prot · H00989 · 2013-04-11 00:00:00 — Utskottet och ansåg att det var för tidigt att utvärdera lagen om allmännyttiga kommunala bostadsföretag. Utskottet har samma uppfattning nu och hänvisar till det uppdrag som har fått i sitt regleringsbrev . har presenterat sitt förslag, och beredning pågår i . Vad gäller skyddsregeln mot kraftiga hyreshöjningar vill jag påminna om utskottets ställningstagande och beslut i samband med att propositionen kom . Utskottets ställningstagande framgår i betänkande 2009/10:CU24: I de nu gällande reglerna för hyressättning saknas helt en bestämmelse till skydd mot snabba och kraftiga hyreshöjningar. Regeringens förslag innebär således i detta avseende ett förstärkt skydd för hyresgästerna i förhållande till dagens situation. Det blev alltså förstärkta regler. Hyresgäster kan ha ett starkt intresse av att ha ett tydligt skydd mot kraftiga hyreshöjningar, även om de beror på standardhöjande åtgärder. Vid reformen av hyressättningsreglerna infördes en skyddsregel mot att kraftiga hyreshöjningar får ett snabbt genomslag. Om den hyra som är att anse som skälig är väsentligt högre än den tidigare hyran ska hyresnämnden, om hyresgästen begär det och inte särskilda skäl talar emot det, bestämma att hyran ska betalas med lägre belopp . Eftersom skyddsregeln är ett skydd för hyresgästen bör utgångspunkten vara att väsentliga hyreshöjningar inte ska genomföras med en gång. får det anses rimligt att det finns utrymme för något större hyreshöjningar när detta är skäligt i det enskilda fallet. När det gäller exempelvis standardhöjande åtgärder som har en inte obetydlig inverkan på lägenhetens bruksvärde har hyresgäster ett relativt starkt inflytande. Enligt hyreslagen får en hyresvärd utföra sådana åtgärder endast om de har godkänts av de berörda hyresgästerna eller om hyresnämnden har lämnat tillstånd. Om det har utförts förbättrings- eller ändringsarbeten efter sådant godkännande eller tillstånd får det anses vara skäligt att efterföljande hyreshöjningar får ett snabbare genomslag. Regeringen menar därför att skyddsregeln som huvudregel ska tillämpas vid väsentliga hyreshöjningar om det inte finns särskilda skäl som talar emot det. Jag menar att från Socialdemokraterna ger en negativ bild av de förutsättningar som finns. Jag vill också påminna om att utskottet när propositionen behandlades framhöll att regeringen har för avsikt att följa upp tillämpningen av de nya reglerna. Frågan om att flytta tillbaka till en renoverad lägenhet eller inte beror ibland på många faktorer. Alla vill inte flytta tillbaka. Jag talade alldeles med en ung person som hade fått en evakueringslägenhet, och han fick ta ställning till om han ville fortsätta att bo i lägenheten. En del blir nöjda i samband med renoveringar. Det finns många fastighetsägare som är måna om att hyresgästerna ska ha ett bra boende och att det finns valfrihet. Man kan faktiskt bli erbjuden en lägenhet som man trivs i, vilket gör att man inte vill flytta tillbaka. Det finns positiva exempel. I frågan om att styra upplåtelseform i detaljplan blir jag, precis som tidigare talare, förvånad över förslaget. Det handlar om att göra detaljplaneprocessen ännu krångligare. Utskottet delar uppfattning och är inte berett att vidta en översyn i den frågan. har kommunerna möjlighet att påverka upplåtelseformen genom de exploateringsavtal som finns. Men att från det gå till att låsa fast upplåtelseform i detaljplan är inte en god idé. Jag noterar att Amineh Kakabaveh i inte gillar ombildningar av hyresrätter till ägarlägenheter. Den möjligheten finns inte . Det går inte att ombilda en hyresrätt till ägarlägenhet, men jag tycker att det vore en bra idé. Det är hyresgästerna, de boende, som tar initiativ till att bilda en bostadsrättsförening. Det är deras initiativ att vilja köpa en fastighet. Vid ombildningar frigörs resurser för bostadsföretaget att underhålla fastigheter och att investera i nyproduktion. Möjligheterna är viktiga. Frågan om blandade upplåtelseformer