prot · H10913 · 2013-10-16 00:00:00 — 413 (M): Vi lever i där människor får det allt bättre. Världen har redan lyckats uppnå FN:s mål att till 2015 halvera den extrema fattigdomen, enligt . Även om det finns många anledningar till att glädjas över den positiva utvecklingen finns det också många orosmoln. Vår planet är fantastisk på många sätt, men dess naturresurser är begränsade. Det är vår skyldighet gentemot kommande generationer att ta ansvar för den värld vi kommer att lämna över. Den globala trenden var tydlig ; utsläppen av koldioxid i atmosfären ökade . De svenska utsläppen av växthusgaser minskade däremot , vilket är den lägsta noteringen sedan basåret för statistiken 1990. Totalt har utsläppen minskat . En viktig orsak till de minskade utsläppen är att vägtrafikens klimatpåverkan avtar. Alliansregeringens infrastruktursatsningar kommer att bidra ytterligare till att begränsa trafikens utsläpp, och vi genomför den största satsningen på järnvägsunderhåll . Bara satsade regeringen på järnvägens drift och underhåll, vilket kan jämföras med hälften som Socialdemokraterna satsade 2006. Alliansregeringen anslår således dubbelt så mycket för att åtgärda de brister som uppstått på svensk järnväg . Ur ett regionalt tillväxt- och konkurrensperspektiv är en av de viktigaste parametrarna tillgänglighet till arbetsmarknad, service och utbildning. Arbetsmarknadsregionerna blir större och större, och goda kommunikationer och en väl utbyggd infrastruktur är grundläggande förutsättningar för rörlighet och möjlighet till arbetspendling. En välfungerande kollektivtrafik är en viktig hörnsten för att uppnå ett miljömål om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Låt mig uppehålla mig vid ett politiskt dilemma som uppstår när politiker i debatten ställer trafikslag mot varandra. Jag vill påstå att detta är förödande för svensk tillväxt, för ett hela-Sverige-ska-leva-perspektiv och även vår miljö. är ett glest befolkat avlångt land med några stora städer med europeiskt mått mätt. Förutsättningarna är med andra ord mycket olika i olika delar av landet. Det ställer stora krav på flexibilitet, nytänkande och realism hos oss politiker. Men dess värre hörs högljudda röster i debatten mot bussen och en enkelspårighet till förmån för spårbunden trafik. Men det går inte att bygga spår till varje by och vedtrave. Det är orealistiskt! järnväg kostar ungefär 1 miljard, och en mil väg kostar 400 miljoner. Vi politiker måste alltid tänka rätt sorts kollektivtrafik, trafik över huvud taget, på rätt ställe. Bilen kommer aldrig någonsin att fasas ut helt. Det är betydligt enklare att bo i storstad och driva pålagor mot bilismen jämfört med kvinnan i glesbygd som ska ta sig till jobbet eller köra barnen till fritidsaktiviteter. En viktig förutsättning för en utbyggd och bevarad kollektivtrafik är en politisk samsyn kring att olika trafikslag behövs beroende på olika förutsättningar och behov i landet. El, biogas och etanol kommer att komplettera varandra. Tekniken utvecklas mycket snabbt, inte minst på bussidan. Därför måste vår lagstiftning vara teknikneutral. Det finns många spännande projekt i , till exempel Electricity i , som är ett samarbete mellan , staden och . Elbussatsningen i är också ett exempel på när det sker nytänkande och innovation. Elbussen kommer också att göra det möjligt att förtäta stadskärnor eftersom den är tyst och miljövänlig. Det är viktigt att se detta ur ett livscykelperspektiv. Om bussen körs på el från brunkol är den inte lika miljövänlig ! Man måste tänka hela vägen när man pratar om vilken energikälla som ska vara förhärskande framöver. Tack vare den nya kollektivtrafiklagen har regionala kollektivtrafikmyndigheter bildats med syfte att i samverkan med kommunerna arbeta fram trafikförsörjningsprogram där bland annat nya översiktsplaner och stadsutvecklingsprogram tas fram. Det kan också bidra till att innovationer och innovativa lösningar kommer att bli vanligare framöver. Alliansregeringen är tydlig med att transportpolitiken och funktionshinderspolitiken ska medverka till ett ännu mer jämställt samhälle. Därför är det av stor vikt att de regionala trafikförsörjningsprogrammen lyfter fram jämställda och tillgängliga transporter ur ett hela-resan-perspektiv. Därför är det kontraproduktivt att ställa trafikslag mot varandra. 