prot · H10914 · 2013-10-17 00:00:00 — Men ligger den här frågan på ditt bord eftersom känner att de måste leverera ett åtgärdsprogram som kan ha effekt. Det är också så miljölagstiftningen ser ut. Åtgärdsprogrammet är den grundbult och den säkerhet som stockholmarna och medborgarna i som rör sig och vistas i de här områdena har för att veta att myndigheter, förvaltningar, kommun och stat gör vad de ska när det gäller luften. De som har gått till rättsliga instanser – bland andra de från – för att de vill värna om sina barns hälsa måste veta att åtgärdsprogrammen faktiskt räknas. Förra gången det gjordes åtgärdsprogram för PM10 i räckte inte de åtgärderna. Trängselavgifterna var inte ens nämnda, trots att de var den enskilt viktigaste åtgärden för att förbättra luften för stockholmarna. Dem lyckades vi genomdriva ändå som Stockholmspolitiker . Men ligger frågan faktiskt på ditt bord, . Du kan göra en otroligt bra insats för de barn och äldre i som är betjänta av att ha bättre luft. Jag träffade en klass i en skola nära en gång. De gick ut på sin lunchrast och lappade bilar. Lappen såg ut som en parkeringsbot. De lappade bilar med dubbdäck och påminde bilägarna: Du kör med dubbar. Det kommer att virvla upp en massa partiklar i luften som drabbar vår hälsa. Det var ett sätt för dem att visa på den här situationen som är helt ohållbar och som jag håller med dig om får alldeles för lite utrymme i den politiska debatten. Vi har så lätt att tycka att allting ska fortsätta som det alltid har varit, men det behöver inte göra det. Vi ser en teknikutveckling. Det finns goda möjligheter att ha bra vinterdäck på moderna bilar som klarar väglaget bättre än de dubbdäck som bidrar till luftkvalitetsförsämringen. Jag skulle vilja vädja till miljöministern: mer på dem som drabbas i sammanhanget – barn, äldre, föräldrar som är oroliga och de med astmatiska problem, som blir allt fler. Ta ännu ett krafttag mot detta och tillåt inte att alliansstyret i drar ut på frågan och gör regeringen till gisslan i fråga om att utöka förbudet i väntan på det som flera politiker vill ha, det vill säga en avgiftsreglering. Vi måste först se att det fungerar. Men du kan redan inför denna vinter fatta beslutet att utöka detta förbud i . Det skulle få en bra effekt. Jag vill nu höra ditt nästa svar. Tänker du utnyttja det? Tänker du besluta om åtgärdsprogrammets öppna punkt och utöka dubbdäcksförbudet i ? 22 (V): Om man lyssnar på miljöministern får man höra att det är mycket som har gjorts, och man kan få intrycket att luften i våra storstäder har blivit bättre. Jag skulle vilja motsäga det, åtminstone om vi tittar på vår största stad, . Här har luftkvaliteten blivit sämre. Enligt den officiella statistiken som jag refererade till har gränsvärdena för partikelnivåer överskridits 218 gånger bara , och året är inte slut . Jag kan ta några konkreta exempel. På i överskreds gränsvärdena 24 gånger 2012. är det 32 gånger. På överskreds gränsvärdena för partiklar 27 gånger 2012. är det 39 gånger. gånger, E4 vid 39 gånger – så kan jag fortsätta och räkna upp alla mätstationer i . Det är ett akut problem i många städer, men kanske i synnerhet här i . Då blir jag lite oroad av att regeringen fortsätter bereda, fortsätter utreda, det som troligen är den absolut mest effektiva åtgärden, även om den inte kan införas dag: att införa avgifter på dubbdäck, på samma sätt som man har gjort i med väldigt stor framgång. säger att de arbetar med det och att resultaten kommer snart. Det var det som sade i sitt anförande. Jag skulle förstås vilja veta, : När får vi se resultatet av utredningen som ni håller på med om möjligheten att införa zoner med dubbdäcksavgift i våra städer? 