prot · H10930 · 2013-11-19 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Meddelande om frågestund Tredje vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Näringsminister (C), justitieminister (M), kultur- och idrottsminister (M), statsrådet (KD) och försvarsminister (M). 3 § Anmälan om subsidiaritetsprövning Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2013/14:7 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från finansutskottet. 4 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkanden /14:FiU1, FiU6 och FiU7 betänkande 2013/14:KU6 betänkande 2013/14:KrU3 5 § Svar på interpellationerna 2013/14:87, 88, 89, 90, 91 och 96 om antalet studieplatser på , , , , och 1 Utbildningsminister (FP): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att öka antalet studieplatser vid . har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att öka antalet studieplatser vid . har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att öka antalet studieplatser vid . har samma fråga vad avser Linnéuniversitetet, och har samma fråga vad avser . har frågat mig om jag tänker verka för att ändra regeringens beslut om att minska antalet platser vid . Vidare har frågat mig om jag tänker verka för att regeringen genom olika åtgärder sätter fokus och ger resurser för att lyckas med den breddade rekryteringen med anledning av den arbetslöshet och det utbildningsbehov som råder. Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang, herr talman. Antalet helårsstudenter vid de svenska lärosätena har varit fler . var en rekordnotering i antalet helårsstudenter, och utbildningsvolymen ligger kvar på en historiskt sett hög nivå. ökade antalet helårsstudenter i landet med 27 500. En prognos som har gjorts inom visar att förändringarna i årskullarnas storlek innebär att de årskullar som och slutför gymnasieskolan har förutsättning att påbörja en eftergymnasial utbildning i betydligt större utsträckning än någonsin förut – detta givet dagens studiemönster och resurser för eftergymnasial utbildning samt oförändrad andel högskolenybörjare som är inresande studenter. Prognosen för dem som lämnar gymnasieskolan är att beräknas kunna få en plats i eftergymnasial utbildning . Prognosen för dem som slutar gymnasieskolan , 2020, är att kan komma att få plats att påbörja utbildning inom universitet, högskola eller yrkeshögskola innan de fyllt . Det skulle vara en nivå som aldrig förr har nått upp till. utfärdar färre examensbevis i högre utbildning än många andra länder. Interpellanterna beskriver detta som att utbildningsnivån i vårt land är lägre än i andra länder, vilket är en felaktig slutsats. Utfärdade examensbevis och genomförd utbildning är inte samma sak. I måste studenten ansöka om examensbevis efter avslutade studier, vilket en mycket hög andel av studenterna avstår från. Detta mönster har varit detsamma oavsett regering. Mot denna bakgrund, herr talman, är regeringens slutsats att nuvarande nivå och inriktning när det gäller högre utbildning är väl avvägd. När det gäller andra fråga ska universitet och högskolor aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan enligt högskolelagen. Varje lärosäte ska därmed kontinuerligt arbeta med denna fråga och redovisa detta för regeringen. Det är viktigt att påpeka att den sociala snedrekryteringen vid valet till högskolan i stor utsträckning beror på skillnader i prestationer i och gymnasieskolan, samt i viss utsträckning på skillnader i val av gymnasieprogram. De reformer som regeringen genomför för att förbättra kvaliteten och höja kunskapsresultaten i och gymnasieskolan har därför största betydelse också för att bredda rekryteringen till högskolan. Då , som framställt en av interpellationerna, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav tredje vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 2 (S): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Jag lever och verkar i . Det är ett län med en stark