prot · H10913 · 2013-10-16 00:00:00 — Det är naturligtvis också en välfärdssatsning och en ambitionshöjning för välfärden med fler händer i omsorgen, fler händer i vården, fler vuxna i skolan och så vidare. Det är också en jämställdhetsfråga. Det är alldeles uppenbart att den absoluta merparten av dem som jobbar i inte minst vården och omsorgen är kvinnor. Det är klart att en utökad möjlighet till heltid är någonting som skulle kunna förbättra dessa kvinnors löneutveckling långsiktigt. Jag har en enkel fråga till . har det gått detta löfte. När kommer ni att infria detta löfte, ? När tänker ni skjuta till pengar för ökade möjligheter till heltid? 15 (S) replik: Jag tackar för en viktig fråga som handlar om arbetsvillkoren för alla de kvinnor och män som jobbar i offentlig sektor. Det har varit ett gissel , både under socialdemokratiska regeringar och under borgerliga regeringar, att vi inte har kommit till skott med denna fråga och inte lyckats leverera. Som säkert vet finns det goda exempel på kommuner som har infört denna rätt. Det är ofta socialdemokratiskt styrda kommuner. Jag kan ta , som jag känner väl, som exempel och som var en av de första kommunerna som gjorde detta och som faktiskt drev igenom att det politiska beslutet fattades och att detta levererades. Dessutom gjorde man utvärderingar som visade att detta inte blev dyrare. Det blev bättre för personalen, och det blev bättre för verksamheten och kvaliteten. Även i har socialdemokratiskt styrda kommuner genomfört detta. Vi har sagt att vi inte tänker vänta till valrörelsen med denna fråga. Vi tänker redan nu se till att våra socialdemokratiskt styrda kommuner har fattat dessa beslut om hur vi ska jobba med denna fråga framöver. Det är en viktig fråga för oss som vi prioriterar och som vi kommer att jobba med. Vi säger att vi inte har gjort detta tillräckligt bra , och det är därför som vi har gett oss själva denna utmaning att redan före valet visa på resultat. Däremot får problem eftersom han nu är med och driver igenom 12 miljarder i jobbskatteavdrag. Dessa 12 miljarder, som jag alldeles hade en diskussion med statsministern om, resulterar i att det inte blir några pengar till skolan och sjukvården i budgeten. Men har du, , hjälpt statsministern att dra undan dessa 12 miljarder som skulle ha kunnat gå till vården och till skolan. Av ditt tal om bättre villkor och bättre ekonomiska möjligheter blev det bara sämre möjligheter för kommuner och landsting att leverera en bra skola och en bättre vård. 16 (SD) replik: Om läser vår budgetmotion ser han att det går mycket väl att göra både och. Det beror på hur man prioriterar i övrigt, och vi gör prioriteringar i detta sammanhang. Det handlar om ungefär 6 miljarder som detta skulle kosta. Det är ganska billiga jobb i förhållande till många av de satsningar som regeringen har gjort och i förhållande till många av de idéer som även socialdemokratin har. Jag ser därför inte detta problem över huvud taget. Vi vill inte vänta till valet, säger . Kära nån, man väntade till valet , man väntade till valet , och man väntade till valet trots att man hade lovat detta. säger att vi inte ska vänta till valet . Det är inte trovärdigt, . Ni har inte gjort någonting över huvud taget i denna riktning. Jag är medveten om att det finns enskilda exempel i många kommuner. Jag är också medveten om att detta inte är alldeles enkelt eftersom det medför kostnader för administration och naturligtvis ökade lönekostnader. Men, återigen , när får vi se skarpa förslag från socialdemokratin, och när får vi se pengarna från socialdemokratin till detta? 