23 Miljöminister (C): Jag välkomnar engagemanget i den här frågan. Det är anledningen till att jag har rest runt hela för att uppmärksamma berörda på att det måste vidtas åtgärder. Man får dock sätta hela situationen lite grann i ett tidsperspektiv. Vi har haft något det här året än då gränsvärdena har överskridits. Enligt den officiella statistiken är det dock så att innan alliansregeringen tillträdde var antalet överträdelsedygn inte 30–40 utan uppemot 100–120. Det innebär att man sanningsenligt kan säga att kurvan går ned och att problemen minskar. Men vi ska också ned den sista biten under gränsvärdena, och det måste alla beslutande myndigheter hjälpas åt med. Det är inte en ensam myndighet som förfogar över alla verktyg. Så ligger det till. Statistiken är lätt att komma åt på nätet. Vi kan också lägga ut den på hemsida, så att vi kan diskutera den faktiska situationen som den är. Jag debatterar nu med två engagerade miljöpolitiker som har suttit i och vet precis hur det går till att ta fram lagstiftning. Att ta fram ett förslag till en dubbdäcksskatt som kan utnyttjas regionalt tar tid eftersom det är en helt ny typ av skatt som det inte finns någon förebild för i svensk skattelagstiftning. Formerna för hur den ska tas ut, vilka områden den ska omfatta och hur den ska kontrolleras behöver utredas, och det är komplext skattetekniskt. har en interpellationsdebatt med finansministern om detta . Att få ett sådant beslut på plats kräver ett ordentligt utredningsarbete. Sedan krävs det remittering, proposition och riksdagsbehandling. Det är, som mycket väl vet, en process som tar tid även om man försöker påskynda den så mycket som möjligt. Normalt sett tar det att få en fråga genom på det här viset. Vi har i vår budgetmotion skrivit mycket om detta därför att jag är så engagerad i det här problemet och verkligen försöker få lösningar till stånd. Inför den här interpellationsdebatten har jag sökt i budgetmotion. Där får man noll träffar på dubbdäck, noll träffar på däck, noll träffar på partiklar, en träff på luftkvalitet och noll träffar på PM10. Det tycker jag är jättesynd. Jag är glad över att vi har den här interpellationsdebatten och att vi är fler som diskuterar den här frågan. Den kräver verkligen att alla olika nivåer engagerar sig i att få ned utsläppen av partiklar i luften. Det är inte lätt, men vi måste ned också den sista biten under gränsvärdena just därför att det är så viktigt för barn och vuxna. får vi tycka att det är bra att de senaste årens åtgärder i har medfört att utsläppen på de värsta ställena har minskat med nästan två tredjedelar. Det är bra, men det är inte tillräckligt. 24 (MP): Jag vill verkligen tro att det här är en engagerande fråga. I ett miljöperspektiv är detta med luftkvaliteten i flera av städer ett av de områden som just nu är mest akuta för att möjliggöra en god livskvalitet för alla människor. Jag vill också vädja till miljöministern att se att vi har ett system med , kapitlet om miljökvalitetsnormer, åtgärdsprogram och så vidare. Det handlar om hur det förvaltningssystemet faktiskt ska användas. Du använde inte ett enda ord för att svara på den fråga som jag ställde i interpellationen från början. Du talar om att alla nivåer ska engagera sig, men att engagera sig handlar inte bara om samtal. Det är bra att du samtalar med och med kommunerna, men du har också en beslutsmakt. Det ligger på ditt bord att avgöra huruvida det här åtgärdsprogrammet – det andra i raden av åtgärdsprogram för Stockholmsluften – faktiskt ska göra skillnad. Det första programmet är stockholmarna besvikna på. Där blev det en huggsexa mellan kommunen, och miljömyndigheter som visade på att vårt miljöledningssystem och vår miljölagstiftning inte funkar för det här. Det är därför man på är så besviken att man gick till domstol. Det är därför barnen på och kring , och ibland går ut och lappar bilar för att påminna bilisterna om att de inte ska ha dubbdäck. Vi har faktiskt en miljölagstiftning, och du är miljöminister. , nu är det för dig att fatta beslut så att vi får ett åtgärdsprogram för som gör rättvisa och ger en bättre luft redan denna vinter. Det är som bilisterna väljer vilka däck de ska ha. Då vill de veta vilka spelregler som gäller. Är det svårare med dubbdäck i blir det färre som väljer det. Då får vi en renare luft, och då blir barnen ännu gladare. 