industriell tradition. Klurighet, samarbete och ett gemensamt framtidsengagemang har gjort att länet har kunnat skapa och utveckla betydande industrier. Tändstickor, spisar, däck, papper och motorsågar är några av de produkter som har funnits historiskt, och fortfarande finns. I ett starkt industrilän finns dock också en stor medvetenhet om att gamla strukturer inte kommer att vara giltiga . och årtionde som lagrats i vår industriella historia har insikten ökat om att det mekaniserade arbetet får mindre värde. Det handlar alltmer om teknikinnehåll, komplexa produkter, design – ja, utveckling på en rad områden. Jag tillhör dem som tror att industrin också kommer att vara mycket betydelsefull när det gäller att skapa värden som försörjer och tillgodoser många andra behov vi har. Främst gäller det kanske välfärd. När jag studerar mitt läns förhållande vad gäller andel forskning och utveckling i landet ser jag att vi är grovt missgynnade. Låt mig bara nämna att statlig forskningsresurs per invånare är . Rikssnittet är 1 645. Det här gäller också den högre utbildningen. har –2013 fått en reducering med 1 304 platser. Det är , som söktrycket är högre . Det handlar om att andelen högskoleplatser per tusen ungdomar i landet har minskat . När vi senast hade en socialdemokratisk regering hade vi 431 högskoleplatser per tusen ungdomar. är det 377 i åldern 19–. Det finns bland ungdomsgrupperna en hunger för högre utbildning. Det finns stora behov, inte minst när det gäller den industriella utveckling jag beskriver i . Då väljer regeringen att sänka skatter, sänka restaurangmomsen och att sänka arbetsgivaravgiften för de unga. Tror du, utbildningsministern, att detta är åtgärder som i grunden gör vårt land starkare än om vi skulle ha satsat på högskola i hela landet med den tyngd som vi säger att den ska ha? 3 (S): Ministern säger i sitt svar att vi aldrig har haft fler högskolestuderande än . Förmodligen minskar antalet platser på universiteten därför att de inte behövs. Om det aldrig funnits så många människor i historia som kan läsa som skulle man kunna säga: Okej, då kan vi sluta utbilda folk i att läsa, för det är så många som kan det. Det är förstås helt fel politik. Jag har tidigare haft en debatt med utbildningsministern just när det gäller , vars universitetsstyrelse utbildningsministern med sin politik tvingade att lägga ned campus i . Vi kan se vad som händer. som ministern poängterar att det är så många som går högre utbildning säger han att det finns brister i grund- och gymnasieskolor så att elever inte får tillräckligt mycket kunskaper för att kunna hänga med längre fram. Jag, precis som , kommer från ett industrilän, , där vi har basindustri. Ett av företagen där, SCA, samarbetar med när det gäller forskning. För att beskriva vad det är för företag kan man säga, med tanke på kvällens fotbollsmatch, att det är ett företag som är basindustrins – ett företag som är väldigt framgångsrikt. Först och främst är samarbete inget kriterium när det gäller att få forskningspengar. Sedan är det så att alla tjänsteföretag runt omkring som servar en så stor basindustri – jag nämner nu bara ett företag av alla som vi har – behöver kompetent arbetskraft. tvingas , förutom att lägga ned ett campus, att minska antalet platser på basåret. Basåret möjliggör att vi får fler ingenjörer och minskar tröskeln för ungdomar som inte har kunnat få tillräckliga betyg i skolan för att kunna söka sig till en ingenjörsutbildning. Där har regeringen beslutat att minska antalet platser, för regeringen tycker inte att det är nödvändigt att ha sådana platser. Det tycker jag är skrämmande när var femte rekrytering i misslyckas på grund av att vi inte har tillräckligt bra arbetskraft. Den investering som vi gör i utbildning handlar inte om att mäta hur många som kan studera och deras förmåga. Den investering som vi behöver är för framtiden, , för det behov våra företag kommer att ha och för vår konkurrenskraft framöver. Därför behöver man, nu när har bland den högsta ungdomsarbetslösheten, på Mittuniversitet i och ett större antal platser än vad man har för att kunna möta företagens behov. 