Interpellation 2013/14:41 Säkerhet och sårbarhet i samhällets it-infrastruktur av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (C) Enligt uppdrag 2013/14:48 Till Interpellation 2013/14:48 Insyn i det kungliga apanaget av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:50 Till Interpellation 2013/14:50 Gruvnäring och regional tillväxt av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (C) Enligt uppdrag 2013/14:51 Till Interpellation 2013/14:51 Ojnare myr som Natura 2000-område av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef 3 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Proposition 2013/14:24 till socialutskottet Skrivelser 2013/14:23 till socialutskottet /14:29 till utrikesutskottet EU-dokument KOM(2013) 722 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 4 § Ny bibliotekslag betänkande 2013/14:KrU2 Ny bibliotekslag (prop. 2012/13:147) föredrogs. 1 i (S): Biblioteken är en av våra mest uppskattade verksamheter av våra medborgare runt om i landet. Biblioteken är också en av de viktigaste verksamheterna i den kulturella infrastrukturen. Men vi får tyvärr rapporter om att utvecklingen inom biblioteksområdet går åt helt fel håll. Enligt har en tredjedel av alla bibliotek försvunnit, och har 70 bibliotek lagts ned. är det lag på att alla kommuner ska ha en biblioteksplan. är det fortfarande en femtedel som saknar en sådan plan. Nästan lika många har visserligen en plan, men den är alldeles för gammal. Enligt är det viktigt att det synliggörs för medborgarna vilken inriktning det finns för biblioteksverksamheten så att medborgarna kan ta ställning till hur kommunen sköter den. Utvecklingen går mot att allt fler har allt längre till ett bibliotek och att barn och unga läser sämre och läser mindre. Det finns ca 1 200 biblioteksfilialer i . Då finns det alltså 900 bibliotek kvar att stänga för att komma ned till bibliotekslagens miniminivå på minst ett bibliotek i var och en av våra kommuner. Enligt den officiella biblioteksstatistiken minskar dessutom både lån och besök på våra bibliotek. Detta är en utveckling som jag tycker att man måste vända. Det är kommunerna som är ansvariga för biblioteksverksamheten – så ser lagstiftningen ut. Men om den mest populära kulturinstitutionens kurvor går åt fel håll behövs det en nationell nivå som tar ett samlat grepp om situationen. Hur ser den ut, och vad behöver vi göra? I den nya bibliotekslagen som vi debatterar tycker jag att kulturministern och den borgerliga regeringen skulle ha kunnat ta ett större ansvar. Förslaget är ganska tunt. Det sägs i förslaget att det ska finnas bibliotek i alla kommuner. Det finns det . Det sägs att det ska vara fritt att låna. Det är det . Det sägs att man ska prioritera barn och unga. Det låter bra, men hur ska man göra? Det är alltså mest öppna dörrar man slår in. Kulturministern vill nog väl, men det är väldigt lite verkstad. Läsambassadörer är en av kulturministerns åtgärder för att främja läsande. Det är symboliskt och medialt, men det behövs mycket mer för att ge ett ordentligt resultat. I propositionen föreslås att blir den myndighet som ska få ansvaret att ha en nationell överblick över och främja samverkan inom det allmänna biblioteksväsendet. Det är väl bra, men det är inte på långa vägar tillräckligt. Därför har vi i dagens betänkande en reservation som lyfter fram att vi vill se en samlad nationell biblioteksstrategi. Vi vill att i samarbete med bibliotekshuvudmännen ska ta ansvar för strategier, planering, statistik och uppföljning. Myndigheten måste ha möjlighet att analysera och utifrån slutsatser ge förslag på åtgärder. Den nationella biblioteksstrategin skulle kunna vara ett verktyg för att hantera ett antal utmaningar, till exempel utmaningen att läsförmågan och läsförståelsen sjunker och att bibliotekens attraktionskraft minskar på grund av sämre tillgänglighet till verksamheten och ökande klyftor