prot · H10933 · 2013-11-22 00:00:00 — Det handlar om långsiktighet, det handlar om spelregler som företagen ska kunna anpassa sig till och det handlar om spelregler så att medborgarna ska veta vad som gäller. För de flesta personer är bostaden bland det viktigaste i livet, oavsett om det handlar om en hyresrätt, en bostadsrätt eller en villa. Det har ingen betydelse. Det viktiga är att det är ett fungerande boende som det går att lita på. Därför är det viktigt att det finns ett fungerande regelverk. Jag vill också lyfta fram att bostäder inte kan ses för sig själva. Det handlar om arbetsmarknad, det handlar om infrastruktur och det handlar om utbildning. Just därför är det viktigt att det är en samlad politik som läggs fram och som gör det möjligt för en region att växa och för människor att bo och arbeta i denna region. Kom inte och påstå att det är Socialdemokraterna som bär utvecklingen! När vi pratar om att det är som har gått brukar ni tala om att vi skyller på er. När det är något bra som händer talar ni om att det är tack vare er. 68 (C): Det är kanske platsen som avgör att debatten ofta utgår från ett Stockholmsperspektiv, men det finns andra delar av landet och andra storstadsområden också för den delen. Vi har som fortfarande har ett väldigt trögt byggande. Framför allt är det mindre byggföretag och markägare som är missbelåtna och känner sig åsidosatta av den rödgröna majoritet som styr i . Kring ligger också ett antal snabbväxande kranskommuner – många av dem alliansstyrda – som växer. De flesta av dem har åtminstone ett bostadsbyggande som är i nivå med behoven. De kanske inte alltid har det, men de tar i alla fall en del av det ansvar som inte tar. Det handlar inte bara om bostäder, utan det handlar om infrastruktur, förskolor, skolor och kollektivtrafik som ska utvecklas som man måste ta hänsyn till den kommunala ekonomin. Den ska vara i balans, och investeringsbudgetarna får inte spricka. Vi hade en plangenomförandeutredning härförleden som presenterade ett väldigt radikalt förslag, nämligen att slopa kravet på detaljplan om planprogram ligger framme och är tydliga nog. Det är ett väldigt radikalt förslag som innebär att de tidigare skedena i planprocessen blir mycket tydligare. Det är ett viktigt förslag som jag hoppas kommer att presenteras. Det är även ett förslag som går ut på att bryta upp och föra in begreppet regional planering också i den kommunala planeringen. För är det kommunala planmonopolet, som vi ofta kallar det, en viktig bit. Jag vill avsluta med begreppet duttelidutt. Om det ska subventioneras – gör det ordentligt! Varför duttelidutta med 1 miljard till små bostäder? Nya förslag levereras av regeringen, men från Socialdemokraterna hör vi samma gamla vinylskiva som hackar: Smoke on the water, Smoke on the water. 69 (FP): Det som tidigare talare har varit inne på är viktigt. Detta handlar inte bara om , vilket man kan tro ibland när vi debatterar de här frågorna. Det handlar om hela landet och om att hela landet kan leva. Det är en viktig ambition för regeringen att titta på helheten. Förutsättningarna och utmaningarna ser olika ut beroende på varifrån i landet vi kommer. När det gäller infrastrukturfrågan minns jag mycket väl när , den dåvarande landshövdingen i , 2003 presenterade sin rapport om samplanering mellan infrastruktur och bostadsbyggande. Det blev ingenting av med det. Därefter har andra uppdrag tillkommit, och – med detta fantastiska inspel – har vi äntligen förhoppningar om att kunna få till stånd denna viktiga samplanering och det viktiga arbete som regeringen jobbar med. Strandskyddet var en annan faktor, apropå att hela landet kan leva. Det var en debatt vi hade i kammaren. Mängder av orter ute i landet, där det fanns ett tryck i frågan och hur mycket strand som helst, kunde inte bygga strandnära. Där ville inte den dåvarande göra några förändringar. När det gäller den byggmomssänkning som utlovades och som i stället blev ett investeringsbidrag