prot · H009133 · 2013-08-22 00:00:00 — En politik som bara handlar om att piska de arbetslösa och sänka lönerna kommer inte att leda till fler jobb. För detta krävs en mer avancerad politik där utbildningspolitik, näringspolitik och arbetsmarknadspolitik möts. Framför allt krävs en politik som stimulerar efterfrågan genom investeringar och inte minst satsningar på det gemensamma. Det är ni moderater oförmögna till. Men lönesänkningar och skattesänkningar är ni bra på. 58 Arbetsmarknadsminister (M): En sak kan jag hålla med om, för där har regeringen samma uppfattning: Alla ungdomar som kommer in på Arbetsförmedlingen ska få hjälp. De ska få förstärkt förmedlingsstöd. I detta ligger just att få hjälp med hur man söker jobb. Det är detta som är direktivet till alla arbetsförmedlingar runt om i , och så har det varit . Ett förstärkt förmedlingsskydd är viktigt. Just kom den senaste , som visar en liten svag trend uppåt i positiv riktning. Men det är klart att det inte alls är bra, och jag håller med om att arbetslösheten bland ungdomar är ett bekymmer. Det är därför vi gör så många insatser. Vi ska komma ihåg att tre fjärdedelar av dessa ungdomar får jobb . Många får också jobb inom väldigt . Det är av detta skäl, , som de inte ska in i någon form av större aktivitet. De ska få hjälp att söka arbete, och det kommer många att få. Men de ska inte in på en praktikplats eller få aktivitetsstöd, utan de ska få en lön att leva på. Jag har en fråga som jag vill avsluta debatten med trots att jag vet att ni inte kan göra fler inlägg och därför inte kan svara på den: Är det inte så att alla som jobbar, både unga och gamla, sedan alliansregeringen tillträdde har mer pengar i sin egen plånbok än de hade då Socialdemokraterna satt vid makten? Är det inte egentligen detta som räknas att man har mer pengar att disponera själv och att man kan bestämma över vad man vill göra med dem? Det kan inte vara så att skattesänkningar inte spelar någon roll. Det är inte heller så som påstår att vi skulle ha en ambition att sänka lönerna. Varför skulle alliansregeringen ha en ambition att sänka lönerna? Vi vill att människor ska få mer pengar att leva på, större frihet och mer ekonomisk frihet. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2012/13:464 om 59 Miljöminister (C): Herr talman, ärade ledamöter och ärade åhörare! har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra och förebygga igenväxning av stränder. Skydd av områden är en prioriterad fråga för regeringen. Vad gäller den specifika frågan som ställer till mig ligger det primära ansvaret, vilket jag också har sagt i svaret på tidigare riksdagsfråga från , på länsstyrelserna. Orsaken till vegetationsförändringarna är oklara, men dessa beror troligen på flera faktorer som vattenregleringen av , ändrat klimat, ökat kvävenedfall och minskat betestryck. Regeringen arbetar aktivt för att bevara och främja hävden av betesmarker och slåtterängar som finns i odlingslandskapet, då dessa är särskilt värdefulla för att bevara den biologiska mångfalden. Ersättningar till skötsel av betesmarker och slåtterängar utgör därför en viktig del i det svenska landsbygdsprogrammet. EU:s ramdirektiv för vatten ställer krav på att alla vattenförekomster inklusive ska nå god ekologisk och kemisk status till 2015. Vattenmyndigheterna arbetar med att ta fram reviderade åtgärdsprogram till 2015. I detta arbete analyseras förstås om ytterligare åtgärder behövs för att nå god vattenkvalitet i . Reglering av och klimatanpassning av är en stor och viktig fråga för samhällsnyttan. Den har hanterats i flera utredningar, bland annat i Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60) och i ett delbetänkande (SOU 2006:94) som särskilt hanterar bland annat . Effekter på flora och fauna inklusive strandvegetation som resultat av ändrad tappning följs upp av och länsstyrelserna genom en utökning av den nationella miljöövervakningen. Vattenreglering genom tillåten dämnings- och sänkningsgräns regleras i en tillståndsdom. Regeringen beslutade att utse fler områden runt till Natura 2000-nätverket på grund av deras höga naturvärden. När det gäller skötsel av skyddade områden, däribland Natura 2000-områden, ligger ansvaret på länsstyrelserna att utvärdera behovet av och genomföra de skötselåtgärder som behövs för att bevarandevärdena ska säkras och fortsätta att ha en gynnsam bevarandestatus. Jag avser att fortsätta verka för att naturområden som är viktiga att bevara förvaltas på ett ändamålsenligt sätt och med hänsyn till klimatanpassning där så är nödvändigt. 