och vikande användning hos vissa grupper. En annan fråga som vi lyfter fram är vikten av skolbiblioteken. Det är inte några roliga rapporter vi får. skolbiblioteksrapporter visar på urusla siffror och en ojämlik skolbibliotekssituation. Man brukar då hänvisa till att vi har en skollag som fastställer att det ska finnas skolbibliotek på varje skola. Men det är inte en lösning för barn och unga att skriva in det i skollagen om det inte efterföljs. Vi socialdemokrater kräver att lagen följs upp och att skolbiblioteken dessutom ska vara bemannade. En bokhylla i en skolkorridor anser inte vi är ett skolbibliotek. skolbiblioteksstatistik visar tyvärr att hälften av alla skolor saknar bemannade skolbibliotek. Vi tror också att det är viktigt att följa upp hur skolbibliotekslagen efterlevs, och vi efterfrågar statistik, uppföljning och forskning. Därför tycker vi att bör få i uppdrag att ta fram en strategi för att alla skolor ska ha bemannade skolbibliotek av hög kvalitet och att Skolinspektionen ska följa upp efterlevnaden av lagen. En annan fråga är kompetensen. Den grundläggande kompetensen och det läsfrämjande uppdraget står bibliotekarierna för. Därför är det anmärkningsvärt att man inte lyfter fram vikten av bibliotekariernas roll. De finns faktiskt inte med; de nämns över huvud taget inte i lagen. När kulturministern fick frågan om vikten av bibliotekariernas roll svarade hon att det var en bra fråga. Hennes förvånande svar var att de inte nämns eftersom de kan anses självklara; bibliotekariernas roll på biblioteken är självklar. Men så självklart är det faktiskt inte. Därför vill vi att man lägger in ytterligare en paragraf i lagen som tar upp vikten av personal med relevant kompetens och bestämmelser om behörighetskraven för bibliotekspersonal. I den nya bibliotekslagen talas det om vikten av kvalitet. Också det kan man tycka är en självklarhet, men när det gäller bibliotek handlar det också om kvantitet. Statistiken visar på en utveckling med färre filialer, färre utlån, färre besök och ett minskat läsande bland barn och unga. Detta är en utveckling som vi socialdemokrater tar på stort allvar. Vi vill verkligen se till att den bryts. Det behövs både kvalitet och kvantitet. Jag ställer mig bakom samtliga socialdemokratiska reservationer i dagens betänkande, men för tids vinnande yrkar jag bifall på reservation 15. 2 (MP): Tack för att vi får debattera den här frågan ! Dörren öppnas, och luften är pintjock av spänning. Namnet som alla vill ha blir offentligt. Motiveringen var: Den samtida novellkonstens mästare. Människor blev glada, och på många bibliotek firar man den uppmärksamhet som ett alltid skapar. kan man tycka vad man vill om, men att människor skriver böcker och väljer att berätta historier är viktigt. Att människor får ta del av och läsa dessa historier, uppleva nya världar, reflektera över dessa världar och deras betydelse och drömma sig bort i en fantasivärld är av mycket stor betydelse. Det är att skapa en egen skatt inom sig. Alla människor har rätt att få den möjligheten. Den där berättelsen och historien som man bär inom sig kan rädda livet. Jag återkommer till det. Ordet bibliotek är grekiska och betyder boksamling. Biblio betyder bok, och tek kan man säga står för en plats för något. Men vad är det som pågår mer i bibliotek, och ska det pågå massor av saker? Ska det inte vara böcker, tyst och tungt? Det är lunchlyrik på i . Man läser lyrik av : Under darrande bågar av ljus. På länsbiblioteket i deltar ett tjugotal förskollärare i insats Handledning för jämställdhet och kunskap. Man har en gemensam utbildningskväll, och temana är barns läsutveckling ur ett genusperspektiv och lyrik i förskolan. På har barn skapat egna sagor med sina Ipad. Här finns gratis hjälp med läxläsning. Mycket positivt pågår på olika bibliotek runt om i landet. finns det utmaningar och trender att förhålla sig till. Antalet