414 (S) replik: Jag vet inte om det blev en lapsus här. Klimatet är vår tids viktigaste fråga. På lät det som att det råder en positiv utveckling. Men på det område pratar om, trafiken, går utvecklingen i rakt motsatt riktning. träffas ni i . På s. 194 i stämmohandlingar går det att läsa att utsläppen från trafiken har ökat . Vilka åtgärder tänker ni vidta för att bryta utvecklingen av ökningen av koldioxidutsläppen som sker från trafiken? Är det den dieselskattehöjning som föreslås i era stämmohandlingar? Är det höjning av koldioxidskatten, som har pratat om att han vill genomföra? Eller är det kilometerskatten, som regeringens egen utredare av en fossiloberoende flotta vill införa, som kommer att vara lösningen på ökningen av koldioxidutsläppen? 415 (M) replik: Det är oerhört viktigt att vi inte ställer trafikslag mot varandra. Då kan vi inte sänka koldioxidutsläppen ytterligare. Debatten i kammaren förs alltid som att vi måste ställa trafikslagen mot varandra. Det är lätt om man bor i . Här kan ni välja. Här går det att åka miljösmarta fordon. Men det går inte om vi bor i övriga delar av landet. Det kommer aldrig att se ut så. Låt stämman bestämma vad som kommer att ske i vårt politiska moderata partiprogram. Det kan jag inte föregripa . 416 (S) replik: Jag ställde inga trafikslag mot varandra. Jag nämnde inte ens något trafikslag i min replik. I motsats till vad verkar tro ökar utsläppen från trafiken dramatiskt. Jag läste högt ur de moderata stämmohandlingarna. De har ökat . Vad tänker göra åt detta? Det är väl bra om stämman kommer fram till en lösning om inte har någon. 417 (M) replik: Jag vet inte om ställde någon fråga till mig. Man måste titta på hur en hel politikutveckling ser ut. Ju mer vi beskattar människor som arbetar, desto mindre incitament finns det att åka till jobbet, till exempel. Ni måste se hela-resan-perspektivet i allt ni gör. Med vilka ska ni samarbeta, ? Er politik framöver kommer att påverkas av om ni ska samarbeta med och , som vill beskatta alla transporter ytterligare. 418 (MP) replik: nämnde i sitt anförande den ambition som regeringen har att ha en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. En vanlig personbil har en livslängd . Människor frågar mig rätt ofta: Vilken bil ska jag köpa? Vad är en fossiloberoende bil? Människor vill göra rätt. Politiken har många förslag på olika typer av styrmedel såsom koldioxidskatter och så vidare. Men målet kräver en definition av vad en fossiloberoende bil är. Många med mig skulle vilja veta vad det är. 419 (M) replik: Jag lyssnade på anförande under gårdagens miljö- och klimatdebatt. Då tog hon upp dilemmat med att det inte finns någon tydlig definition av vad en fossiloberoende fordonsflotta är. Man jobbar dock med att få fram en tydlig definition. Precis som du säger, , vill människor göra rätt och köpa rätt fordon. Det måste också hålla . Man måste veta att den bil man köper håller framåt. Vi väntar nog alla på att få en definition av vad exakt en fossiloberoende fordonsflotta är. Som jag uppfattar det har vi en samsyn om att detta är ett viktigt mål att uppnå. 420 (MP) replik: Ja, det är viktigt att komma dit och ha ett transportsystem som inte är beroende av fossil energi. Det offentliga kan inte göra alla de investeringar som behövs, utan vi är beroende av att privatpersoner gör rätt investeringar om vi ska komma dit. Då måste vi ge dem förutsättningarna. En annan fråga som jag får är: Vad händer med min bil ? Kan regeringen svara på den frågan? 