hade vi en helt annan uppfattning. Socialdemokraterna gick på sin lösning, men det löste inte utmaningarna. Vi hade en stor debatt om reformerad hyressättning där de tre parterna ville ha en lösning men där regeringen inte ville agera. Det var den här regeringen som 2011 lade fram ett förslag och jobbade utifrån de tre parternas initiativ, vilket var mycket välkommet. Det var nej till ägarlägenheter. Det var den här regeringen som genomförde reformen så att vi äntligen har möjlighet att bygga ägarlägenheter. Min talartid är nästan slut. Jag hade gärna räknat upp många andra förslag. Men det är långsiktiga spelregler som gäller, och jag ser fram emot att få fortsätta att debattera Socialdemokraternas motion. 70 (S): Jag tror att det låg något i att skrattet fastnade i halsen på en del utifrån att man tyckte att det var otroligt roligt när man attackerade Socialdemokraterna för deras syn på utvecklingen med utbyggd tunnelbana i denna del av landet. Jag tror att det var ett bra förslag som kom då, och jag tycker att det är bra att regeringen nu har fortsatt med det, att den nu lägger fram detta förslag och att alla tycker att det är bra. Så var det inte tidigare. Någonting har hänt, men vi får väl inte reda på när regeringen vände i denna fråga och kände att detta faktiskt var en väldigt bra politik. Jag vill återknyta till statsrådets utfall tidigare om särkravsdiskussionerna i och ta upp att han inte behöver försöka läxa upp mig om det. Jag vet att vi i bygger 608 bostäder. av dessa kommer att vara hyresrätter. Jag tror att vi kommer att vara bland de bästa i landet i utvecklingen på det här området. Att skulle vara någon propp i detta håller jag absolut inte med om. Jag tycker att denna interpellationsdebatt har varit bra och belysande, men det är naturligtvis viktigt att peka på att det kommer för lite förslag. Det finns en propositionslista från regeringen som är en rätt tunn historia utifrån de frågeställningar som finns på bordet runt om i landet när det gäller åtgärder. Det är inte mycket som står i listan som kommer före . Det är kanske fyra fem propositioner. 71 Statsrådet (KD): Sänkt fastighetsavgift för alla flerbostadshus, slopad för alla , förlängd presumtionshyra, lättare att hyra ut i andra hand, kortare handläggningstider på länsstyrelserna, tydliga regler för när bygglov vinner laga kraft, skärpt bostadsförsörjningslag, höjda statliga kreditgarantier – jag bara kompletterar listan över sådant som vi redan har genomfört. Jag har också tidigare – som den som läser protokollet kan se – presenterat ett antal saker som kommer att genomföras. Det är ingen duttelidutt-politik, utan det är en samlad strategi för att på punkt efter punkt göra processen att bygga fler bostäder enklare och billigare. Jag frågade ni upp på att göra det enklare att bygga billiga bostäder genom att underlätta industrialisering i byggprocessen genom att ha enhetliga byggregler? Det är något som , och säger är helt rätt väg att gå. Då får jag ett undanglidande svar från : Vi vill ha mer enhetliga regler. Ja, men det var inte det frågan gällde. Ställer ni upp på en lagstiftning som gör att vi får enhetliga regler och som gör att bygger inte bara dyra hyresrätter utan kanske också billiga hyresrätter ? Det är ju det som händer. Kan vi bygga billigare hyresrätter skapar vi också förutsättningar för vanliga löntagare att bo i nyproducerade lägenheter. Det måste vi medverka till genom att skapa en enklare planprocess men också genom att skapa mer av industrialisering i byggprocessen – inte så att vi skapar miljonprogramsområden à la 60- och 70-tal utan genom att vi gör standardiserade produkter som sätts ihop till nya, bra bostäder till rimliga kostnader. Det är också en del av bostadspolitiken. Även där kommer det att komma lagförslag, och då kommer socialdemokratin att prövas. Står man verkligen på vanliga människors sida, eller står man på någon annans sida? (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2013/14:114 