60 (S): Jag hoppas att både herr talmannen och miljöministern har haft en skön sommar. Jag vill självklart tacka miljöminister för svaret på min fråga om hon avser att vidta några åtgärder för att förhindra och förebygga igenväxningen av stränder. Frågan jag har ställt kan kanske tyckas vara perifer eller onödigt detaljerad, så jag vill börja med att sätta och EU:s största sjö i ett sammanhang. Strandlinjen längs fastlandet är . Sjön är färskvattenreservoar för en stor del av befolkningen i , indirekt också för som tar sitt färskvatten från . Avrinningsområdet täcker av landets yta som sjön bara har ett utlopp. Stränderna och sjön är viktiga områden såväl för rekreation och friluftsliv för de hundratusentals människor som bor runt sjön som för ökande turism, yrkesfiske och transporter. Likaså finns där känslig natur som hyser ett fantastiskt djurliv. Att stränder sakta men säkert har vuxit igen är ingen nyhet, särskilt inte för oss som bor runt sjön. Fram till skedde det dock i ganska sakta mak, och vi kunde till och med se positiva tecken på att de stora områden av vass som på grund av 1900-talets övergödning och nedsmutsning vuxit sig stora börjat dra sig tillbaka. Problemen är i stället den förbuskning av våra stränder som vi kan se. Det problemet har ökat lavinartat då sjöns tappningsstrategi radikalt förändrades. inriktar sig strategin på att vattennivån ska vara så jämn som möjligt över året. Det har fört med sig att den städande effekt som ett varierande vattenstånd för med sig uteblir. Det är som hemma när man slutar att dammsuga dröjer det inte länge förrän dammråttorna blir fler och större. Precis som ministern säger i sitt svar är regleringen en fråga av stor betydelse för samhällsnyttan. Tyvärr är det dock så att det är våra stränder som betalar priset för att man minskar risken för stora översvämningar. De redan redovisade och beslutade åtgärderna kommer enbart att ha effekt på en relativt liten del av sjöns stränder och kan därför inte ses som svar på min fråga. Jag vill än en gång fråga miljöminister om hon avser att vidta några åtgärder för att förhindra och förebygga igenväxningen av stränder. 61 Miljöminister (C): Alla delar av vår natur och de olika ekosystemen och vattensystemen är oerhört komplicerade, och allt hänger ihop. Jag förstår interpellantens avsikt, och jag förstår att människor som bor runt är vana vid att kunna gå till sina stränder och vid att se öppna skär. Jag vet att det naturligtvis har betydelse för biodiversiteten med höjda och sänkta vattenstånd, men kommer vi att få fler och större regn hundraårsregn kommer mycket oftare än vad vi är vana vid och då är det inte en höjning av vattenståndet som i det här läget är viktigast, tror jag, för de människor som bor runt och längs med . Det gamla sättet att höja och sänka vattennivån i är inte heller bra om man tänker på människors trygghet ur stabiliseringssynpunkt. Jag är därför lite fundersam över vad det är för åtgärder som tänker sig i det här sammanhanget. Rent allmänt när det gäller skötsel av fantastiska natur har den här regeringen pekat ut fler Natura 2000-områden som ska värnas och skyddas. Ansvaret för de statligt skyddade områdena ligger på och länsstyrelserna, och det finns anslag för skydd av värdefull natur. Under det här året är det . När det gäller skötsel av naturreservat som bestämmer över i är det . En del av de pengarna har gått till och till för att kunna klara av sådana här saker. Därmed tycker jag att det görs ganska mycket. Vi kan inte hålla på och manipulera vattenståndet. Det blir alldeles för osäkert ur skredrisksynpunkt. Vi har beslutat om värdefulla områden under den här mandatperioden. Man kan alltid öka anslag, men det finns en stor summa skattemedel anslagen för att sköta de skyddade områden som finns. Jag funderar på vad det är som menar borde göras utöver detta. 