17 (S) replik: Jag försökte säga att du kommer att kunna se resultat redan innan valet, . kommer man i respektive socialdemokratiska kommun att ha fattat beslut om att gå vidare med denna fråga. Det är ett mycket viktigt löfte för oss som ställer hårda krav på oss nu att jobba seriöst med denna fråga. Det är ingenting vi tar lätt på. Däremot hamnar i en besvärlig situation igen med de 12 miljarderna. Han har hjälpt regeringen nu att faktiskt sänka skatten med . Det är pengar som inte kan användas till skolan, vården och omsorgen utan försvinner från dessa välfärdsarbetare och försämrar deras möjligheter. En extra pikant detalj blir att pensionärsskatten i och med detta också drivs upp och blir större. Skillnaden mellan hur pensionärer och löntagare beskattas efter denna borgerliga budget, som du har hjälpt till att få igenom, innebär att skatteklyftan ökar. Det har du också att förklara för pensionärerna runt om i . 18 (V) replik: Vi måste lyckas där denna regering har misslyckats allra mest, , och det handlar om jobben. Med rätta finns förväntningar på att en ny majoritet i riksdag steg för steg ska kunna pressa tillbaka den höga arbetslösheten. Vi ser hur regeringen försvarar en politik som misslyckas med jobben. Vi måste inse att vi måste använda alla verktyg som vi har i verktygslådan. Vi måste ha större investeringar – privata investeringar – i jobb. En klok statlig politik, till exempel vad gäller byggande, ger större privata investeringar. Vi måste satsa på utbildning för de arbetslösa. Vi behöver fler som arbetar i välfärden. Vi behöver en ekonomisk politik som sätter jobben främst. Det är tydligt att vi inte får någonting av detta med nuvarande regering. En sak hade jag ändå trott att denna regering skulle göra, nämligen att se till att den skulle ha en bra småföretagarpolitik. Men även där menar jag att regeringen har misslyckats. Det går att göra mycket. Man kan se till att man har en upphandling som gynnar seriösa företag och som inte konkurreras ut av osjysta arbetsgivare. Vi behöver stärka den sociala tryggheten för småföretagare. Många tvekar att starta företag eftersom de inte vet vad som händer om de blir föräldrar eller blir sjuka. Vi måste också göra verklighet av att ta bort sjuklöneansvaret för småföretagare. Här finns en skillnad mellan våra partier. Vi prioriterar småföretagen och tar bort hela sjuklöneansvaret för bägge veckorna – vi tycker att det är det viktigaste – medan ni prioriterar att ta bort för alla företag. Är det inte viktigast att när det gäller sjuklönereformen satsa på just de allra minsta företagen så att de får det lättare att anställa? 19 (S) replik: Jag delar mycket av analysen i fråga om bristen på politik för att få i gång byggandet i och i fråga om bristen på utbildningspolitik så att de arbetslösa kan ta de nya jobben. Vi har ägnat mycket tid åt att fundera över vår näringspolitik och hur den faktiskt kan stimulera framväxten av nya jobb. Ett fokus som jag har haft när jag har rest mycket i har varit att titta på små och medelstora företag. Vad är det som funkar? Vad är det som inte funkar? Vilka utmaningar möter små och medelstora företag? Vilka hinder finns för dem att växa? vet vi att de flesta nya jobb skapas i små och medelstora företag. Fyra av fem nya jobb skapas i små företag. Då tror jag att man måste titta på kapitalsidan, betalningstider, exportstöd, riskkapital och alla de delar som spelar stor roll för små och medelstora företag när de ska växa. Men man måste också titta på sjuklöneperioden. Där har vi samma analys. Jag tror att det var en klok tanke att företag skulle jobba med arbetsmiljöarbete när man införde det. Men det har också inneburit att små och medelstora företag faktiskt har valt bort att anställa människor med en sjukdomshistoria. Det är inte så smart om vi ska få in fler människor på arbetsmarknaden. Vi har valt att gå fram med ett borttagande av sjuklöneansvaret för den andra sjuklöneveckan som en mycket viktig investering i vår budget. 