4 (S): Jag tackar ministern för svaret och för möjligheten att få debattera de här för oss så oerhört viktiga frågorna. Jag skulle vilja ta min utgångspunkt i en kamrat som jag har som är yngre än jag. Hon gled efter nian in med inte direkt fullständiga betyg på LM i . Hon fick ett bra och välbetalt jobb och jobbade där ett bra tag. Företaget blev sedan och försvann sedermera till . Där stod hon utan utbildning, och i . Hon hade då möjligheten att läsa in först och sedan gymnasiet. Vid läste hon sedan också in högre utbildning. Hon tog kandidaten och hon tog magistern, och jobbar hon som doktorand i . Den här möjligheten är fantastisk. Vi hör inte bara om henne, utan vi har flera i som har möjligheten att läsa vidare. är det län som har den högsta arbetslösheten. Vi har mist enormt många jobb . Jag kan börja med att berätta om , där 300 fick gå hem. Jag skulle kunna berätta om Läkerol i , där 150 fick gå hem, eller i , där drygt 1 100 fick gå hem, och Teleperformance i , där 100 ungdomar är varslade. Vi har dessutom den lägsta utbildningsnivån i landet. Det är fler än någonsin som söker till studieplatser i vårt län för att få en annan framtid än vad de står inför just . Utbildningsplatserna i har minskat . Jag har tillsammans med rektorn suttit och lyssnat till hela högskolestyrelsen, och vi har fått plocka bort program, från början kanske inte hela program utan mer enstaka kurser. Men när vi senast möttes fick jag höra att det är 19 program som ska bort i . Det är 760 platser. Det är som att slå in spiken i kistan. Vi har bara 50 program . Av 50 program ska vi ta bort 19. Hos oss är det inte bara ungdomarna från gymnasiet som läser. Hos oss är de flesta studenter , och var femte student är . Det beror på sådant i vårt län som kanske inte är som i andra län, men de som redan har varit uppe i talarstolen vet verkligen vad jag talar om. När man tror att man har ett arbete för livet och det visar sig att arbetet försvinner av olika orsaker, då måste vi ha möjlighet att ge våra länsinvånare en högre utbildning, för det ger dem också möjligheten att stanna kvar hos oss. Eller ska vi överbefolka de fyra universitetsstäderna som inte ens har bostäder? Det har nämligen vi. Vi har bostadsgaranti också. Vi behöver de här utbildningarna mer . Vi behöver ha utbildade människor för att kunna besätta tjänster i våra företag, vår industri, vårt näringsliv och våra kommuner och landsting. Ta inte bort de här programmen från , utan låt oss ha dem kvar! Helst skulle vi också vilja ha ett ökat antal platser. 5 (S): I den här debatten hör vi riksdagsledamöter från norr till söder ta till orda i frågan om regeringens neddragningar vid landets universitet och högskolor. Jag är här i stället för , som har förhinder att närvara i kammaren och tala för sin interpellation. Men jag är också här för att företräda mig själv i min roll som riksdagsledamot för och och för att företräda Socialdemokraterna. Ofta får jag frågan vad som driver mig i min politiska gärning, vad det är jag går i gång på. Svaret är enkelt: Det här. Jag kan känna från djupet av mitt hjärta hur viktigt det är att alla, oavsett bakgrund, får samma chans att bygga sig ett bra liv, till exempel genom att studera vidare på högskola och universitet. För den som kommer från ett akademiskt hem är det ofta helt naturligt att läsa vidare efter gymnasiet. För den vars föräldrar har kort utbildning är denna möjlighet inte lika naturlig, men lika viktig. Därför är det frustrerande att bevittna regeringens och utbildningsminister val att slå undan benen på ett stort antal studieträngtande ungdomar. har regeringen dragit ned antalet helårsstudieplatser på högre utbildning med över 16 000. Prognosen ser fortsatt dyster ut. har antalet studerande minskat trots att fler än någonsin söker till högskolor och universitet. Min fråga till utbildningsminister är: Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att vända den negativa trenden och ge alla en chans? 