bemannade bibliotek fortsätter att minska. fanns 1 538 bemannade offentliga bibliotek. Det är en total minskning med 32 . Antalet rapporterade obemannade övriga utlåningsställen som folkbiblioteken har, där vidare låneregistrering inte sker, fortsätter dock att öka. Användandet av e-medier fortsätter att öka på bekostnad av de tryckta medierna. På forskningsbiblioteken är användningen av e-medier helt dominerande jämfört med de tryckta. gjordes närmare 45 miljoner nedladdningar från forskningsbibliotekens elektroniska samlingar. På folkbiblioteken har e-boksutlåningen ökat . Detta var lite fakta. Jag hoppas verkligen att det inte undgått någon att jag och ser på bibliotek som en av våra viktigaste platser för bildning, kunskap, utveckling och nöje. Det är en plats som är icke-kommersiell – en av få platser, känns det som. Det är en plats för alla människor, olika åldrar, åsikter och bakgrund, oavsett vem du är och vare sig du har papper på att du får vistas här i landet eller ej. Vi i anser att det finns något mycket viktigt med bibliotek förutom böcker, bokstäver, ord och rum, och det är utbildade bibliotekarier. Dessa viktiga bibliotekarier verkar dock alliansregeringen totalt ha missat i hela sin ambition med bibliotekspolitiken, både inom skolan och när det gäller folkbibliotek. Man har missat att ett bibliotek inte endast är ett bibliotek enligt den grekiska tolkning som jag inledde med, alltså inte endast en boksamling. Det är människor med kunskaper om bibliotekens roll och verksamhet, med litteraturkunskap, informationskunskap och mer därtill. En bibliotekarie arbetar med att strukturera och söka information och att rekommendera litteratur. De flesta bibliotekarier har också ett personligt ansvarsområde på sin arbetsplats med olika verksamheter. En viktig uppgift är också att vägleda användarna i hur de själva kan söka information. ligger detta nya förslag till bibliotekslag på bordet för att beslutas om. Med tanke på att en ny bibliotekslag har varit efterfrågad och önskad skulle man ju kunna vara nöjd med detta. Som politiker intresserad av vad som händer på bibliotek, vilka utmaningar man står inför och vilket ansvar politiken ska ta har jag också tagit upp flera frågor i interpellationsdebatter här i kammaren . Jag har interpellerat om e-boksfrågan, om biblioteksersättningen och om en ny bibliotekslag. I höstbudgeten 2008 kom en avisering om att det skulle ske en revidering av bibliotekslagen. , , lämnades ett utredningsförslag. I en interpellationsdebatt om en ny bibliotekslag efterfrågade jag just en ny lag. I svaret från ministern sades att det pågick ett arbete med en reviderad bibliotekslag. debatteras förslaget här i riksdag. Det är vi fick höra att det skulle komma. Hur blev då lagförslaget? Jag tycker att det finns en hel del saker som blivit tydligare, men det finns annat som inte alls har blivit tydligare. Därför finns det en hel del reservationer. Vi i anser att det fattas en hel del och att det är otillräckligt. Vi hade väntat oss lite mer efter . Jag tänkte nu ta upp några av de reservationer vi har. Det är mycket bra att regeringen formulerar att det allmänna biblioteksväsendet ska vara öppet för alla och att biblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, de nationella minoriteterna och personer med annat modersmål än svenska. Vi anser dock att biblioteken ska vara öppna och tillgängliga även för människor som vistas i vårt land utan tillstånd, de så kallade papperslösa. Detta finns i reservation 2. Vi har en gemensam reservation med Socialdemokraterna och om att lagen bör innefatta bestämmelser om bibliotekspersonalen med dess speciella kompetens. Det är som jag sagt tidigare mycket märkligt att regeringen inte ser att betydelsen av bemannade bibliotek med utbildad personal är A och O eller kanske A till Ö för att biblioteken ska kunna leva upp till sin rätta roll. Detta finns i