1 ½ miljard investerar vi i detta därför att vi tror att det har störst betydelse för små och medelstoras företags möjligheter att växa och anställa fler. 20 (V) replik: Jag delar mycket av analys, men jag tror att vi måste se att små företag har andra villkor än stora företag. Det slår ju mycket hårdare mot ett litet företag om man har en anställd man måste bära sjuklöneansvaret för, och då blir man ännu mer försiktig med vem man anställer. Många framhåller detta som det viktigaste hindret för att våga anställa över huvud taget. Därför menar jag att det viktigaste om man vill ha en effekt vad gäller småföretagares vilja att nyanställa och tro på att det går är att helt lyfta sjuklöneansvaret för de företag som har färre än tio anställda. Den här regeringen kommer inte att göra det. Den pratar sig varm för småföretagare, gång på gång, men det är vi som får se till att detta blir gjort i praktiken. 21 (S) replik: Jag måste säga att jag hade trott att regeringen skulle ta bort den andra sjuklöneveckan, eftersom det var näringsministerns viktigaste prioritering i budgetförhandlingarna. Det blev dock inte så, och får vi driva frågan. Jag kan förstå att tycker att det är enkelt – nu tar vi bort hela sjuklöneansvaret! Om man skapar regler som ni gör, att man sätter en gräns vid tio anställda och sedan avtrappning, måste man dock också se att det skapas en trappstegseffekt. Vi vill gärna att de små företagen inte bara fortsätter att vara små utan att de fortsätter att växa och blir medelstora och kanske stora företag. Sedan är det en budgetprioritering. Man har inte råd med allting i en budget. Genom att ta bort andra sjuklöneveckan gör vi dock en väldigt kraftig prioritering av de små och medelstora företagens möjligheter att våga anställa. Jag uppfattar att vi i alla fall har samma ambition om rörelseriktningen i politiken på området. 22 Socialminister (KD) replik: sa: Vi har lärt oss mycket efter två valförluster. Det tycks som att en av de viktigaste lärdomarna är att man inte ska lämna några besked, för det ger större möjligheter till en valseger. Det tycker jag är beklagligt av flera olika skäl. Jag läste för sedan en artikel i om hur Löfven duckar för kärnfrågan. Här finns en ganska plågsam artikel också för oss som läsare, där inte mindre än sex gånger får den befogade frågan om Socialdemokraterna stämmer in i regeringens politik när vi säger att när de gamla kärnkraftsreaktorerna har tjänat ut ska det vara möjligt att ersätta dem med nya, som sannolikt är ännu säkrare och ännu effektivare. Vid sex tillfällen lyckas avstå från att svara på frågan. Ett öronbedövande mummel är vad som kommer ur artikeln. Jag tänkte att du och jag kanske skulle lösa frågan här, . Det är egentligen en ganska enkel fråga. Den är viktig för hushållen och självklart för industrin. Det är en viktig fråga för konkurrenskraft. Kärnkraften har länge stått för av den svenska elproduktionen. Min fråga är enkel: Vad är Socialdemokraternas uppfattning – stämmer ni in i regeringens politik att det när de gamla reaktorerna har tjänat ut ska vara okej att ersätta dem med nya? 23 (S) replik: Jag tackar för frågan. Det verkar som om de borgerliga partierna tror att det är jättesmart att ha politisk diskussion och debatt kring kärnkraftsfrågan i stället för att skapa en politisk enighet när det gäller kärnkraftsfrågans framtid. Jag beklagar det. Varför bjuder ni inte in till överläggningar om energipolitiken? Vad är det som är så svårt med det? Är det komplicerat för regeringen? Är det så att ni har sådana spänningar internt – att ni just har förhandlat i botten med , som vill avveckla kärnkraften – att ni inte kan röra någonting i överenskommelsen och inte kan öppna upp för ett samtal med andra partier? Det är lite komplicerat. En sak kan är att göra upp. Han kan träffa överenskommelser. Han vet hur man förhandlar. En av de smarta sakerna att göra när man förhandlar är att inte på förhand bestämma exakt hur allting ska vara. Man ska vara tydlig med vad man vill göra. Vi vill investera i förnybar energi, vi vill investera i sådant som sparar energi och vi vill successivt fasa ut kärnkraften i en sådan takt att vi kan göra det utan att det hotar jobb, sysselsättning och välfärd i . Det är vår linje. Är ni beredda att över huvud taget diskutera en sådan linje skulle ni kunna bjuda in oss till samtal, men att på förhand – innan förhandlingarna har ägt rum – sitta och bestämma exakt hur det ska vara är lite oklart. Jag kan ställa den fråga ganska ofta brukar ställa när vi talar om energipolitik. Ska man tala om energipolitik borde man veta vilket energibehov har . Vilket energibehov har ? 