6 (S): Vi socialdemokrater vill satsa på mer utbildning i hela landet för alla i alla åldrar så att man får chans att komma tillbaka om man har misslyckats tidigare i livet. Man ska få en chans till och sedan en chans till. Vi ska ha vuxenutbildning och möjlighet till högre utbildning i hela landet. Det ska vara kort väg och inte för höga trösklar om man vill studera. Man ska lätt kunna läsa vidare oavsett var man bor. Man ska inte behöva lämna hem och familj och flytta långt bort för att kunna studera vidare. är en av landets minsta, men jag tycker att den är en av landets bästa. Jag kan vara något jävig eftersom jag bor i . Jag vurmar för och vill att den ska fortsätta att utvecklas, göra bra ifrån sig, jobba med det omgivande samhället, samarbeta med näringslivet, jobba med den sociala snedrekryteringen och se till att begåvningsreserven som finns i de studieovana hemmen tas till vara. är ett litet land, och vi måste vara på tårna för att överleva i den knivskarpa internationella konkurrensen. Vi är fler nu än vi var 2006. är vi 9 ½ miljon, och vi måste se till att hela befolkningen har möjlighet att ta de nya jobb som växer fram i den knivskarpa konkurrensen världen över. Att i detta läge ha en nöjd utbildningsminister som talar om att sakernas tillstånd är gott, att vi aldrig haft det så bra och att han är nöjd med läget gör mig orolig. Utbildningsministern tycker att regeringen har fixat det bra och kan vara nöjd. Visserligen är söktrycket högt, men det får vi leva med. Vi borde ha en utbildningsminister med ambitioner att ge fler möjlighet att studera, men trots att vi har betydligt högre söktryck sänker regeringen ambitionerna. Det är allvarligt. har tyvärr fått minska antalet platser . Det kan tyckas lite, men hur ser trenden ut? Hur kommer det att bli framöver? Borde det inte vara tvärtom? Om vill klara sig i den knivskarpa internationella konkurrensen ska vi väl se till att befolkningen är välutbildad och att fler får chansen, inte färre. säger att vi har fel, att de siffror vi har är fullständigt fel och att vi har hittat på alltihop. Han har egna siffror. Men de utredningar som vi har använt för att visa på det minskande antalet högskoleplatser är framtagna dels på , dels på och baserar sig på de siffror som finns från lärosätena 2013. Dessa siffror är inte fel utan visar tydligt vart regeringen är på väg, nämligen mot lägre ambitioner för framtiden. Jag vill att vi satsar mer, inte mindre. Jag är stolt över och vet att den kommer att klara sig bra. Jag skulle vilja att vi hade en utbildningsminister som var stolt över våra lärosäten och ville satsa mer på såväl mindre och mellanstora högskolor som stora högskolor och universitet. Vi vill ha en bättre utbildningspolitik för framtiden. 7 (S): Även jag vill börja med att tacka för svaret. Det är dock ett svar som gör mig fundersam, för det andas en nöjdhet över läget i . Jag ställer mig då frågan om utbildningsministern har sett sig omkring i och lagt märke till det läge som är. Statistik i all ära, men vi har också en verklighet. Det är en verklighet som berättar om 420 000 arbetslösa som slussas runt i olika åtgärder som sällan leder till att de kommer vidare i livet. Det är en verklighet som talar om att långtidsarbetslösheten tredubblats och där antalet ungdomar som ingen efterfrågar når rekordhöjder. Detta ser vi som utbildningsministern står här i kammaren och är nöjd över statistiken över våra 19-åringar. Eftersom jag skrev en interpellation om och minskningen av utbildningsplatser där är det intressant att dra fram några fakta från verkligheten i och diskutera här i talarstolen. är ett av de fyra nyaste universiteten och ingår i en samarbetsgrupp som kallar sig Fyrklövern. Fyrklövern omfattar sex län och