i de olika stadsdelarna är viktig. En hel del kommuner jobbar intensivt med att möjliggöra ombildningar, inte minst i de områden och stadsdelar där det finns hyresrätter. I min kommun finns en sådan stadsdel: . Där har ombildningar genomförts, och de boende tycker att miljön har blivit bättre med blandade upplåtelseformer. Med det regelverk de rödgröna föredrar, där det inte är möjligt att ombilda, skulle inte ha fått några bostadsrätter utan detaljplaneförändringar. Det hade varit ett olyckligt lagförslag. Tillkännagivandet om en misshandlad makes eller sambos besittningsskydd är viktigt. Jag vill börja med att påminna om det arbete som har gjorts av regeringen inom en rad områden, inte minst av före detta statsrådet . har verkligen lyft upp frågan om våld i nära relationer, mäns våld mot kvinnor och hedersvåld. har beräknat att antalet kvinnor som utsätts för våld i nära relationer uppgår till minst 75 000. Internationella studier pekar på att våld förekommer i av alla parrelationer. har anmälningar avseende denna typ av brott ökat med . har också anmälningar avseende grov kvinnofridskränkning ökat markant. Vad har regeringen gjort? Regeringen beslutade under föregående mandatperiod om tre handlingsplaner. En betydande andel av det särskilda jämställdhetsanslaget gick till åtgärder mot våld i nära relationer. Den här mandatperioden har insatserna följts upp i handlingsplanerna. För att öka samordningen och effekterna i insatserna har regeringen utsett till nationell samordnare mot våld i nära relationer. I den nationella samordnarens uppdrag ingår bland annat att samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet. Samordnaren ska verka för att förbättra samverkan mellan berörda aktörer, bidra till ökad samsyn om hur våld i nära relationer bäst ska förebyggas och bekämpas samt i samråd med aktörerna bidra till att sprida kunskap på området. Varför räknar jag upp alla de åtgärder som inte berör civilutskottets arbete? I vårt alliansyttrande påpekar vi att en översyn av hyreslagen är viktig, men också många andra åtgärder är nog så viktiga att följa upp. Jag vill också påminna om det ansvar som kommunerna har vad gäller att förebygga våld och hjälpa de mest utsatta brottsoffren. Kommunen har det yttersta ansvaret för att alla som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. I ett uppdrag till ska arbete för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld fortsätta att utvecklas. har fått i uppdrag att göra en samlad analys av insatsen för skyddat boende för hotade personer och att ta fram ett vägledande material för berörda målgrupper. Myndigheten har också förstärkt tillsynen. Socialtjänstlagen förstärktes , och kommunernas ansvar för våldsutsatta kvinnor och deras barn har gjorts tydligare. Vi har i vårt särskilda yttrande påpekat att det behövs en bred översyn av hyreslagens paragrafer. Slutligen, herr talman, finns det anledning att hitta nya sätt att underlätta för bostadskonsumenter att göra sina val, även om just de förslag som tas upp i reservationerna inte är lösningen. Jag noterade att i beskrev sin ganska omfattande syn på problemen, men däremot lyste förslagen med sin frånvaro. Frågan är hur friheten kan ökas i boendet och hur vi värnar socialt ansvar, vilket jag tycker är en mycket central del av bostadsdebatten. Att bygga samhällen är så mycket mer än att bara bygga fastigheter. 66 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Det här är en jätteintressant och viktig debatt. Jag vet att politikens ambitioner och intentioner alltid är, tror man i alla fall, att det ska vara bra för alla eller flertalet. Men jag tror inte att den här regeringens ambition är en bostadspolitik för alla. Vi ser, , att det inte är så i alla områden. I och i , där statsministern bodde, finns det inte en enda hyreslägenhet. I vissa delar av finns inte hyreslägenheterna kvar de är utsålda. Var finns det blandade upplåtelseformer? Vi rödgröna säger att om man planerar upplåtelseformer i detaljplan är det