24 Socialminister (KD) replik: säger att har en förmåga att göra upp. Ja, det är möjligt att han har det, men han har uppenbarligen ingen förmåga att berätta vad Socialdemokraterna vill. Det tycker jag är ett bekymmer när det gäller energipolitik. (Applåder) Det har sagts att det är lättare att göra fisksoppa av ett akvarium än tvärtom. På energipolitikens område, som är otroligt allvarligt för hushållen och för svensk industris konkurrenskraft, är det väldigt viktigt att vi vet vad vi gör. Fisksoppa är kort sagt en ganska dålig idé. Vi måste se till att vi har stabilitet och trygga regelverk. Självklart ska det gå att resonera med Socialdemokraterna, men jag antar att när han i sin tidigare roll har gått in i löneförhandlingar har haft någon idé. Kanske har det varit att de vill ha högre lön, bättre arbetstidsregler eller någonting annat. Man går ju inte in och sätter sig med ett blankt papper, utan man måste ha en idé. Vilken är den socialdemokratiska idén? 25 (S) replik: Jag gillar inte heller fisksoppa, så du kan vara lugn, . Jag ställde dock en fråga – du kanske också kan svara på frågor emellanåt – om vilket energibehov har och hur det ser ut när det gäller till exempel elproduktion. Om man ska ha en förhandling och göra avvägningar när det gäller hur mycket som kan sparas, effektiviseras och investeras i nya energikällor kanske man ska ha en gemensam målbild för hur vi ska nå det målet för energipolitiken. Det har uppenbarligen inte regeringen. Du kan i alla fall inte svara på frågan. Jag tycker att det är en viktig utgångspunkt i sådana diskussioner; jag tycker att frågan är för viktig för att bara reduceras till pajkastning om fisksoppa. Jag tycker att det är bättre att regeringen om den vill ha energipolitiska samtal bjuder in. Låt oss föra samtalen! Vi kommer; jag kan lova det. Och så ska vi se till att har en långsiktig energipolitik. Jag har gång på gång sagt vad vår linje är: Vi vill investera i det förnybara och spara energi, och vi vill dessutom se till att göra det på ett sätt som aldrig hotar jobben och konkurrenskraften i svensk industri. Det är vårt besked , det är vårt besked och det är med det beskedet vi förhoppningsvis går in i förhandlingar med regeringspartiet om en långsiktig energipolitik. 26 Statsminister (M): Alliansen fick i valen 2006 och 2010 svenska folkets förtroende för en politik för fler i arbete och minskat utanförskap. Vi sade också att vi ville förstärka välfärdens kvalitet och tillgänglighet. Sedan regeringen tillträdde 2006 har antalet sysselsatta ökat med 200 000 personer, och utanförskapet i har minskat med lika många. Antalet förtidspensionerade, alltså de som lever med sjuk- och aktivitetsersättning, har enligt den senaste årssiffran minskat från 555 000 personer till 386 000. Det är alltså en minskning med 170 000 människor. När fler är sysselsatta blir det också fler som är med och finansierar välfärden genom att betala skatt. Vi har lättat skatterna för låg- och medelinkomsttagare, och vi har sänkt arbetsgivaravgifterna mest för de grupper där det antas ha störst effekt. Vi har också förbättrat villkoren för företagande och entreprenörskap. Dessa skattelättnader på arbete, anställning och företagande har minskat den svenska skattekvoten . Det har dock inte gjort att skatteintäkterna har minskat – de har i stället ökat. Jämfört med 2006 och rensat för inflation har skatteintäkterna ökat med . De resurser som i läggs på skola, utbildning, hälso- och sjukvård samt omsorg för äldre och funktionsnedsatta har ökat. Det finns olika sätt att mäta detta, och beroende på vilket man mäter är ökningen – detta rensat för inflation. Den svenska bnp:n har ökat , men