om stöd vid offentlig upphandling 72 Statsrådet (KD): har frågat mig på vilket sätt jag avser att garantera fortsatt högkvalitativt stöd inom miljöområdet vid offentliga upphandlingar om ska upphöra och uppgifterna överföras till . Jag vill mot bakgrund av frågan framföra följande. Såsom skriver i sin interpellation har två utredningar sett över frågan om upphandlingsstödet mot bakgrund av de problem som splittringen i fråga om upphandlingsstödet har inneburit. I både Statskontorets rapport ny upphandlingsmyndighet (2010:23) och betänkande Upphandlingsstödets framtid (SOU 2012:32) konstateras att det finns behov av att samla frågorna. I båda utredningarna föreslås att en ny myndighet för upphandlingsstöd inrättas. Regeringen gör i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 2 avsnitt 6.4) i fråga om ett nationellt upphandlingsstöd bedömningen att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling samt miljöhänsyn och sociala hänsyn behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. Mot den bakgrunden framför regeringen sin avsikt att samla den statliga stöd- och informationsverksamheten om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling samt miljökrav och sociala krav i , med ambitionen att det samlade stödet ska vara tillgängligt . Regeringen föreslår dessutom i budgetpropositionen att upphandlingsstödet stärks med ytterligare . En anledning till satsningen är att det är viktigt att höja kompetensen hos de upphandlande myndigheterna om vilka krav som kan ställas och hur de kan följas upp. Skälen för regeringens förslag är följande. Det viktigaste målet med organisationsförändringen är att samla upphandlingsstödjande uppgifter i en enda myndighet, så att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling samt miljöhänsyn och sociala hänsyn koncentreras, förbättras och förstärks. Detta mål kan uppnås i en redan befintlig myndighet. Att samla stödet i en myndighet där alla delar av upphandlingsprocessen och alla aspekter av upphandling hanteras har potential att leda till positiva synergieffekter. Det kommer även att leda till effektivitetsvinster för upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer, som kommer att behöva vända sig till bara en aktör för att få det stöd och den vägledning som behövs. Ett samlat stöd innebär även att den vägledning som ges är mer samordnad. , som ansvarar för bland annat tillsynen över offentlig upphandling, har en väl fungerande verksamhet och har bred kompetens om upphandlingsregelverket, om rättspraxis och inte minst om vikten av att genomföra upphandlingsprocessens samtliga delar för att åstadkomma en effektiv upphandling. Det finns flera myndigheter som ansvarar för såväl tillsyn som information och vägledning. är ett sådant exempel. Att samla såväl frågor om tillsyn som frågor om information och vägledning i samma myndighet är således inget unikt. Förändringen kommer att påverka . Regeringen kommer att noga följa hur hanterar och utvecklar sitt nya uppdrag, för att säkerställa att det stöd som lämnas av de olika myndigheterna och av det statliga bolaget tas om hand på ett bra sätt och att förutsättningar ges för fortsatt vidareutveckling. Förändringarna kommer att innebära ändringar i myndighetens instruktion och regleringsbrev. Det är genom styrning i instruktioner, regleringsbrev och uppdrag som regeringen kommer att säkerställa att de uppgifter som överförs från , och Kammarkollegiet till kommer att utföras med samma höga kvalitet som . I den årliga myndighetsdialogen kommer denna förändring att vara ett givet inslag. 