25 Miljöminister (C): Vi vet vilken tid det tar att dra en lagstiftningsfråga genom . Det tar ungefär . Det beror på att en dubbdäcksskatt är en helt ny typ av skatt som ännu inte finns i svensk skattelagstiftning. Vi har satt i gång processen. Det har ingen gjort förut. Vi har en dialog med berörda kommuner och landsting. Det har ingen haft förut. Vi har ett rejält avsnitt i höstbudgeten om detta. Det har inte . Jag är glad över att interpellerar och tycker att detta är viktigt, men ibland handlar det inte bara om att snacka. måste man också anvisa pengar och ge förslag på vad som ska åtgärdas. Det är budgetpropositionen verktyget för. Det vi gör nu är att fortsätta dialogen. Alla är medvetna om det hälsoproblem som finns. Vi vet att vi har dragit ned utsläppen och att har jobbat hårt med det. Vi ska ned också den sista biten under gränsvärdena också för de två mest belastade gatorna i där problemen är värst. Det är jätteviktigt med hänsyn till hälsan, särskilt för barn, och det är regeringens prioritet. Alla måste dock ta sitt ansvar för den här frågan: kommuner, landsting och stat. Vi jobbar ärligt på att detta ska gå bra. Jag tycker dock att det är klädsamt att inte bara talk the talk utan walk the walk. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2013/14:9 om Helcom 26 Miljöminister (C): har frågat mig hur jag avser att säkra genomförandet av redan beslutade åtaganden i Baltic Sea Action Plan, hur jag avser att verkställa de förslag som lagt fram och om jag avser att verka för att få till stånd bindande reduktionsmål för kväve och fosfor. Jag delar oro över miljötillstånd. Tack vare konventionen om skydd av miljö, Helcom, har ett gott samarbete etablerats mellan . Arbetet grundas på ett gediget vetenskapligt arbete som sedan utformas som gemensamma rekommendationer till länderna. Det är upp till länderna att genomföra rekommendationerna på nationell nivå, och det finns inga sanktionsmöjligheter mot de länder som inte följer rekommendationerna. Stora framsteg har gjorts i miljöarbetet, bland annat genom att begränsa utsläppen av växtnäringsämnen från kommunala reningsverk och insatser inom jordbruket. Vi står dock fortfarande inför stora utmaningar i form av algblomningar, nedslammade skärgårdsvikar samt utbredd syrebrist i djupvatten, särskilt i egentliga söder om . Eftersom har den längsta kustlinjen och den största ekonomiska zonen har vi också de största möjligheterna att använda havet som resurs och hållbart nyttja dess ekosystemtjänster. Detta medför att har ett speciellt engagemang för Östersjöfrågorna. Regeringen har därför satt havsmiljön som en av de främsta prioriteringarna inom miljöområdet, och ett stort antal åtgärder har vidtagits för att förbättra miljötillståndet. Anslaget 1:12 för åtgärder för havs- och vattenmiljö, som infördes , som Helcoms Baltic Sea Action Plan (BSAP) antogs, har successivt ökat. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att anslaget 1:12 ska ligga på . I budgetpropositionen föreslås bland annat en satsning på lokala vattenvårdsprojekt, LOVA, med och framåt. Vidare föreslås en satsning på –2017 för arbete med avancerad rening av avloppsvatten. Genom anslaget för havs- och vattenmiljö har mycket arbete genomförts för att förbättra havs- och vattenmiljön. Lokala aktörer har engagerats. har också tillsammans med stött Baltic Sea Action Plan-fonden, BSAP-fonden, som initierat större investeringsförberedande projekt i , , , , och . Genom för som antogs under ordförandeskap i EU har BSAP inkluderats som bas för det övergripande målet att rädda havsmiljön. Detta kommer att ha stor betydelse för fördelningen av EU-medel under den nya budgetperioden –2020, alltså EU:s långtidsbudget. Åtgärdsarbetet för i inriktas på att uppfylla kravet på god miljöstatus i EU:s havsmiljödirektiv. Det framgår tydligt av direktivet att god miljöstatus är ett bindande kvalitetskrav som ska nås för ett antal i direktivet angivna