de offentliga utgifterna som andel av bnp är oförändrade. handlade det om och 2012 om . Sammansättningen av utgifterna har dock förändrats. Det är en större andel som går till investeringar i infrastruktur och forskning. En större andel går också till satsningar på verksamheterna i välfärden, skola och sjukvård, men en mindre andel går till transfereringar och bidrag och till statsskuldsräntor. När man följer svensk samhällsdebatt kan man få ett motsatt intryck, men resurserna till välfärden har alltså ökat. Resurserna per elev i förskolan har ökat. Resurserna per elev i har ökat. Resurserna per elev i gymnasieskolan har ökat. Det är nu fler händer och mer arbete som görs i välfärden. Antalet sysselsatta i kommunfinansierade verksamheter har ökat, och detsamma gäller antalet arbetade timmar. Antalet läkare har ökat. Antalet sjuksköterskor har ökat. Tillgängligheten i vården har förbättrats. Det är nu ca 150 fler vårdcentraler. Vårdköerna har minskat. Andelen patienter som behöver vänta har mer än halverats. satsar mer offentliga medel på utbildningen än OECD-genomsnittet mätt per elev. Som andel av bnp är de offentliga investeringarna i utbildningsväsendet, inklusive studiemedel, dessutom bland de högsta i hela OECD-familjen. Lärartätheten mätt som behöriga lärare har ökat, tydligast i gymnasiet. I antalet elever per lärare ligger betydligt bättre än OECD-genomsnittet för låg- och mellanstadiet och också för eftergymnasial utbildning. Men det är inte bara lärartäthet som avgör. Lärares pedagogiska kompetens är ju ännu viktigare. Därför är det bra att andelen behöriga lärare har ökat, och det gäller både i och i gymnasiet. Fler högskoleutbildade gör också att vi kan konkurrera som kunskapsnation. Studenterna på högskolan är fler än 2006. Antalet utbildningsplatser på högskolan har utökats och blir 300 000, att jämföra med 283 2006. Antalet registrerade studenter är större än vad det var 2006. Med de nya platser som regeringen har tillfört ökar platserna på läkarutbildningen och på tandläkarutbildningen jämfört med . Detta är yrken där det finns en stor efterfrågan på utbildad arbetskraft. Det är inte bara antalet som läser på högskolan som är viktigt. Kvaliteten på utbildningen är också avgörande. Satsningarna på högre kvalitet i utbildningen har ökat. Den totala ersättningen för en helårsstudent, eller en helårsprestation som vi ofta mäter, har ökat . Vuxenutbildningen ger möjlighet att kompensera tidigare val som har ångrats eller till omskolning av andra orsaker. Där har vi också utökat resurserna. är ett av de länder som enligt satsar mest resurser per student inom högre utbildning. ligger också högt i flera internationella jämförelser av befolkningens hela utbildningsnivå. Enligt SCB:s prognos beräknas svenskarnas utbildningsnivå faktiskt stiga oavbrutet . 21 är ett nätverk av forskningstunga universitet som har börjat göra en rankning där de tittar på hela utbildningssystemet i stället för att bara jämföra enskilda lärosäten. I rankningen hamnar tvåa efter . Gör man det mer lönsamt att arbeta, ja då är det också fler som vill arbeta. Det är nu fler som befinner sig på arbetsmarknaden. Arbetskraften har 2006–2012 ökat med över 290 000 personer. Större ansträngning och mer resurser läggs på att visa vägen in till arbetsmarknaden i stället för, som förut, bort från den. Fler människor möts av inställningen att deras arbetsförmåga ska tas till vara. Jobbutmaningarna har därför skiftat utseende till viss del. En av de stora uppgifterna är nu att möjliggöra att jobben kommer alla till del. För att nå vårt mål om full sysselsättning behövs det därför fler vägar in till jobb. Övergången från skola till jobb behöver bli bättre. Därför satsar vi på skolan med fler speciallärare och mer undervisningstid för att fler ska gå ut med fullständiga betyg och bättre klara övergången till nästa utbildningsnivå och in till arbetsmarknaden. Samlad erfarenhet visar att en kombination av arbete och utbildning eller