har så många som 74 000 studenter sammanlagt. Det är fler studenter än det finns på något enskilt lärosäte. I jobbar man mycket med forskning. Man har också ett unikt samarbete med det offentliga och näringslivet som jag vill lyfta fram eftersom det är en av de saker som gör mycket bra. Man har ett femårigt samarbetsavtal med regionen i syfte att öka samarbetet mellan universitet och näringsliv och för att höja ledarskapet och utbildningssektorn i regionen. Avsiktsförklaringen innebär att regionen går in med . Lika mycket går in med, och förhoppningen är att få lika mycket i externa medel. Samarbetet har redan lett till starka forskningsmiljöer som bedriver forskning som är viktig för utveckling. Det har inneburit att ett antal professurer med koppling till näringslivet har inrättats. Vi har också en professur i skolutveckling. Den här satsningen har gett eko ute i världen, och många är de tillfällen när har åkt runt och fått berätta om sin gemensamma satsning. Vad tycker utbildningsministern om denna satsning? kommer –2017 att dra ned med 849 platser. Det påverkar självklart söktrycket för dem som har möjlighet att påbörja en högre utbildning. Detta sker som lärosätet slår rekord i söktryck. Bara vid lärarutbildningarna, som är så viktiga och har en hög kvalitet i , har antalet förstahandsutbildningar ökat jämfört med . Sammanlagt har söktrycket till ökat . Det är 17 700 som vill studera i , men alla får inte studera där eftersom ministern drar ned på antalet platser. Är utbildningsministern nöjd med att antalet 19–24-åringar som studerar vid högre utbildning är 377 per 1 000 mot 431 per 1 2006? 8 (FP): Jag tackar också statsrådet för svaret. Det som förvånar mig är att det är ungefär samma lärosäten som lyfts upp i interpellationsdebatterna när det gäller utbildningsplatser. Debatten handlar sällan om , , eller andra större universitet och högskolor. Det är intressant. Det som oroar mig, herr talman, är – och det måste jag kontrollera sedan i protokollet från den här debatten – att ordet kvalitet över huvud taget inte omnämns. Det är det som är den största skillnaden, kära åhörare och ledamöter av , mellan och regeringens politik och socialdemokratisk högskolepolitik. För att komplettera utbildningsministerns svar måste jag som utbildningsutskottsledamot säga att det inte kan vara faktorn att man inte ska lämna orten som avgör hur många platser man får vid ett lärosäte eller bostadsgarantin som avgör om ett lärosäte ska få fler platser. Vi har precis antagit ett helt nytt kvalitetsutvärderingssystem och resurstilldelningssystem som har ett brett stöd i riksdag. Kvalitet, kvalitet, kvalitet – ingen av de socialdemokratiska ledamöterna använde det ordet. Det förvånar mig. Några av de här lärosätena har som sagt debatterats tidigare. Då har vi tittat på förklaringarna. Är det så att vi har tagit pengar från högskolesektorn och lagt på vägar och tåg? Nej, det har vi inte, utan det har skett omfördelningar inom högskolesektorn. När det gäller resurser för inaktiva studenter eller studenter som inte tar några poäng och vad siffran för detta är i summa pengar tittade jag på förra årets handlingar i utbildningsutskottet. utgick i ersättningar till universitet och högskolor för studenter som inte tar några poäng. Det är klart att dessa 900 miljoner ska föras till de lärosäten som verkligen ska ha dem. Eller hur, ? Tillfälliga platser har och regeringen också fattat beslut om. Flera lärosäten får extra resurser 2013, 2014 och 2015. Men glöm inte att det finns något som heter prestationsgrad. Det finns kvalitetsindikatorer för måluppfyllelse. Jag har en fråga, herr talman: ha andra principer och andra indikatorer? Ska det vara bostadsgarantin eller närhetsprincipen som avgör hur vi fördelar resurserna? En sådan högskola vill inte jag att mina barn ska gå i. 9 (S): Eftersom jag kommer från måste jag fråga: Vad är det med folkpartister? har via blivit fullständigt godkänd när det