deskriptorer. Hur målen ska nås, det vill säga vilka åtgärder som ska vidtas, ska medlemsstaterna ta fram i sina åtgärdsprogram. Regeringens skrivelse Åtgärder för levande hav, Skr. 2009/10:213, och Förslag till åtgärdsplan för genomförandet av Helcoms aktionsplan för , som till stor del bygger på de förslag presenterade av som åsyftar i sin interpellation, utgör naturligtvis ett av flera underlag för de åtgärdsprogram som ska tas fram under havsmiljödirektivet. Åtgärdsprogrammet för att uppnå god miljöstatus måste dessutom beakta andra underlag för att täcka alla aspekter av god miljöstatus. Och man ska göra konsekvensanalyser, inbegripet kostnadsnyttoanalyser av detta. För att rädda måste vi arbeta på bred front inom olika sektorer. De lokala aktörer som investerar i och driver reningsverken, den enskilda jordbrukaren, hamnoperatören, redaren, industriledaren eller industriägaren är nyckeln till framgång. Jag är faktiskt imponerad av den handlingsvilja och entusiasm som finns längs våra kuster. Det är viktigt att jordbruket, sjöfarten, fisket, reningsverken och industrin fortsatt tar sitt ansvar för att minska utsläppen. finns potential för att utveckla och effektivisera miljöarbetet. I detta ingår exempelvis att börja fundera över och få fram forskning om hur vi ska kunna beta av den historiska miljöskulden, i form av den interna belastningen av växtnäringsämnen som accelererar övergödningen av . Genom att genomföra de kraftfulla insatser som jag har beskrivit och driva på i det regionala samarbetet med Baltic Sea Action Plan är jag övertygad om att vi faktiskt är på god väg med vår räddningsplan för . 27 (V): Jag vill tacka miljöministern för svaret på min interpellation. Innan jag går in på sakfrågan skulle jag vilja understryka att jag skickade in den här interpellationen . Interpellationens rubrik är: Inför Helcom. Jag ville självklart ha den här debatten inför det viktiga Helcommötet i eftersom vi inte hade haft någon parlamentarisk behandling inför det viktiga mötet om framtid. Då får jag till svar från miljöministern att vi ska ha den här debatten , . När jag tittar lite noggrannare på hur miljöministern behandlar interpellationer från oss riksdagsledamöter framkommer det att miljöministern svarar försenat på av alla interpellationer som har skickats in till henne. Det här tycker inte jag är att respektera . Jag tycker att det är nonchalant mot oss aktiva riksdagsledamöter, som vill diskutera viktiga miljöfrågor med dig. Jag vill höra från dig att du kommer att besvara våra interpellationer snabbare än du har gjort tidigare. Vad gäller Helcom och det allvarliga läget för framhåller miljöministern i sitt svar att man i budgetpropositionen föreslår att anslaget 1:12 ska vara . Det kan låta som mycket pengar för havsmiljöarbetet. Och det är mer pengar än vad det var ; det kan jag hålla med om. Men då ska vi komma ihåg att i fjolårets budget drog ned det här anslaget till havsmiljön med mer än . Vår ansvariga myndighet, Havs- och vattenmyndigheten, sade att de inte kan betala ut några LOVA-pengar till våra länsstyrelser så att de lokalt kan göra riktiga och viktiga vattenvårdsprojekt. Jag vill fråga miljöministern: denna ryckighet? Varför drar ni ned med mer än 200 miljoner ? Och varför återför ni de pengarna ? Ni gör det inte fullt ut, men är det i alla fall på en anständig nivå. Det underlättar inte arbetet med att rädda om man behandlar sådana här viktiga utgiftsområden på det här sättet. Vi i tycker att det är bra att ni nu anslår mer pengar, men vi tycker att det behövs mer pengar än så för att rädda . Därför anslår vi totalt sett mer än vad regeringen gör för att vi ska kunna genomföra fler lokala vattenvårdsprojekt och för att Havs- och vattenmyndigheten ska få mer resurser för att genomföra det här viktiga arbetet. Sedan skulle jag vilja ställa en fråga angående slutsatserna från Helcommötet i . Man kan läsa på s. 12. Det står att alla länder har åtagit sig att reducera överskottet av näringsämnen. Och alla länder har målsättningar vad gäller kväve- och fosforutsläpp och att de ska minska kraftigt. Det står också att man på gårdsbasis ska göra växtnäringsbalanser, att man ska räkna ut hur stora utsläppen är på de olika platserna. Det här gör man redan i och . För jordbruk efter jordbruk identifierar man utsläppen av kväve och fosfor, och man kommer med konkreta strategier när det gäller hur man ska kunna minska de utsläppen. Här vill jag fråga miljöministern hur hon kommer att se till att vi lever upp till de överenskommelser som gjordes i , särskilt det som står på s. 12. 