ett skydd. Ett regeringsbyte ska inte direkt påverka människors vardag, men det har det tyvärr gjort från den förra mandatperioden till den här. Tyvärr gör ROT-draget och hela utförsäljningen av allmännyttan att folk lyxar till det. Du hävdar att områden har blivit bättre, men det är tvärtom. Folk lyxar till köket, och sedan säljer man. Folk flyttar, och det kommer andra. På vilket sätt blir ett område bättre? Det är tvärtom. Vi säljer ut allmännyttan och medverkar till att oroa befolkningen. Jag blir inte en annan Amineh om jag köper min lägenhet i samma område. Det är samma människor som bor där. På vilket sätt tycker ni att det är annorlunda? 67 (FP) replik: Ombildningen är väldigt viktig för många människor, och då talar jag inte minst om dem som bor i hyresrätt. Om man bor i en stadsdel hyresrätter och skulle vilja byta boende och boendeform återstår det bara en sak, och det är att helt och hållet flytta från stadsdelen då man inte hittar det boende man skulle vilja ha. I den kommun som jag kommer från, , har de rödgröna styrt , och där har man till slut möjliggjort ombildning. Det finns starka skäl för det. är inte det parti som har varit den starka påhejaren av detta det ska jag säga. Men det har ändå genomförts ombildningar i en rödgrön kommun. Det här är en viktig fråga för de boende, just möjligheten att i ett område med flera tusen lägenheter som är hyresrätter få blandade upplåtelseformer, för att folk ska kunna bo kvar. Det innehåller också bostadsrätter, och man bygger radhus. På så sätt uppnår man en blandning. Det viktiga här, herr talman, är att om och de rödgrönas förslag skulle gå igenom i skulle den här möjligheten inte längre finnas utan detaljplaneförändringar. Det skulle bli svårare och bökigare. kan en ägare ge ett uppdrag till sitt kommunala bostadsföretag att man kan möjliggöra ombildning. Men en ägare kan också peka med hela handen och säga att man inte gillar ombildning därför att de besluten tas i kommunfullmäktige. Verktygen finns också för den kommun som vill se till att det inte ombildas. Där tycker jag att det är viktigt att makten får finnas. 68 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Det är intressant att höra vad man tycker om att bestämma detta i detaljplan. byggs det mycket mer bostadsrätter än hyresrätter. Vi vet att det har byggts mycket färre hyresrätter, och under de senaste sex sju åren har man byggt mer bostadsrätter än hyresrätter. Genom att reglera detta garanterar vi blandade upplåtelseformer, och då vet vi att det blir balans. har människor insyn. Det här ger mycket mer frihet än det som finns . är det antingen-eller. Allt är till salu. Du kan köpa för hur mycket som helst och sedan sälja, i , i , där jag själv bor, och i många andra områden. I innerstaden i har man sålt ut. Det har inte blivit bättre ur aspekter som segregation, utanförskap, fattigdom eller närområdets sociala möjligheter och påverkan. Därför håller inte er argumentation. En annan viktig aspekt är skyddsreglerna vid renoveringar och överhyror. Det är beklagligt att både och här säger att det finns regler och att det inte är fråga om mindre inflytande. Min fråga är: Vad har ni i så fall för regler och normer? Vad gör ni för att dessa människor inte ska betala mellan i överhyror? Vad finns det? Hur ska vi som politiker se till att folk inte behöver flytta utan kan bo kvar när man renoverar? Det handlar inte om lyxrenoveringar. Vad ska vi göra för att människor ska få makt att bestämma var de vill bo eller om de vill stanna kvar? 69 (FP) replik: Valfriheten på bostadsmarknaden är väldigt viktig, och för att vi ska kunna ha valfrihet måste det finnas olika upplåtelseformer och olika former av boenden. Där kan jag dela Amineh Kakabavehs bekymmer kring just möjligheten att bygga hyresrätter. I många lägen i inte minst storstadsregioner byggs det bostadsrätter. Men det byggs också hyresrätter på sina håll. Det är klart att det är en jätteviktig fråga hur man kan styra upp det. Jag nämnde i mitt