gäller kvalitet. Man har gått igenom rubbet och gjort ett jättejobb där. Ändå springer det runt en riksdagsledamot i länet som heter – han är folkpartist – och tycker inte att högskolan är bra nog. Det kanske är så att inte tycker att högskolan i är bra nog? Men gå in och granska den då och hör med dem som har kunskap om vad kvalitet är och hur man bedömer . Så var det med den saken. Sedan måste jag naturligtvis vända mig till . är en intellektuell människa. Och ändå – i ett läge där man har ett söktryck som inte kommer in på förstahandsvalet – skriver han i svaret att det finns en prognos som säger att trycket kommer att minska och att det kommer att räcka framöver. På nyheterna hade vi – detta stora, fina företag – som gick ut och sade att de snart måste nyrekrytera 1 700. Vi har ett önskemål från företagarna och näringslivet i regionen om ett bättre, bredare och djupare samarbete med denna fantastiska högskola i . Ändå behandlar ni folkpartister som något som inte är mycket värt. I en region som har sina bekymmer och sin tradition är det också fantastiskt – om vi ska vara intellektuella – att man i det här läget inte släpper in elever som bryter studietraditionen i , som inte är så välfylld. Men ge dem plats, då! Låt dem komma in! Det finns en bred politisk konsensus i regionen och om att högskolan skapar utveckling. Så är det. Det håller med om. Men han ser en prognos framöver som säger att det kommer att räcka . Och tittar vi ännu längre fram får vi fantastiskt fina siffror. Men det är nu vi behöver det här. Frågan är: Var ligger bekymret? Är det inte kvalitet, , är kvaliteten inte fullständigt till fyllest när man har fått forskarutbildning i arbete och hälsa och i byggd miljö? Det är fantastiskt. Varför ska regeringen i det här läget gå in och säga: Er prognos, herr eller fru rektor för högskolan, betyder att ni får minska med 780 utbildningsplatser. Ni får lägga ned 19 program. Var ligger det intellektuella i det, ? För det måste väl ändå vara så att politiken utgår från det som är intellektuellt, det som bygger, det som utvecklar och det som det finns en stor konsensus om i regionen. Var rädd om högskolorna! Det utvecklar , det utvecklar människor och det fyller på bristkompetens i industrin, som vi lever av. Trots detta står och säger att det finns en prognos. Var finns det intellektuella i det svaret? 10 FINN (M): säger: Vad är det med folkpartister? Han får nog utvidga det till att säga: Vad är det med moderater? Sedan kan säga samma sak så är vi på samma våglängd i diskussionen. Jag vill återvända till det som väldigt klokt sade om kvalitetstänkandet. Socialdemokraternas paradgren inom skolan är kvantitet. Det är tyvärr inte kvalitet, och det är den stora skillnaden mot Alliansens satsningar på kvalitetsmedvetande framför kvantitet. Att det nu råkar vara nomineringstider även för Socialdemokraterna så att var och en står upp för sina mindre distrikt och försvarar de mindre högskolorna är helt begripligt. Men låt oss återigen titta på kvalitetsaspekten. slog sig till ro med att hade granskat och kommit fram till att det inte var undermåligt, och så var det med den saken. Då var kvaliteten till fyllest. En vinkel jag tycker är ganska intressant i statsrådets svar – som jag för övrigt är glad över att det blev så tydliggörande – handlar om att vi har rekordnivåer i antalet studenter på högskolan. Ett viktigt tillägg är att vi ser att fler och fler kan läsa på eftergymnasial utbildning. De har under loppet av ökat från . Det är där kvaliteten har byggts upp genom de successiva reformerna i Alliansens skolpolitik. Detta har gjort att man höjer statusen för läraryrket – det som ska vara grunden för att utbilda folk. Även de som tar del av en högskoleutbildning – när de blir lärare – stimuleras att söka, och de som söker utbildningen har högre kvalitet. Det i sin tur för att eleverna i slutändan får en bättre utbildningssituation från över gymnasiet och upp i högskolan.