reservation 5. En reservation handlar om folkbibliotekens utbud och innehåll och det demokratiska uppdraget, där neutralitet bör prägla utbudet. Vi lyfter också frågan om avgiftsfrihet för alla medier i en reservation. Den nuvarande bibliotekslagen formulerar allmänhetens rätt att utan avgift låna litteratur. Begreppet litteratur är inte bundet till ett specifikt tekniskt format. Tvärtom kan den publiceras i såväl analoga som digitala medier. Men eftersom man i gängse språkbruk ofta åsyftar litteratur i traditionell fysisk bemärkelse uppstår en risk för att lagen tolkas som om endast fysisk litteratur avses. Därför är det bra att det tydliggörs att den föreslagna lagen är teknikneutral och att litteratur ska tillhandahållas allmänheten oavsett om den publiceras i fysisk eller digital form. Vi anser att det inte endast är litteratur som ska kunna lånas utan avgift. I dagens medielandskap finns många andra sortens medier, och även dessa är bärare av information. Det handlar om ljud, film, musik och så vidare. Vi anser att avgiftsfriheten inte ska omfatta bara litteratur, utan den bör omfatta alla medier samt internet- och datoranvändning. Vi tar upp skolbiblioteken och frågan om bemanningen. Vi föreslår att bemanning av skolbibliotek ska skrivas in i lagen. En reservation handlar om samverkan. Det allmänna biblioteksväsendet ska kunna samverka i syfte att ge alla tillgång till landets samlade biblioteksresurser. De offentligt finansierade biblioteken ska avgiftsfritt kunna låna ut litteratur till varandra. Vi tror att när biblioteken samverkar utvecklar man biblioteksväsendet på många olika sätt. Det handlar om att utnyttja de möjligheter som finns, och med teknikneutralitet har man ännu större möjligheter. Vi tycker att det är bra om man suddar ut gränserna mellan biblioteken. Vi har också en gemensam reservation om den nationella strategin, som vi hörde om tidigare, där vi tycker att man ska främja bibliotekens planering, styrning och uppföljning. Vi tar från sida även upp biblioteksersättningen i dagens ärende. Biblioteksersättningen utgör en kärna i arbetet med att främja landets litteraturproduktion. Vi tycker att det är väldigt viktigt att förhandlingsrätten kvarstår och att man ser vikten av att höja biblioteksersättningen. Vi tycker att det saknas flera viktiga åtgärder och förslag som borde ha varit med efter en så lång hantering, inte minst. Här presenterar vi flera angelägna förslag. har sina förslag. Socialdemokraterna har sina förslag. Några har vi också gjort gemensam sak av. Allianspartierna har tydligen enats, och detta är det bästa man kan åstadkomma. Det är lite halvljummet, tycker jag. Ett hundraprocentigt stödparti finns i den här frågan för Alliansen. Det är uppenbarligen . De har tydligen inga åsikter, och de är inte här . Det svenska biblioteksväsendet fyller en viktig funktion för många människor, men har antalet biblioteksbesök minskat. Och många folkbibliotek har avvecklat sin verksamhet. Boklånen har minskat. Teknikutvecklingen går snabbt framåt, och med den skiftar människors medievanor. Därför behövs en framåtsyftande och utvecklande politik som löper i takt . Vi i visar på flera av de här förslagen och har tidigare debatterat flera ämnen som berör området. Att man ska få läsa, få tillgång till litteratur och få kännedom om sin omvärld är en del av allt som står för. Det handlar om att bygga låga trösklar till litteraturens rum och slå vakt om dessa demokratiska platser och att i politiska dokument och nya lagar se att betydelsen kan göra skillnad och faktiskt rädda liv. När vi hade en budgetdebatt i kammaren fick jag en bok av kulturministern med titeln , skriven av . säger i en intervju i : Jag är en autodidakt. Allt jag kan och all kunskap jag har fått har jag fått gratis från bibliotek och böckerna där. Av egen erfarenhet vet jag att bibliotek kan göra skillnad på liv och katastrof. 