anförande att en möjlighet som kommuner har är att använda sig av exploateringsavtal vid markanvisningar och att då skriva in upplåtelseform. Detaljplanen är inte det mest ultimata och bästa sättet. Man kan inte ändra användningen av en fastighet utan att ha en ny detaljplaneprocess. tog upp precis den frågan, att det gör det ännu svårare. Vi vet redan nu att planberedskapen är en knepig fråga i många kommuner. Att uppnå en ökad blandning där man också har nyproduktion är en viktig fråga. Där kan jag dela målsättningen, även om våra verktyg skiljer sig åt. Vad gäller skyddsreglerna ska denna fråga följas. Jag vill påminna om, som jag sade i mitt huvudanförande, att dessa regler för att skydda hyresgästerna inte fanns. De förstärktes i och med den proposition som kom. Men det är klart att man ska följa reglerna. I betänkandet från civilutskottet stod det att man ska följa och se hur praxis utvecklas i hyresnämnderna. Jag tror säkerligen att många här i kammaren känner ett väldigt engagemang för att följa frågorna och hur praxis utvecklas. Men där handlar det om att hyresgästen ska ge sitt tillstånd, eller också kan man gå till hyresnämnden och där få ett tillstånd att göra förändringar. Det syftar till att man ska kunna renovera och underhålla fastigheterna. Men det är viktigt att vi får en rimlig balans, och vi kommer att följa frågan. 70 (S) replik: Negativ, sade att jag var. Jag tycker att det är alldeles för lite av insiktsfullhet om vad som händer ute. I min egen kommun är det inte 60-procentiga höjningar i området , utan det är bara 25-procentiga. Hur ska man se på den oro som finns ute? Deras oro finns inte när man lyssnar på dig. Den verkar inte vara riktig. Då är väl allting bra då? Allting verkar ju vara väldigt fint. Det finns ingen riktig kritik ute. Protesterna mot hyreshöjningarna på kanske inte är skäliga då. Ser ni inte dem? Hur tänker ni kring det här? Jag känner inte att jag får något riktigt svar på detta. Alla vill väl inte flytta tillbaka, säger . Nej, men när vi besökte Stångåstaden i sade man att inte flyttade tillbaka. Är det så många som plötsligt inte vill flytta tillbaka till ett område som man har bott i? Finns det en rimlighet i detta? Är det verkligen er uppfattning? Frågan ska följas, säger ni också. Det känns bra att den ska följas. Den behöver verkligen följas. Det finns en oerhört stor oro, och jag blir nästan rädd när jag hör att det inte verkar finnas någon förståelse för det som händer. I mitt eget barndomsområde i har det blivit 60-procentiga höjningar detta i ett område som var eftersatt. Det är klart att de människor det handlar om inte längre kommer ut från stan. Det är ett oerhört stort problem, och jag efterlyser lite känsla för dessa frågor. Detta är allvar för de här människorna. 71 (FP) replik: Oro ska alltid tas på fullt på allvar. Det jag ville framföra var att det är många av oss i civilutskottet som har samtal med hyresgäster och träffar personer som uttrycker den här oron, som man ska ta på fullt allvar. Men jag har också talat med hyresgäster som har känt sig väldigt nöjda. Jag talade med en äldre kvinna som bor i en hyresrätt där man just nu gör en större renovering. Hon kände sig väldigt väl bemött. Hon är pensionär, kommen och orkar inte flytta. Hon vill inte ha någon stor förändring i sitt liv, och fastighetsbolaget har varit fullt förstående för detta och gett alla hyresgästerna möjlighet att ta ställning till vilka förändringar man vill göra. Då har man gjort stambyten i vissa lägenheter, men man har inte gjort ytskiktsrenoveringar där de inte vill ha det. Jag menar att bilden är något vidare än vad frågeställaren vill göra gällande. Men visst ska vi ta oron på allvar. Jag vill läsa upp vad som stod i det utskottsbetänkande som kammaren behandlade i samband med propositionen. Där står att i propositionen framhålls att en samlad utvärdering bör göras när de nya bestämmelserna har varit i kraft . Det är också för att det mycket tydligt stod att hyresnämndens praxis ska