62 (S): Jag säger inte att en höjning av sjön är det allra viktigaste som man kan göra. Jag efterfrågar någon form av strategi för hur vi ska hantera det här problemet. Regeringen har, precis som miljöministern säger, vidtagit en del åtgärder. Bland annat har vi fått fler Natura 2000-områden, och det har avsatts lite pengar till att hantera och röja skyddade stränder. Men när jag tittar på och hur den förvaltas kan jag konstatera att det inte finns någon enhetlig huvudman som har ansvaret för de här frågorna. Det finns ingen enskild myndighet som man kan peka på som har ansvar för sjöns utveckling. Jag har ett antal artiklar här som har publicerats i länspressen hemma. De beskriver problematiken kring att våra stränder växer igen. En artikel från visar ganska tydligt det problem som jag pratar om, och det är att sandstränderna i , som är en av de större kommunerna runt sjön, har minskat . Det är en jättestor minskning, och det är en inskränkning i människors möjligheter att röra sig fritt i naturen och ta sig ned till sjön. Om nu inte en ökad variation av vattennivån är ett alternativ tror jag att vi måste hitta andra sätt att hantera det här problemet på. Låt oss återvända till ministerns svar. Där får vi höra att frågan om regleringen av och klimatanpassningen har hanterats i flertalet utredningar. Klimat- och sårbarhetsutredningen, och särskilt dess delbetänkande, mottogs med stort intresse av många när den kom 2006. Då hade vi fortfarande översvämningarna 2000 och 2001 i färskt minne, och vi hade med all önskvärd tydlighet sett vad vädrets makter i samverkan med sjön och det mänskliga ingripandet i form av reglering av sjön kunde ställa till med. I delbetänkandet kan man läsa: Ändrade förhållanden pekar på behovet av justering av vattendomen som kan ha skapat en falsk säkerhetskänsla och bidragit till att förvärra problemen kring genom att nybyggnation skett på mark som är känslig för översvämningar. Den meningen tycker jag säger mycket om problematiken runt sjön, och den borde väcka många frågor och funderingar hos ministern. Det gör den åtminstone hos mig. Det har gått betänkandet levererades. Tyvärr har vi inte sett särskilt många initiativ från regeringen med anledning av de resultat och slutsatser som framkom. är det bara tappningsstrategin som inom ramen för rådande vattendomar ändrats. Här har vi essensen av min frågeställning, nämligen om regeringen är beredd att vidta nödvändiga åtgärder för att bevara en öppen strandlinje, när regleringen av sjön tvingas ligga på en onaturligt jämn och låg nivå, och skydda de samhällen och den egendom som ägs av de omkring 300 000 människor som bor i området med risk för översvämningar. Det handlar om mer än om en höjning. Det handlar snarare om att vi måste fundera på vad vi ska göra med sjön. Det tror jag är ett gemensamt ansvar för regering och opposition. Vi måste blicka framåt och hitta ett enhetligt sätt att hantera dessa problem i stället för att ha det fragmenterat som det är . 63 Miljöminister (C): Jag förstår att alla de som bor runt och i Vänernområdet har djupa och starka känslor för och de kulturvärden som finns däromkring. Det vill jag till att börja med säga. måste jag säga att jag inte förstår vad vill. Det vore bra att få höra det klart uttryckt. Länsstyrelserna har tillsammans med vattenmyndigheterna det regionala ansvaret för miljövård och vattenförvaltning. Vad gäller finns ett nära samarbete med där alla viktiga aktörer finns med. Vill inte att till exempel kommuner, eller andra stora vattenägare, ska kunna vara med i det, eftersom han talar om en stark myndighet och om att hålla samman detta? försöker vi, med den organisation som finns, se till att alla berörda parter, alla aktörer, bidrar med sin kunskap och tar ansvar för det som behöver göras för . I arbetet med att revidera