421 (M) replik: Vad som händer med bilen 2030 var också en fråga som ministern tog upp i går i debatten. Det är först när man har definierat vad en fossiloberoende fordonsflotta är som man vet vad som kommer att hända med bilen 2030. Bilen kommer aldrig att kunna fasas ut helt. Det är dock viktigt för den som köper en bil att kanske veta vilka spelregler som gäller och vad som kommer att hända med bilen 2030. 422 (M): Med alliansregeringen har infrastrukturen prioriterats. Anslagen till investeringar har ökat och kommer att öka. Bra transportleder och fungerande kommunikationer är en viktig och nödvändig tillväxtfaktor. Målet för den nationella transportpolitiken är att transportsystemet också främjar en positiv regional utveckling i hela landet. I har E22:an en nyckelroll för tillväxt och utveckling och är av strategisk betydelse. Företagen i regionen är direkt eller indirekt beroende av en modern transportled. E22:an spelar en viktig roll för näringslivets utveckling, vilket innebär att fler företag kan skapas och fler jobb komma till. I södra och sydöstra har tillkomsten av och ökad hamntrafik medfört en alltmer ökad handel, en rörligare arbetsmarknad, en ökad turism och därmed ett ökat tryck på infrastrukturen. Tio hamnar i är prioriterade, och fem av dessa ligger längs : , , , och . I mitt hemlän sker stora satsningar i hamnarna i och . Det finns en utvecklad färjetrafik av såväl gods som persontrafik till och de baltiska länderna. i ljuset av detta är det av stor betydelse att en långsiktig och hållbar kvalitetsuppgradering av sker. Alliansregeringen har gjort och gör betydande insatser som också kommit E22:an till del. Vissa sträckor håller bra standard medan andra har rondeller och hastighetsbegränsningar, ända ned på några ställen. En så viktig transportled som E22:an, som fungerar som ett nav i ett alltmer handelintensivt område och förbinder med , ska ha en jämnare kvalitet. planering av väg- och järnvägsnät har under nästan hela efterkrigstiden till stora delar utformats för handel västerut. Men handeln mot öst ökar kraftigt, och bedömer att östhandeln kan komma att kraftigt överstiga handeln västerut. Vi kan konstatera att det faktiskt har hänt en del efter murens fall. Handeln österut ökar och är inne i en expansiv period, och det är viktigt att och är en del av denna utveckling. I förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025 nämns inte något om de viktiga investeringar som skulle behöva göras. har inte ens beaktat sina egna prognoser som presenterades i den så kallade där de pekar på en kraftig ökning av behovet av infrastruktur i österled. Det är mycket anmärkningsvärt. Detta behov måste beaktas. En ny tid med nya förutsättningar kräver också nya lösningar. I västra delen av tillsammans med de intilliggande kommunerna i och finns den mest industriintensiva regionen i med välkända industrier som , , södra med flera. Alla kännetecknas av tunga godsflöden. En utbyggnad av Sydostlänken skulle koppla samman järnvägarna mellan och Blekinge kustbana. Företagen och kommunerna har tillsammans satsat resurser på förstudier. Man tror på denna satsning. Här finns också en stor miljövinst; många transporter som går på väg kan flyttas till järnväg. En satsning på Sydostlänken är av stor betydelse både regionalt och nationellt. När lämnade över prioriterades Sydostlänken högt. finns den inte längre med i planeringen . Det är en märklig omsvängning av , och det är viktigt att man i detta sammanhang prioriterar Sydostlänken högre. Det är viktigt att satsa på de transportlösningar och investeringar som är kostnadseffektiva, tillväxtbefrämjande och hållbara. Bra infrastruktur är ryggraden i ett modernt samhälle. Sydost är en viktig port för handel, vilket ger oss fler företag, fler jobb och ökade exportinkomster. 