3 (V): har flera reservationer tillsammans med och Socialdemokraterna. Vi har i mångt och mycket en samsyn när det gäller kulturen. Jag vill bara lyfta fram en reservation från vår sida, nämligen nr 5. När jag satt här och lyssnade kom jag att tänka på ett citat av , den gamle gode klassiske arbetarförfattaren. Han sade: Du är inte bara där dina skor står utan också där dina drömmar finns. Det tycker jag på något vis också är något av bibliotekens innersta kärna. Men, herr talman, jag ska nu läsa en annan text som jag tycker är väldigt värdefull, nämligen folkbildningsmanifest, version: Frihet, välfärd, samhällelig och personlig utveckling är grundläggande mänskliga värden. De kan bara förverkligas genom välinformerade medborgare med möjlighet att utöva sina demokratiska rättigheter och därigenom spela en aktiv roll i samhällslivet. Medborgarnas eget deltagande i utvecklingen av demokratin är beroende av fullgod utbildning samt fri och oberoende tillgång till kunskap, tankar, kultur och information. Folkbiblioteket som lokalt kulturcentrum utgör en grundförutsättning för ett livslångt lärande, ett självständigt ställningstagande och en kulturell utveckling för den enskilde och för olika grupper i samhället. Denna portalparagraf uttrycker på ett bra sätt tanken bakom folkbibliotekens syfte och verksamhet. Det handlar om yttrande- och åsiktsfrihet och om bibliotekens samhälleliga uppdrag. Av hävd utgör biblioteksverksamheten i vårt land en av hörnpelarna i det demokratiska samhällsbygget. Det är inte längre bara den fysiska pappersboken som innefattas i dess verksamhet utan även nya medier som den tekniska utvecklingen fört med sig, som databaser, internet, e-böcker och annat. Därför efterlyser vi i inrättandet av digitala bibliotek med en fungerande ordning för ersättningen till upphovsmännen, som ska säkerställas. Förslaget till en ny bibliotekslag visar att det finns behov av att göra biblioteken tillgängliga för alla, för dem som är funktionsnedsatta och för personer med annat modersmål än det svenska. Och det ska vara ett särskilt hänsynstagande till barn och ungdom. Allt detta är gott och väl, men det krävs större tydlighet om vad som krävs för att i verkligheten uppfylla kvalitetsmål, allsidighet och tillgänglighet. Förutsättningen för bibliotekens oberoende av såväl politiska som ekonomiska intressen är att verksamheten finansieras genom skattsedeln. motsätter sig privatiseringar av folkbibliotek i allmänhetens tjänst. Varje kommun ska ha minst ett bra bibliotek med hög standard och utbildad personal. Detta gäller givetvis också för alla skolor. De nationella biblioteksplanerna ska vara ansvarsknutna till kommuner och landsting, men vissa investeringar måste givetvis göras med hjälp av statlig finansiering. Bibliotekens tillgänglighet och tillgången på ett fritt och mångsidigt flöde av litteratur bidrar i högsta grad till att skapa ett varmare och humanare samhällsklimat. Vi lär oss att olikhet och mångfald är bra komplement till tradition och kulturarv. I vårt globaliserade tidevarv bör vi också kunna lämna plats för det som är nytt och det som vi tycker är annorlunda. Den goda tradition som folkbildningen utgör gäller barn, unga och vuxna – alla i samhället – oavsett var man kommer ifrån. Det förutsätter vissa saker. Hit hör avgiftsfriheten för lån av böcker och nyttjandet av olika medier och kunskapskällor. Förutom att vara en social mötesplats med möjlighet till tanke- och erfarenhetsutbyte spelar biblioteken en viktig roll för utbildning, forskning och, på det personliga planet, det livslånga lärandet. menar att alla bibliotek som är offentligt finansierade också ska vara öppna för alla. För att möjliggöra dessa ambitioner behövs en nationell biblioteksplan för att säkra såväl tillgången som kvaliteten i ett jämbördigt bok- och mediebestånd över hela landet. Detta gäller även för högskolebibliotek, sjukhusbibliotek