handledning är ett bra sätt för unga att komma in på arbetsmarknaden. Yrkesintroduktionsanställning, så kallat YA-jobb, är branschspecifika avtal som växer fram om anställningar för unga som inte har tidigare erfarenhet i det specifika yrket. Allt sker inom ramen för den svenska modellen. Det är avtalsenliga löner och villkor. En del av tiden används också för utbildning och handledning. Regeringen bidrar med en lönesubvention och handledarstöd. Arbetsgivarens kostnad för att anställa en ung person minskar på detta sätt med mer än , från omkring 20 000 ned till 8 000–. Med YA-jobben öppnas nu en ny väg in till arbetsmarknaden för unga. Vi vill att unga som har avslutat sin utbildning snabbt ska kunna komma i arbete. Därför sänker vi nu ytterligare arbetsgivaravgifterna för att anställa unga . Detta är utöver de halverade arbetsgivaravgifterna som råder för unga. En ytterligare sänkning gör det billigare för arbetsgivare att anställa utan att lönen för den anställde påverkas. För en person som tjänar kommer arbetsgivaren bara att behöva betala i sociala avgifter. Det är en skillnad på nästan jämfört med om den här nedsättningen inte skulle finnas. Det behöver bli lättare för utrikes födda att hitta ett första jobb. Det gäller i synnerhet de som kommit till som skyddsbehövande och anhöriginvandrare. Vi vill nu ytterligare utveckla etableringsprocessen och lyfta fram etableringsplanen. Vi vill också förbättra kunskaperna i svenska språket för nyanlända elever i . Vi vill utöka undervisningstiden i svenska i årskurserna 1–5 såsom vi redan har gjort när det gäller årskurserna 6–9. Fler företag ska starta, växa och anställa i hela landet. Det ställer krav på ett konkurrenskraftigt näringsklimat med högutbildad arbetskraft och goda skattevillkor där skatter tas ut på ett effektivt och rättvist sätt. har vi sänkt bolagsskatten. Vi har också stärkt förutsättningarna för kunskapsintensiva företag genom höjda anslag till forskning och innovation med . Dessutom har vi presenterat en historiskt stor infrastruktursatsning. vill vi ytterligare förbättra företagsklimatet genom att införa sänkta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling. Vi fortsätter dessutom med regelförenklingar för att minska de administrativa bördorna för företagen. Så här har vi tagit ansvar för . Så här ser vår politik ut. Detta vill vi fortsätta med om vi vinner ett tredje val. Mot oss står ett rödgrönt alternativ som inte samarbetar i och som inte lämnar gemensamma förslag. Det finns dock saker som de är överens om. De vill öka skatterna. De har förslag på 30 upp till 75 miljarder i ökade skatter. Merparten av detta ska sedan, visar det sig, finansiera en kraftig utbyggnad av bidrags- och transfereringssystemen. Vi hörde just en replikväxling mellan två vänsterpartier som stod och bjöd över varandra i att ta bort de spärrar och de system som sattes in när korttidsfrånvaron steg. De tänker göra likadant med alla spärrar som finns kring långtidssjukfrånvaron. En sak har jag lärt mig om offentliga finanser, att den som inte har ordning på sjukfrånvaron kommer att märka att allt vi gör är att finansiera att färre jobbar därför att fler är sjukskrivna och förtidspensionerade. Det är den väg vi ledde bort från. Det är den väg som den rödgröna oppositionen vill föra oss tillbaka till. Om detta handlar valet . 27 (S) replik: Vi har alla lyssnat till en omåttligt nöjd statsminister som meddelar att vi lever i den bästa av världar. Om man synar regeringens meritlista kan man tycka att det är lite magstarkt att statsministern står här och skryter om jobben och skräms med bidragen. Fakta talar sitt tydliga språk. Arbetslösheten är kring , en historiskt hög nivå för . Kommunernas utgifter för socialbidrag har ökat med en fjärdedel sedan du, , blev statsminister. För att tala klarspråk har din politik lett till högre arbetslöshet och mer socialbidrag. Att misslyckas med jobben får konsekvenser. Jag talade om det i mitt inledningsanförande.