28 Miljöminister (C): Havsmiljöarbetet är en av regeringens viktigaste prioriteringar. Åtgärder på hemmaplan som bidrar till genomförandet av det svenska åtagandet i Helcoms aktionsplan är på gång och ger resultat. Vi har stött den så kallade BSAP-fonden, som har startat 34 intressanta projekt runt , inte bara i utan också i , , , och . På hemmaplan har vi permanentat ett LOVA-program som får 75 miljoner till projekt för . Och har varit drivande för Östersjöstrategin, där BSAP är stommen för miljökomponenten. Östersjöstrategin ger BSAP ett mer tvärsektoriellt fokus som också involverar de andra sektorerna. Ett exempel på att det faktiskt går åt rätt håll är att den svenska belastningen av kväve har minskat med över när det gäller Egentliga och . Det gör att vi endast har kvar ca när det gäller Egentliga , av alla våra kvävebeting. Också utsläppen av fosfor går ned. Men där är utmaningen större. Vi har en större restpost. frågar vad vi tänker göra och jämför med arbetet i . Jag hoppas att det inte är någon överraskning för att har bindande regler för hur lantbrukets gödselhantering ska gå till i hela , i hela , i ett brett band runt kusterna och runt våra stora insjöar. Rekommendationerna är väldigt tydliga. Varje enskild lantbrukare har väldigt tydliga regler som handlar om hur man får sprida, vad man får sprida och dessutom hur mycket. Vi har regler för hur mycket gödselbelastning man får ha på den åkerareal som man har. Alltihop detta görs tillsammans med frivilliga åtgärder utöver de som lantbrukare vidtar. Det är över 10 000 enskilda företagare som har deltagit i detta. De har skapat kunskap, engagerat sig och dragit med sina grannar och sett till att det fungerar. Allt detta är en del av det som gör att de svenska utsläppen går ned. Vi prioriterar havsmiljöfrågorna. Det visas bland annat av att vi har inrättat en stor ny myndighet under alliansregeringen. Myndigheten har rejäla anslag, 637 miljoner. Det är mycket pengar. Myndighetens anslag planeras i fyraårsperioder. Det innebär att det är möjligt att göra långsiktiga åtgärder. 29 (V): Jag vill börja med att igen ställa frågan om kommer att göra allt hon kan för att svara på våra interpellationer . Det vore på sin plats med ett svar från miljöministern på den frågan. Det låter bra när säger att hon planerar framåt. Jag får hoppas att det åtminstone framåt inte kommer att blir några nya neddragningar på havs- och miljöområdet. Det behövs snarare mer resurser. Ett sätt att tillföra mer resurser till området som man minskar utsläppen är att man inför en skatt på det som smutsar ned och inför en skatt på handelsgödsel. Det hade vi tidigare i . Det var en skatt som minskade utsläppen men också en skatt som drog in pengar till det viktiga miljöarbetet som man kunde göra ute i lantbruket. Jag läste nya miljöprogram, , och jag har förstås också läst budgeten där ni föreslår en skatt på kemikalier. Det är bra. Det går helt i linje med tanken på att förorenaren ska betala. Vi kan tänka oss en skatt på kemikalier. Jag kan sträcka ut handen här. När ni lägger fram det förslag kommer vi i att rösta för. Men om vi kan tänka oss att förorenaren ska betala på kemikalieområdet, varför gör vi inte det på handelsgödselområdet? Varför kan vi inte ha en skatt på handelsgödsel? Det hade vi tidigare, men din regering har avskaffat det. Det beklagar jag. Det är ett effektivt sätt att både mobilisera resurser