73 (S): Jag får börja med att tacka ministern för svaret, även om det oroar. Jag skulle säga att regeringens brist på förståelse för vilka behov som finns för att utveckla upphandlingsstödet och regeringens ovilja att ta till sig den samlade kompetens och kunskap som finns i frågan är rätt häpnadsväckande, utredande som läggs på hyllan utan några analyser. Flera påverkas av förslaget. Jag är särskilt oroad över framtid. Jag hoppas att jag egentligen inte behöver redogöra för ministern för på vilket sätt arbetar och vilka effekter som det har gett för arbete med offentlig upphandling, men jag tänker göra det ändå. huvudsakliga uppgift består i att tillhandahålla förslag till drivande miljökrav och andra hållbarhetskrav till den offentliga sektorn i upphandlingar. Man ger förslag till drivande miljökriterier och andra hållbarhetskriterier att ingå i upphandlande myndigheters förfrågningsunderlag. Man har också individuell telefon- och e-postrådgivning med direkta råd och tips till de upphandlande myndigheterna. Genom arbete, med bland annat framtagande av miljökriterier och detaljerade råd, är enligt flera mätningar främst i världen. konstaterade man att vi låg främst när det gäller miljöanpassad samt social upphandling. var det hållbar upphandling där vi var bäst i världen. Andra länder tittar på oss och vår modell och ser hur den framgångsrikt har tagit oss till den plats där vi är . är ett statligt bolag med detta särskilda samhällsuppdrag. Bolaget ägs, som ministern vet, av staten, Kommuner och Landsting och . Det finns utifrån ministerns svar anledning att betona att inte är en myndighet och att det är just därför att man inte är en myndighet som har kunnat arbeta på det sätt som man arbetar och också varit så framgångsrikt. Som myndighet kan man inte ta fram kriterier som gör utan att de måste notifieras. Vi är medlemmar i , och det innebär en utökad remissbehandling som bland annat ska gå till EU:s 28 medlemsländer. Det är enligt egen konsekvensanalys. En notifiering innebär att ambitionsnivån för de kriterier som utarbetas kommer att sänkas och att kriterierna därmed kommer att urvattnas, och de kommer inte att kunna driva på utvecklingen på det sätt som sker . Jag har hört påståenden och det finns rykten om att man nu menar att så inte är fallet, enligt en ny granskning från . Men då ska det redovisas och kunna granskas av andra sakkunniga och experter och inte gömmas undan. Varför får vi inte se de slutsatser som har kommit med? I konsekvensanalys betonas särskilt att en ny myndighet för upphandlingsstöd – i det här fallet – inte bör ge konkret rådgivning i upphandlande myndigheters enskilda upphandlingar. Men eftersom just denna detaljerade rådgivning utgör huvudsakliga verksamhet finns det anledning att undra hur regeringen ser på upphandlingsstödet och vad man förväntar sig av och deras verksamhet i den kommande myndigheten. Hur tänker ministern kring dessa frågor? Vad händer med de 700 framtagna miljökriterier som nu ska lämna till ? Hur kommer det sig att regeringen lägger fram ett förslag helt utan några analyser, efter det att man har haft en utredning som har arbetat och som lägger fram något helt annat, med tydliga argument för att man behöver skapa en ny myndighet och för att det är olyckligt att lägga uppgiften på just . 74 Statsrådet (KD): måste vi hålla isär olika saker. Det ena är om det finns skäl att samla ihop rådgivningsstöd kring offentlig upphandling på ett ställe. finns den på , , och i viss mån också i . Finns det anledning att samla ihop detta för att vi ska kraftsamla resurserna, för att vi ska få mer av gemensam tolkning och gemensam rådgivning och för att vi ska ha en hög kompetens på hela detta fält? Svaret är ja, vi måste göra detta. inlägg tyder på att hon tycker att vi kanske ska ha kvar det i . Nästa fråga är: Var ska vi samla detta? Samlar vi detta i en myndighetsform kan man säga att de problem som bland andra pekade på gäller oavsett om det är en ny myndighet eller om det är , alltså oavsett vilken myndighet det är. Men ett råd som ges, oavsett om det är från eller från en myndighet, måste vara ett råd som håller och som är möjligt att följa så att man inte åker på stryk i en domstol så fort det blir prövat. Kompetensen måste alltså finnas där. Det måste följa lagar, riktlinjer och enhetlighet när det gäller EU:s grundläggande principer. De