423 (SD): I kommun efter kommun, i förort efter förort, i skola efter skola ser vi en ökad segregation, en ökad splittring. Vi kan se hur det växer fram parallella samhällen som en följd av de senaste årtiondenas massinvandring och mångkulturalism. Vi ser samma förändring runt om i , i en rad olika länder. Det är kvinnoförtryck, patriarkala strukturer, hedersmord, slöjor och burkinis. Det är krav på särlagstiftning, skolundervisning som anpassas och skräddarsys för att inte stöta sig med muslimer, shariadomstolar och djurplågeri. Det är moskéer som sprider antisemitism och förakt för våra demokratiska, jämställda och sekulära samhällen. Det är judar som tvingas fly undan hot och förföljelse och en växande antisemitism. Det är stenkastning mot polis, stenkastning mot ambulans och brandkår och förortsupplopp. Det är svenska pojkar som misshandlas och rånas och svenska flickor och kvinnor som utsätts för överfalls- och gruppvåldtäkter. Det är människor som hotas, förföljs och till och med mördas för att de, som det heter, kränker och islam. Det är terrordåd och självmordsbombare. Undersökning efter undersökning visar att lojaliteten hos en växande andel muslimer i ligger hos islam och inte hos det nya värdlandet. En undersökning från visar att ungefär hälften av muslimerna i landet är mer lojala mot islam än mot . Det finns en undersökning från som visar att svarat att det är viktigare att vara än att vara britt. Det är i sin tur som säger att de vill införa muslimska sharialagar i de delar av där muslimer är den dominerande befolkningsgruppen. I säger hälften av ungdomarna med turkiska rötter i en annan undersökning att de inte ska anpassa sig utan leva enligt islam. Två tredjedelar säger att de aldrig kommer att känna sig som tyskar eftersom de inte hör hemma där. Jag är inte förvånad att segregationen och splittringen ökar. är ett föredöme för alla muslimer – ett föredöme i ord, ett föredöme i handling. Han kan och får inte kritiseras. Hade varit en man av fred, hade mycket sett annorlunda ut. Men det var han inte. var en krigsherre och erövrare som förde krig med allt vad det innebär. Han ska själv ha dödat. Det finns beskrivet att han avrättade så många som 600 judiska män med halshuggning. Vi vet att han överföll karavaner för att finansiera sin krigföring. Vi vet att tillfångatagna kvinnor och barn såldes som slavar. Det innebär, menar jag, att inte är ett dugg bättre än andra som också använt, eller som fortfarande använder, våldet som en väg för att nå sina mål. Jag vill göra en jämförelse mellan och , en jämförelse mellan islam och kristendomen. liv och gärning ligger till grund för islam. Om han nu var en erövrare som förde krig, avrättade krigsfångar, tog och sålde slavar, överföll karavaner och stal för att finansiera sin krigföring spelar det en oerhört stor roll för islam, dess framväxt, dess budskap, men också för dess utövare. Om vi då jämför detta med kristendomens grundare, , förespråkade han ett motsatt budskap, ett kärleksbudskap, vilket också genomsyrade hans liv och gärning. En som använder våld för att sprida sitt budskap finner stöd för detta hos religionens grundare . En som däremot använder våld för att sprida sitt budskap finner inget som helst stöd för detta, eftersom budskap kort och gott var ett budskap om icke-våld och kärlek. Jag vill dra mig till minnes att när arresterades av romarna drog en av lärjungarna, , sitt svärd, varpå befaller honom att stoppa tillbaka det. Därefter spikas upp på korset. förlät också, som ni kanske minns, sina mördare. Det är en helt annan moral och logik än vad som finns inom islam. Jag menar att kristendomen och islam är varandras motpoler i mångt och mycket. Det är inte nog med det. , som för övrigt betyder underkastelse, är inte bara en religion, utan också en ideologi med målet att detaljstyra inte bara den enskilda människans liv utan också hela samhället. Man gör ingen åtskillnad på det världsliga och det andliga. vill styra allt. Detta till skillnad från kristendomen, som för det mesta skiljer på det världsliga och det andliga. Den islamiska lagen, sharia, kan inte underställas de västeuropeiska ländernas lagar eftersom är den enda lagen en ska följa. Då sharia alltid ska gälla finns det inget behov av någon lagstiftande församling. Jag menar därför att islam inte är kompatibelt med frihet, jämställdhet eller demokrati. Ska man jämföra islam med något är det med