åtgärdsprogrammet enligt EU:s ramdirektiv för vatten kommer det att efter samråd med kommunerna tas fram planer för hur det ska hanteras. planering och naturvård är naturligtvis oerhört viktigt i det sammanhanget. När man talar om förbuskning borde kanske de som har djuren, det vill säga bönderna i området, få viss uppskattning eftersom också betestrycket avgör hur mycket förbuskning som sker i olika områden. Vi har redan avfärdat en av tankar. Att höja och sänka vattenstånd är faktiskt inte bra med tanke på klimateffekten, de stora hundraårsregn som förekommer, de skredrisker som finns i delar av området och de översvämningar som många har lidit av i det här sammanhanget. Det måste göras på ett annat sätt, och då finns det myndigheter som har ansvar för det. Alla berörda aktörer är med. Dessutom har jag tillsatt som tittar på eventuella ändringar i reglerna, sådana som möjligen behövs. Det har jag inte hört nämna , utan det är en stark myndighet som ska finnas. HaV har ansvar för vattenfrågor, vilket jag tycker är viktigt. Det är en viktig reform som alliansregeringen gjort, att ha sett till att vattenfrågorna är utpekade i HaV. har sina uppgifter, och kommuner som parlamentariska organ är givetvis mycket viktiga i det här sammanhanget. Jag tror att det är samverkan mellan de olika enheterna som möjligen gör situationen bättre. 64 (S): Vad jag vill är väl ganska tydligt. Jag vill att vi kommer fram till någon sorts rimlig lösning så att vi kan hålla stränder öppna även . De åtgärder som redan har genomförts är bra, men det behövs mer. Jag håller med när säger att bönderna ska ha uppskattning, men det är inte där problemet ligger. Problemet har vi människor skapat. Vi har byggt närmare och närmare vattnet vi ska helst bo i vattnet och det skapar ytterligare problem, skulle jag vilja hävda. Det har gjort att man tvingat fram den nya strategin för reglering av sjön. Om vi ska fortsätta att bygga på det viset måste vi hitta något sätt att kompensera den låga och alltför jämna vattennivån i sjön. försöker blanda in skredriskerna i detta, och visst finns det skredrisker i stora delar av tillrinningsområdet till , men runt själva sjön är det inte något jätteproblem. Det är snarare i vattendragen, där vattnet flyter ned i sjön, som problemen uppstår. Det skulle kunna föranleda en annan interpellationsdebatt, nämligen att man dragit ned på resurserna för att skredsäkra, men meningen var säkert inte att initiera den diskussionen. Jag vill att staten ska vara med och ta ett övergripande ansvar för sjön, peka ut vad som är okej och inte okej beträffande byggnation, hur högt och hur lågt man ska få bygga. Men det handlar inte om strandskydd, utan det handlar om andra saker. Det gäller också att vara med och ta ansvar för att det röjs. Det här samhället har trots allt gjort att sjön kan bete sig på ett naturligt sätt. Det måste vi ta ansvar för genom att röja. 65 Miljöminister (C): Låt mig börja med att säga att jag ärligt uppskattar engagemang för den känsliga miljön i och runt . Som miljöminister blir jag glad ju fler som engagerar sig för sådana värden. Vi vet att vi har många känsliga fågelarter i och runt 50 arter häckande sjö- och våtmarksfåglar. Det är mycket viktigt för den biologiska mångfalden. Många av dem är spännande fisktärna, storlom, fiskgjuse, man kan fortsätta uppräkningen. Regeringen har sett till att Havs- och vattenmyndigheten har ett utpekat ansvar. har ett utpekat ansvar. Vi har beslutat om Natura 2000-områden så sent som i norra , , Sunnanå, , , Brommö skärgård, Kalvö skärgård, Kållands skärgårdar, , , Varaskogen, Onsö och Tjursholmarna. Det är naturligtvis för att bevara sådana värden. Efter att vi debatterat dessa frågor kan jag fortfarande inte uppfatta vilka förslag egentligen för fram. Vi har pekat ut särskilt känsliga områden. Jag tror inte att vi ska ha en enda stark myndighet. Jag tror att det är viktigt att vi har HaV som expertmyndighet och som expertmyndighet. Jag tycker att det är viktigt att den kommunala självbestämmanderätten finns och inte urholkas. är kommunernas instrument för planering av till exempel byggnation och infrastruktur. För att kommunerna ska kunna ta hänsyn till sådana frågor försöker vi hjälpa till exempelvis genom extra anslag till vad gäller klimat- och vattenfrågor och genom annat planeringsunderlag som kommunerna kan använda. Sedan måste alla aktiva, bekymrade, berörda parter runt tillsammans, i samverkan, lösa frågan hur det rent faktiskt ser ut i . Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2013) 534 Förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (2013) 535 Förslag till och rådets förordning om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust) KOM(2013) 560 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller medel till vissa medlemsstater från Europeiska socialfonden KOM(2013) 577 Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiven /112/EG och 2008/118/EG vad beträffar de franska yttersta randområdena, särskilt (2013) 578 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 638/2004 om gemenskapsstatistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna vad gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder, tullförvaltningens tillhandahållande av uppgifter, utbyte av konfidentiella uppgifter mellan medlemsstaterna samt definitionen av statistiskt värde KOM(2013) 579 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller tilldelning av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder KOM(2013) 580 Förslag till rådets beslut om upphävande av rådets beslut /124/EG, Euratom 13 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:504 Kostnader för massarbetslösheten av (S) till finansminister (M) 2012/13:505 Frågan om the Cuban Five av (V) till utrikesminister (M) 2012/13:506 Visstidsanställning av (S) till arbetsmarknadsminister (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:714 Dieselstölderna av (S) till justitieminister (M) 2012/13:715 Entreprenadansvar av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:716 Arbete mot människohandel och prostitution av (S) till justitieminister (M) 2012/13:717 Skolmarknad, bokslut och föräldraansvar av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:718 Bansäkerheten för tågtrafiken mellan och södra av (MP) till statsrådet (M) 2012/13:719 En svensk satsning på Future Earth av (S) till miljöminister (C) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:685 Handel på landsbygden av (S) till landsbygdsminister (C) 2012/13:662 Cykelvett och gångtrafikanter av (S) till justitieminister (M) 2012/13:667 Långa förarprovsköer och problem med fotografering inför proven av (V) till statsrådet (M) 2012/13:674 Nuonaffären och statsministern av (S) till statsminister (M) 2012/13:676 Nuonaffären av (S) till statsrådet (M) 2012/13:686 Nuonaffärens effekter på investering i förnybar energi av (S) till statsrådet (C) 2012/13:687 Regeringens regelverk för arvoden i statliga bolag av (S) till statsrådet (M) 2012/13:691 Antisemitism av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:688 Ökad problematik med droger av (SD) till statsrådet (KD) 2012/13:689 Arbetskraftsinvandrares skydd av (FP) till statsrådet (M) 2012/13:690 Nationell strategi mot terrorism av (S) till justitieminister (M) 2012/13:695 Bolagskapningar av (S) till näringsminister (C) 2012/13:696 Minskande nyföretagande av (S) till näringsminister (C) 2012/13:701 Nödnummer vid olovligt bortförande av barn av (S) till statsrådet (KD) 2012/13:634 Kvinnors deltagande i förhandlingar om framtid av (S) till utrikesminister (M) 2012/13:646 Sexuellt våld mot kvinnor i av (S) till utrikesminister (M) 2012/13:669 Kvinnohatet av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:679 UD:s arbete med homo- och transfobi av (S) till utrikesminister (M) 2012/13:684 Prov med ryskt kärnbränsle av (S) till utrikesminister (M) 2012/13:692 Utvecklingen i av (S) till utrikesminister (M) 2012/13:693 Skattebetalarnas kostnader i samband med friskolors konkurser av (MP) till utbildningsminister (FP) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 32 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.