måste gälla om det ska vara ett vettigt råd. Det kan inte bara vara någon som tycker någonting. Sedan gör man det, så blir det fel. Då får man stryk i en domstol. Då har man inte vunnit någonting. Det måste finnas en kompetent vägledning. Nästa fråga är: Är det lämpligt att ha detta i eller inte? Fördelen med att ha det i är att det där finns en stor juridisk kompetens. Det finns också en struktur som jobbar med frågorna. Vi minskar också behovet av att satsa en massa pengar på overheadkostnader och på att anställa en ny generaldirektör som alltid uppstår när man skapar en ny myndighet. Då tror vi att detta kan bli bra. Då säger en del som är oroliga att man inte ska blanda tillsyn och stöd. Men det gör som är en av de myndigheter som har högst förtroende bland medborgarna. klarar det galant. Det handlar om hur man organiserar verksamheten och hur den styrs och leds av cheferna. Vi kommer självklart att följa den. Kom ihåg att hälften av personal nu kommer att jobba med upphandlingsfrågor i olika former. Detta blir inte en sidoverksamhet; detta blir en kärnverksamhet i det nya . Detta är en betydande sak som händer där, vilket gör att fokus kommer att ligga på att man kommer att jobba mycket med upphandlingsfrågor. Det kommer att utgöra en stor del i denna myndighet. Vi tror att detta är ett effektivt sätt att hantera skattebetalarnas pengar. Vi tror att vi behöver samla ihop kompetensen. Vi behöver också – nu när vi får en ny upphandlingslagstiftning utifrån nya EU-direktiv – förbättra och vässa och ta ett omtag i dessa frågor. Vi ser tendenser till att rådgivning och stöd tar sig lite olika uttryck genom att den splittras på flera olika händer. Därför tror vi att detta ger fördelar. Men självklart måste man jobba hårt så att detta får de effekter som vi hoppas, och vi kommer självklart att följa frågorna mycket noga. Vi kommer att komma tillbaka till med olika lagförslag som kommer att vara ett underlag för denna nya myndighet. Vi kommer också att följa myndighetsdialoger genom olika regleringsbrev och andra styrinstrument som regeringen har. Jag tror att vi får ut mycket effekt av denna samling. I budgetarbetet har vi fått fram 35 nya miljoner , vilket skapar mycket goda förutsättningar för ett kompetent och bra upphandlingsstöd. 75 (S): Jag fick egentligen inte svar på mina frågor. Ministern väljer att inte resonera om arbete. Vi motsätter oss inte att man samlar stödet. Men det finns andra sätt att göra det. Det är inte bara jag som är oroad, . Det är inte bara jag som är förvånad över regeringens förslag. Regeringens egen utredare, som lade fram ett förslag om en gemensam myndighet, ser problemet med att införliva alla dessa myndigheter och i en egen myndighet. Man betonar, till skillnad från regeringen, vikten av att behålla arbete med framtagande av miljökriterier och den rådgivning som bedrivs . Det finns alltså andra sätt. Man kan skapa en myndighet, men man kan också hitta ett sätt att samarbeta och ha ett centrum där inte behöver bli en egen myndighet. Det finns sätt att lösa detta. Man kan ha ett gemensamt telefonnummer dit alla ringer, och kan få fortsätta arbeta på det sätt som man gör. Det som är så häpnadsväckande är att regeringen väljer att inte lyssna på de experter som finns på området. Man lyssnar inte på sin egen utredare. och två utredningar, med konkreta förslag som har analyserats noga, väljer man helt enkelt bort att lyssna på denna kompetens. Man lyssnar inte på de större ägarna av – bland annat SKL. Man lyssnar inte på LRF som uttrycker en stor oro över vad detta kommer att innebära. Man lyssnar inte på eller Offentliga Inköpare. Alla ser de med oro och förfäran på vad som håller på att hända. väljer man att låta bedriva detta, vilket man inte tycker är några problem. Men det är flera som menar att det är direkt olämpligt att stöd och råd ska sökas hos den som sedan ska granska själva upphandlingen och att det finns en risk att konkurrensaspekten faktiskt tränger