andra totalitära ideologier som nazism och kommunism. Det är dags att inse att islam skiljer sig från övriga världsreligioner genom sin utbredda och oerhörda fanatism. Då säger någon kanske: Alla muslimer är inte sådana. Nej, det är de inte, och det påstår jag inte heller. Det finns liberala krafter inom islam i men också i den muslimska världen. Men de har det inte lätt. Det är bara att ta en titt på den muslimska världen, hur det ser ut i land efter land runt om i och hur ledande imamer uttalar sig. Dessa liberala krafter behöver vårt stöd. Men de gynnas inte av att vi, eller rättare sagt ni övriga partier, blundar, förnekar och kröker rygg. I detta anförande instämde och (båda SD). 424 (V) replik: När jag valdes in i 2010 och stod i matkön kom det plötsligt en tv-journalist med mikrofon och frågade mig: Hur känns det att stå i samma matkö som ? Jag blev ganska förvånad. Jag sade helt spontant: Det kurrar nog i magen på dem också. Det var ett ganska barnsligt och naivt svar. Jag har tänkt på det efteråt. Det bygger på att man inte har ett demoniserande förhållande till sina medmänniskor. När jag lyssnar på anförande här är det just en demonisering inte bara en människa utan av en hel religion. höll ett anförande där han gång på gång talade om en vanlig människa. skulle jag vilja veta: Vad är en vanlig människa? 425 (SD) replik: Det var en ganska intressant och filosofisk fråga. Det finns förmodligen lika många svar som det finns människor på jorden. Jag vet inte riktigt vad jag annars ska svara. Jag förutsätter att du är en vanlig människa, att jag är en vanlig människa och att alla andra i denna riksdag, i detta land och i världen är helt vanliga människor. Vad gäller debattämnet jag tog upp här kritiserar jag det jag anser vara en ideologi, islam, på samma sätt som jag anser att man kan kritisera alla andra ideologier, religioner eller vad det än må vara. Det innebär inte att alla dess utövare tycker precis samma sak, tvärtom. Det intressanta är att diskuterar man en ideologi brukar det vara accepterat att man kritiserar ideologin som sådan. Men på något sätt brukar man inte få göra det när det gäller religion. Jag förstår inte riktigt det synsättet. Jag tycker att det är viktigt. Jag tycker inte att religionen ska vara någon sorts fripass. Svaret på din fråga är väl att det finns lika många som det finns människor på vår jord. 426 (V) replik: Jag tycker också att en individ givetvis är vanlig människa och att vi tillsammans utgör mänskligheten – alla vi vanliga människor. Jag är varken mer eller mindre vanlig än någon annan här på jorden. Min nästa fråga är: Gäller de mänskliga rättigheterna överallt och för alla, eller gäller de bara för vissa och här eller där? För mig är människovärdet okränkbart överallt. 427 (SD) replik: Jag håller med om att människovärdet är okränkbart. Jag tycker att de mänskliga rättigheterna borde gälla allt och alla människor, men de gör inte det. Det är lite det som är min poäng här . Tittar man på de länder där människovärdet kränks som mest är det till exempel i stora delar av den muslimska världen. Det kan vi inte komma ifrån. Jag tycker att det är fruktansvärt. De människor som vill någonting annat och vill känna frihet ska få vårt stöd. Men de lär inte gynnas av att vi inte vågar diskutera det jag anser vara kärnan i islam. borde genomgå en upplysning på samma sätt som kristendomen gjorde. 428 (KD) replik: I går hölls ett seminarium i som leddes av , en av mina kolleger i den kristdemokratiska gruppen. Inbjudna som talare var flera representanter från de olika kristna kyrkorna i . De beskrev ingående den fasa och de problem de har utstått . Men på frågan om vad vi kan göra för att förbättra situationen för de kristna i var deras svar: Förbättra för ! Rädda hela , för det är bara sida vid sida religionerna kan finnas! Deras svar var integration. Temat för denna debatt skulle vara integration, men jag hörde ingenting om integration i Jomshofs anförande. Vad vill göra för att förbättra integrationen? 