följas. Det är hyresnämnderna som ska utveckla praxis. Vi ska ta detta på fullt allvar. Men att från denna signal gå vidare till att säga att man inte skulle kunna göra hyresförändringar när man gör renoveringar är ett alldeles för stort och märkligt steg. är det ju så att renoveringarna ska finansieras, och det bör åligga fastighetsägarna att ta ansvar för sin fastighetsförvaltning. Vi måste alltså hitta en balanspunkt där vi värnar både och. 72 (S) replik: Jag pekade på två olika undersökningar. De var förvisso inte dagsfärska, men det finns väl skäl att tro att det inte har hänt så mycket på det här området. Fastighetsägarna i har en undersökning om ärendena i hyresnämnden i . Där framgår att tre ärenden avslogs av 449. De diskussioner som jag har haft med , som ju är en av de parter som brukar vara med på hyresnämndens möten, vidimerar att det inte har skett mycket på det området. Man vidhåller att det ser ut så här. Ser ni inte den oro som finns? säger att ni gör det, men det märks inte i de förslag som ni lägger här. behöver hyresnämnden inte tillämpa skyddsregeln varje gång med den här trappan. Mitt parti är ju inte emot att man renoverar ett lägenhetsbestånd som är eller äldre. Det är väl självklart att man ska göra det, men det är fullständigt orimligt att den som innehar hyreskontraktet ska få stå för hela notan och dessutom göra det på en gång. Är ni ute och ser detta? Jag får väldigt mycket reaktioner på de här frågorna av mina vänner från min uppväxt som bor ute i de här områdena . Jag blir beklämd när jag hör diskussioner om att de ska få 60-procentiga hyreshöjningar och inte har någonstans i stan att ta vägen. Man kan behöva flytta mil för att få det att gå ihop. Detta är en stor fråga som förtjänar att tas på betydligt större allvar. 73 (FP) replik: Jag delar den oro som ger uttryck för i de här fallen, där hyresgästen inte vill gå med på en renovering och heller inte har kunnat driva frågan vidare. Men det är också väldigt viktigt att komma ihåg att den redovisning som tar upp gäller 20022010. Det är långt innan den nya lagstiftningen kom på plats. Vi måste väl ändå utvärdera det som gäller och den förstärkta skyddsregeln för att riktigt veta hur den fungerar? Man gjorde en utvärdering av de gamla reglerna som den socialdemokratiska regeringen kunde ha gjort något åt men inte gjorde. Jag menar att det är viktigt att utvärdera det som gäller . Därför kommer vi naturligtvis att följa den frågan. Jag känner också oro för de exempel som tar upp, men jag ville visa på de exempel där det har lyckats väl med samma lagstiftning, observera. Den bilden måste vi också fånga in. Om vi har en lagstiftning som möjliggör en god utveckling i renoveringsarbetet med nöjda hyresgäster kontra de fall där man inte är nöjd är frågan hur praxis ser ut. Vad ska vi göra för att förstärka hyresgästernas besittningsskydd? Det är ju ytterst det som vi båda två värnar om. Jag tycker att vi ska följa frågan, men vi måste göra en utvärdering av det nu gällande regelverket för att riktigt veta hur lagen fungerar. Då måste det ha gått ett tag, så att vi får en rättspraxis och ser hur utfallen blir. Jag vill än en gång med eftertryck säga att vi naturligtvis känner för alla de hyresgäster som känner oro. Dem ska vi ta på fullt allvar, och det gör vi. 74 (MP) replik: Jag tycker väldigt illa om den härskarteknik som bygger på att man felciterar sina debattmotståndare och vill få dem att framstå som okunniga. sade att man inte kan ombilda ägarlägenheter till hyreslägenheter och försökte få det att framstå som att Amineh Kakabaveh skulle ha sagt något sådant. Det hon sade var att regeringen har tillsatt en utredning vars syfte är att utreda möjligheterna till detta. En annan sak från den senaste replikväxlingen: Vem i oppositionen har påstått att det inte skulle vara tillåtet med några hyreshöjningar alls i samband med renoveringar? Jag tycker att det är en tråkig debatteknik, och jag hoppas att vi inte ska behöva se så mycket av den. Jag