undan andra frågor. Ministern lyfte fram som ett exempel som både ger information och vägledning samt utövar tillsyn. Jag tycker att jämförelsen haltar rejält. Man kan titta på andra samhällsviktiga verksamheter. När det gäller skolan har Skolinspektionen tillsatts. Även roller är delade mellan olika myndigheter. Hur kommer det sig? Det är tråkigt att behöva säga detta i kammaren, men har gång på gång visat ett förhållningssätt i den offentliga upphandlingen som inte gagnar den offentliga upphandlingens utveckling – just den utveckling som många efterfrågar. har bland annat ifrågasatt djurskyddskrav vid offentlig upphandling, vilket inte har överprövats. Det är alltså inte så att har kommit med kriterier som sedan inte har fungerat. är också kritiskt till den så kallade bör-regeln, det vill säga att upphandlande myndigheter bör beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn vid offentlig upphandling i den utsträckning det är påkallat med hänsyn till upphandlingens art. Det har också fungerat. Det är ett av kriterierna som har tagits fram från och som har ifrågasatt, men ändå har dessa kriterier fungerat. Hur kommer det sig, ministern? Hur kommer det sig att du är så oroad över att detta inte ska fungera? Hur kommer det sig att man lägger större vikt vid bedömningar än på de miljö- och hållbarhetskriterier som lägger fram? När man nu har påbörjat en organisationsförändring och utannonserat chefstjänster efterfrågas ekonomer, jurister och ingenjörer – ingen annan kompetens. Ingenstans i detta kan jag se att man kräver miljö- eller hållbarhetskunskap. Man utlyser också tjänster och har MBL-förhandlingar innan något formellt beslut från regeringen finns och innan har fått möjlighet att säga sitt om , som faktiskt var med och bildade och som regeringen behöver komma tillbaka till med. Vilka direktiv ger regeringen till ? Har de gått ut innan man väljer att organisera en helt ny myndighet? Det är mycket som händer bakom lyckta dörrar och som experter och inte har haft möjlighet att ha några åsikter om. När kommer förslaget om till , och hur tänker man hantera detta? Räcker det att man skriver några rader i budgetpropositionen för att en myndighet ska börja omorganiseras? 76 Statsrådet (KD): har bedrivit och byggt upp en bra verksamhet. Självklart ska man ta till vara detta. Jag delar helt den slutsats som bland andra och hade om att denna verksamhet är viktig och ska tas till vara i en ny struktur. Diskussionen handlar om huruvida är lämpat för detta. Fördelar finns, som sagt. Vi får en samling i ett sammanhang där det finns en stor juridisk kompetens. Det finns en miljö av juridisk kompetens. Man kan tala både med dem som jobbar med tillsyn och med dem som jobbar med rådgivning när man behöver testa olika saker. Det är nära till dessa saker, och det finns fördelar med detta. Men ska detta organiseras så att tillsyn och stödverksamhet skiljs åt. Många andra myndigheter jobbar på detta sätt, och enligt olika mätningar har de som berörs av verksamheten också ett stort förtroende för dessa myndigheter. Vi slipper overheadkostnader, och vi kan satsa mer pengar på verksamhet i stället för att anställa chefer och så vidare. Då anklagas för att ha haft synpunkter när till exempel denna bör-regel infördes när det gäller miljöhänsyn och sociala hänsyn som jag tycker att vi nu ska vässa i samband med de nya direktiv som kommer. Men de var kritiska för att de tyckte att formuleringen var flummig och lite luftig. Men sedan är det en kompetent myndighet som följer de beslut som riksdag och regering fattar. Vi får inte utgå från att en myndighet som framför en synpunkt på att lagstiftningen borde vara tydligare och klarare skulle obstruera. Så fungerar det inte. Då kommer denna myndighet inte längre att ha denna chef. Det handlar om att alla följer de beslut de fått sig tilldelade. Det är regeringen som själv bestämmer hur man vill organisera sin verksamhet, men riktlinjerna nämns i budgetpropositionen.