och få ned utsläppen. När man lyssnar på får man intrycket av att allting går ganska bra. Vi har minskat våra utsläpp av kväve. Men är det över kväve som vi ska minska enligt åtagandet som man bestämde i . Även om man har betat av en del av kvävebetinget är det fortfarande mycket kvar. Fosforbetinget handlar om att fosfor ska bort. Jag har inte en aning om hur det ska gå till, , med de styrmedel och beslut som ni har haft . Jag vill utveckla min fråga som jag ställde tidigare. Det var angående slutsatserna från . Jag talar om s. 12, och det kan verka väldigt tekniskt. En av slutsatserna är just att man ska se till att reducera överskottet av både kväve och fosfor och gå ned och göra det på lantbruksnivå. Man måste upprätta strategier – det brukar kallas växtnäringsbalanser – för att man ska få ned utsläppen. Det arbetet ska vara helt och hållet klart till 2018. Jag undrar då, : Menar du att allt detta redan finns på plats i utifrån föreskrifter? Behöver vi verkligen inte göra mer? Tycker du att det frivilliga arbetet som finns i med till exempel Greppa näringen, som är ett väldigt viktigt arbete, verkligen räcker? Behöver vi inte göra mer i , , för att minska avgångarna av fosfor och kväve? När det gäller Greppa näringen vill jag också understryka att det är 10 000 lantbrukare. Men det är mångfalt fler som inte är med i Greppa näringen. Det är viktigt att understryka. Det är därför det är så viktigt med bindande åtaganden identifierade ned på bonde- och hektarnivå så att vi kan vara säkra på att alla tar sitt ansvar. 30 Miljöminister (C): Vi glider nu från en debatt som rör och miljötillståndet i till en debatt om olika sätt att se på hur miljön och miljöfrågor ska hanteras. Jag är inte förvånad att tar upp mer skatter och bindande regler ända ned till den enskilde lantbrukaren. Det är vanligt. Jag försöker ha en miljöpolitik där det ska vara enklast, billigast och roligast att vara miljövänlig. Har vi frivilliga åtgärder i kombination med det bindande som har, och som jag just har beskrivit i mitt förra inlägg, och det fungerar ser inte jag någon anledning att belasta svenska företagare eller svenskt lantbruk med ännu mer byråkrati. Om vi tittar på kvävebelastningen enligt OECD-sammanställningen, som man väl får lita på, kan vi se att har en belastning på kväve per hektar medan har per hektar. Det är en väldig skillnad. Kvävet har gått ned i . Vi hade ett beting när vi började arbetet på . är det kvar. Vi har gått ned med två tredjedelar. På fosforsidan är det kvar av vårt beting. Kombinationen av de bindande regler som har för enskilda gårdars hantering och de frivilliga åtgärder som vi har för jordbruket plus vad vi gör med avloppsrening gör att jag tror att vi kommer att klara våra svenska beting utan att lägga på en byråkratisk rapporteringsbörda som vill ha. Det är otroligt viktigt, för behöver det. Vi måste dessutom fundera över hur vi hanterar den historiska skulden. Där har vi ännu inte tekniken på plats. Det kräver internationellt samarbete och forskning. De anslagen har vi redan satt på plats i form av ökade både energi- och miljöforskningsanslag. Jag tror att vi 1.är på rätt väg, det visar statistiken, 2.att kombinationen av bindande åtgärder och frivilliga åtgärder inom Greppa näringen ger resultat. Jag måste ställa en fråga. Vi ser att reglerna för hur man bedriver lantbruk på andra sidan är annorlunda. Vi ser att det finns många som är intresserade av att flytta produktion. Jag vill att vi ska ha svensk matproduktion kvar i . Den ska naturligtvis vara hälsovänlig och miljövänlig. Men jag vill också att de som odlar mat ska ha tid att ägna sig åt att odla mat och inte bara hålla på med byråkrati. Därför står jag fast vid att den modell vi har är en bra avvägning. Den har gett resultat. Vi ska se till att den fortsätter att ge resultat. Jag vill inte ha ökade bördor på svensk matproduktion. Den är, särskilt i ett internationellt perspektiv, rätt miljöbra. 31 (V): är ett av världens värst drabbade hav, .