brukar påpeka sådant ibland när jag tycker att det händer saker som inte borde ske i kammaren. Men jag har också några frågor. avslutade med att kommentera mitt debattinlägg och sade att det behövs så mycket mer om man ska bygga ett samhälle än att bara bygga fastigheter. Tyvärr misstolkade jag den tidigare talmannens signal om att vi skulle börja , så jag missade en del anföranden, men av anförande och det förra anförandet från regeringssidan kunde jag ändå konstatera att man inte har några idéer om hur man ska åstadkomma ett ökat byggande. Om man nu från sida har insett att det faktiskt behövs mer än att bara bygga fastigheter skulle det vara intressant att veta hur om politik inte är ett verktyg som fungerar, hur ska man göra då? Man kan ju bara tänka tillbaka på den här staden. Vad gjorde man för att bygga den infrastruktur som gör att den här staden faktiskt fungerar ? Det var mycket tuff politik. Det var ingen marknad. Jag är intresserad av att veta hur ni tänker. 75 (FP) replik: I liberalerna och i liberalismen är en viktig grundregel att samhällen inte är färdigbyggda. Vi menar att samhällen förändras, och också våra idéer förändras. Det finns inget sluttillstånd där vi skulle ha uppnått allt det vi ska uppnå. Vi tror på förändring och utveckling. Vi tror på att tekniken ger oss nya möjligheter. Vi tror också att idéer och visioner utvecklas, och utmaningar i samhället ställer krav på oss. Det är klart att den här debatten är viktig. Det handlar nämligen om någon form av vision av vad vi vill. Jag inledde med att berätta om jag hoppas att noterade det hur vi ser på bostadskonsumenternas valmöjlighet. Apropå det här med att citera varandra vill jag bara konstatera att själv var ganska hårdför i sin analys av borgerlig politik jag uppfattade att ingick där. menade att det bara handlar om marknadskrafter och ägande. Jag var väldigt noga med att poängtera att valfrihet förutsätter olika typer av boendeformer, blandade upplåtelseformer. En person kan tycka att en viss boendeform är bra i ens liv. Med sedan kanske man vill och behöver byta boendeform. Den möjligheten ska finnas genom hela livet. Det här är en del av vår bostadspolitik, att vi ska möjliggöra förändring. Alla regelverk som låser in stadsutveckling det gäller exempelvis det här med att man ska låsa in upplåtelseform i detaljplan förhindrar utveckling. Det gynnar inte utveckling, i och med att man kan uppnå samma mål med andra verktyg. Vi tror också mycket på att vi ska ha ett samhälle som utvecklas med frihet och socialt ansvar. Vi ska tänka på de mest utsatta. Ett sådant exempel är frågan som handlar om misshandlade personer, brottsoffer, som ska få ett ökat stöd. Ja, frihet och ansvar kan man arbeta med parallellt för ett bättre samhälle. 76 (MP) replik: Frågan kvarstår: Vilka verktyg? Det har vi fortfarande inte hört någonting om. Annars var det mycket bra. Det är klart att man inte ska låsa in stadsutveckling. Men hur gör man det? Det gör man bland annat genom tuff styrning i detaljplaner. Det är nämligen väldigt svårt att förändra vissa boendeformer. Vi kan tänka oss till exempel ett område där det är övervägande bostadsrätter. Hur ska man kunna få en näringslivsutveckling i de fastigheterna? Det är mycket svårare att göra avtal med varje bostadsrättsinnehavare än med en ägare till en hyresfastighet. Det är bara ett exempel. Vi i utskottet var i och tittade på detta. Där har man enorma svårigheter att göra om små lägenheter till större lägenheter för att man har just den här ägandeformen. Det finns på många håll i världen exempel på hur de här inlåsningarna i ägda bostäder försvårar utveckling av samhällen. Jag har en fråga till. Det här med möjligheterna att bo kvar handlar bland annat om hur skattesystemet ser ut. Före valet hade vi frågan uppe i civilutskottet. Då var alla partier överens. Alla partier var överens om att vi måste ha en skattemässig neutralitet mellan upplåtelseformerna. Jag har inte sett någonting i den vägen från regeringens sida.