429 (SD) replik: Temat i mitt anförande var islam. Det är inte så konstigt, för det var det jag ville debattera. Det var också det jag meddelade, och det var den debatten jag ville föra. Jag hade gärna stått här i 6, 12 eller kanske till och till. Jag tycker att det är en oerhört viktig fråga. Vad gäller integration tycker jag att vi framför allt ska ha en politik i som inriktar sig på assimilering – att de människor som kommer hit ska anpassa sig efter vårt samhälle, vårt sätt att vara och vårt sätt att leva. Om det nu ska förekomma integration ska den vara frivillig. Jag tror på en integration som innebär att om man anser att någon annan människa, någon annan kultur eller något annat land har något positivt att tillföra så tar man det till sig när människor möts. Det ska ske på helt frivillig väg. Den sortens integration tycker jag är bra. Den sorts integration som den nuvarande regeringen för och som den förra regeringen förde är däremot någonting mycket dåligt eftersom den till exempel innebär att man vill att det svenska folket ska göra avkall på en massa saker. Jag menar att om man kommer till ska det primära vara att man ska bli svensk. Det tycker jag är en viktig inställning och ett viktigt mål. 430 (KD) replik: Jag tycker ändå att det är en belysande skillnad att de som lever på det ställe i världen där det nu finns större konflikter än på någon annan plats på vår jord betonar vikten av förmågan att leva sida vid sida. Om jag tolkar rätt låter det som att den enda möjligheten att leva sida vid sida är att de – i ditt perspektiv – tar till sig av det vi har att bidra med. Ska jag tolka det som att du anser att vi inte har något gott att lära av människor som kommer till vårt land? 431 (SD) replik: Det har vi definitivt. Det var precis det jag sade. Jag anser att ungefär var målet med den svenska politiken just assimilering. Det var det som gällde. Därför menar jag att problemen i samhället också vad gäller invandring var betydligt färre än vad de är . Sedan övergick man i någon sorts naiv integrationspolitik. Jag står fast vid det jag sade; integration som sker naturligt är någonting bra. Om jag vill ta till mig något så gör jag det frivilligt. Om det svenska folket vill ta till sig något så gör vi också det frivilligt. Det sker automatiskt i ett möte mellan människor. Men den integration ni förespråkar – där man vill tvinga svenska folket att ge efter – är någonting helt annat. Det kan jag inte acceptera. 432 (S) replik: Det var ett – vad ska man säga – intressant anförande av . Jag har dock lite svårt att förstå vart han vill komma och vad det är han vill uppnå med det. Att rabbla upp oförrätter begångna för 1 och vad män för 2 pysslade med kan te sig ganska irrelevant för dagens politiska debatt, kan i alla fall jag tycka. Att dessutom göra en religion till en ideologi och försöka dra alla troende av en och samma religion över en kam är inte annat än oförskämt, skulle jag vilja påstå. Efter att ha hört anförande måste jag fråga ifall han ställer upp på de grundläggande mänskliga rättigheterna. Tycker att de är okränkbara och odelbara? 433 (SD) replik: Då tycker jag att du ska läsa på om vad en ideologi är för någonting. Om man har som mål att styra allt i ett samhälle och att allt i ett samhälle ska genomsyras av en viss sorts tankar och en viss sorts åsikter och ska vara på ett visst sätt är det en ganska enkel beskrivning av en ideologi. Så är det oavsett om man talar om socialism, liberalism eller konservatism eller om man talar om islam. Även en religion kan naturligtvis vara en ideologi. Det slutar inte vara en ideologi bara för att man tillför en gud i ekvationen. Det är klart att det finns många riktningar. Det säger jag också, och de som är liberala krafter behöver ha vårt stöd. Men på samma sätt som att jag kan stå och diskutera kommunism, socialism, nazism och liberalism måste jag kunna diskutera kristendom och islam. Jag anser inte att religionerna ska ha ett frikort eller vara frikopplade från kritik.