och specialbibliotek – ja, alla offentligt finansierade bibliotek. För barn och ungdomar är språkförståelsen och läsandet extra viktigt för att främja deras personliga utveckling och för att ge dem nödvändiga verktyg för det liv som väntar dem. Vi har ett gemensamt ansvar för bra skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. Detta gäller inte minst de fristående skolorna, som alltför ofta flytt från sitt ansvar. Det krävs målmedvetna satsningar och stora ekonomiska investeringar för att göra alla i rimligt delaktiga i den språkliga gemenskapen. Dessa krafttag måste komma mycket tidigt i barnens uppväxtmiljö. Det handlar om fortbildning i läsfrämjande för dagis- och skolpersonal, för fritidsassistenter och för lärare. Studieförbunden och folkbildningen kan spela en viktig roll, precis som de ideella läsrörelserna. En landsomfattande kraftsamling är vad som behövs . Denna ska inte vara kortsiktig av kampanjkaraktär utan äga en mycket konkret handlingsplan som lägger störst insatser på dem som behöver dem mest. Den mångkulturella aspekten ska också ingå i den nationella biblioteksstrategin för att förverkliga det övergripande demokratiska målet med allas rätt att delta. vill öka insatserna för att tillfredsställa de olika språkliga minoriteternas behov. Vi vill också att olika språk- och läsinsatser särskilt ska riktas till kulturellt eftersatta områden. Dessa kan finnas såväl i förorten som på landsbygden. Ja, överallt där dessa områden finns ska resurser sättas in. Förutsättningen för att vi med stolthet kan upprätthålla bibliotek i allmänhetens tjänst, höja biblioteksstandarden och ge alla möjlighet att ta del av biblioteken är bokskaparna – både författare och bildmakare. Därför är en höjning av biblioteksersättningen också en investering . Jag vill tacka för ordet med ett gammalt vackert citat från när Ungsocialisterna ville sprida kunskap och kultur över landet: Ljus över landet, det är vad vi vilja! I detta anförande instämde (V). 4 (M): Citaten är ovanligt många i kammaren . Det är väl för att kulturutskottet debatterar. Det är härligt! Om jag vore skulle jag säga att vi debatterar fantasins fyrbåk. Det är vad biblioteken kan vara. Den lag vi nu debatterar är en lag för framtiden. Den tid vi lever i har många möjligheter men rymmer enormt många utmaningar. Betänkandet och propositionen som vi debatterar handlar kortfattat om vad ett modernt bibliotek ska vara. Vad är det , och vad ska det vara ? Det finns kulturdebattörer – inte här i dagens kammare – som tycker att ett bibliotek även i fortsättningen ska vara ett tystnadens palats där det bara ska finnas böcker och tidskrifter i pappersform som ska lånas ut och vara en kontrast till dagens uppskruvade tempo med ständig uppkoppling och ett enormt medieutbud. Andra menar, precis som jag, att bibliotekens utbud ska vara större än så, vara en mötesplats för olika saker, inte bara mötesplats för litteratur. I förslaget till bibliotekslag, som vi ska fastställa i riksdag, finns det en mycket bra balans mellan bibliotekens tidlösa uppdrag att förmedla litteratur i olika former och teknikneutraliteten. Ett exempel på den nya teknikens möjligheter är att nå nya grupper med hjälp av olika medier, till exempel ljudböckerna. De har blivit mycket populära . Många nya grupper har börjat intressera sig för läsning tack vare ljudböckerna. Se bara exemplen med långtradarchaufförerna. De var tidigare inte de som sprang ned bibliotekshyllorna, men sitter de under långa arbetspass utefter vägarna i och njuter bok efter bok. Gamla människor har också fått en betydligt bättre tillgång till litteratur med hjälp av den nya tekniken. Det finns en dam i , , som har blivit lätt synskadad och inte kan läsa. Men hon kan lyssna! Och hon lyssnar på olika skönlitterära verk. Den gamla damen som har varit hemmafru och tidigare sparsam med bokslukandet har blivit litterär på gamla dar.