prot · H10912 · 2013-10-15 00:00:00 — Min fråga berör i stort sett samma område som . Det är väldigt lätt för regeringen att ställa upp många mål. Miljöministern beskriver med vackra ord allt som skulle kunna hända med målen till 2020 och 2030. Men det finns ingen politik. Ni når inte fram. Målet att ha en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 är ett bra mål, men det finns ingen substans. är det ett totalt fiasko. Man kan prata om fossilhaveriet. drivs av alla bilar som säljs i med fossila drivmedel. En bil finns i drift i ungefär . Hur ska miljöministern klara målet om en fossiloberoende fordonsflotta i ett framtidsperspektiv? 46 Miljöminister (C) replik: Det är roligt att uppskattar de klimatmål som regeringen har satt upp och vill arbeta ivrigt för att vi ska nå dem. Det tycker jag är väldigt bra. Det mål som vi har satt upp, att ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030, är väldigt tufft. Det är svårt att nå det, naturligtvis. Vi får en utredning där vi hoppas att det ska komma ett antal bra förslag. Det jag kan konstatera är att supermiljöbilspremien är övertecknad, att det säljs fler miljöbilar än förut, att de tyvärr fortfarande fossilberoende bilar som vi har i drift i är oerhört mycket effektivare än , att koldioxidskatten har höjts och att vi gör historiska satsningar på järnväg. På så vis försöker vi plocka ihop en verktygslåda med verktyg som styr mot det här målet, som alliansregeringen har satt upp och som alliansregeringen kommer att se till att vi kommer att uppnå. 47 (S) replik: av alla bilar som säljs är fossilt drivna. Regeringens politik driver fram dieselbilen som den nya innovationen av miljöbilen. Var det tanken? Statistiken är tydlig: Det är dieselbilen som är Alliansens nya miljöbil. Jag hoppas att ministern har större ambition än så. Min fråga återstår: Vilka förslag ska man lägga fram för att klara målet? Det är inte kvar. 48 Miljöminister (C) replik: Ja, det kommer förslag. Det kommer förslag så fort som utredningen är färdig. Vi har, tror jag, visat att vi menar allvar med detta. Däremot måste Socialdemokraterna få ihop sin miljöpolitik. Svavel- och kväveutsläppen från sjöfarten orsakar 50 000 för tidiga dödsfall i , och ni har ett helt gäng riksdagsledamöter som tillsammans med turnerar runt i svenska kommuner för att stoppa det historiska miljöbeslut som handlar om klimat, människors hälsa och . Få ihop er miljöpolitik så klarar sig bättre! 49 (V) replik: Jag tycker att det är lite symtomatiskt att miljöministern måste sträcka sig till , , och andra kommuner för att hitta konkreta och bra åtgärder för att minska utsläppen. Det stämmer att det i våra kommuner ofta görs ett fantastiskt arbete för att minska utsläppen. Men när man frågar kommun- och landstingspolitikerna svarar de nästan samfällt på frågan vad de vill ha: Vi vill ha stöd för att vi ska kunna fortsätta med det arbetet. fanns det, , klimatinvesteringsprogram som var riktade till just kommuner och landsting för att man skulle kunna bygga ut biogasen, energieffektivisera, satsa på klimatinformation, fjärrvärme och så vidare. Det här har ni avskaffat, . Varför gjorde ni det när vi vet att man med hjälp av klimatinvesteringsprogrammen kunde minska utsläppen med ungefär en miljon ton här i . Det avskaffade ni, varför? 50 Miljöminister (C) replik: Många sådana projekt som vi har i utvärderas av , och så vidare. Utvärderingen av klimatinvesteringsprojektet visade att det var förfärande dåligt. Det gick inte till ny teknik, och det var dålig uppföljning. konstaterade att det inte gick att säga att det ledde till någon förbättring alls. Då valde vi att i stället lägga pengar på åtgärder som vi vet fungerar – hos och till exempel och på forskning. När utsläppen nu har gått ned visar det att den politiken levererar. Det gjorde inte Klimp, tyvärr. 51 (V) replik: Men det är du, , som pläderar för lokala investeringar för att minska utsläppen i våra kommuner. har du tagit bort de pengar som just gick till våra kommuner och landsting. Man har konstaterat att utsläppen minskade med ungefär en miljon ton . Det har dock funnits en del brister i själva implementeringen av klimatinvesteringsprogrammet. Min fråga till dig är om inte du delar det grundläggande antagandet att det är bra med statliga pengar som vi kan dela ut till kommuner och landsting för att de just ska kunna fortsätta med det här arbetet. 52 Miljöminister (C) replik: Här kommer vi in på en större systemfråga i debatten. Tycker jag att det är bra med statliga pengar som vi delar ut? Ja, det kan det vara ibland, men jag tycker att miljöpolitiken måste hanteras av varje politisk nivå och varje politisk beslutsfattare i det här landet. Man kan ibland använda statliga pengar som jäst i degen eller för att trycka en teknik över tröskeln. Det är bra, och det har till exempel , och våra miljöforskningsinstitut gjort. Där kan man söka pengar till detta. Men Klimp fungerade inte, tyvärr. Vi får göra på annat sätt. 53 (S) replik: Jag vill tacka miljöministern för det engagemang hon visar både här och annars. kunde vi ta del av miljöministerns projekt som hon har sjösatt tillsammans med andra internationellt för att övertyga företag och länder runt om i världen om att det är lönsamt att gå före i klimatarbetet. Det är mycket vällovligt och ett bra arbete, men det finns saker man behöver jobba mer med på närmare håll. Min fråga till miljöministern är: När tror hon att hon kommer att lyckas övertyga resten av regeringen och det statliga bolaget om detta? 54 Miljöminister (C) replik: Det är en väldigt intressant fråga. Jag tackar för den. Det är roligt att höra att de stödjande åtgärderna när det gäller klimat internationellt uppmärksammas här i kammaren, både det som handlar om kortlivade klimatgaser – Climate and clean air coalition – och New climate economy, som är ett forskningsprojekt för att visa nyttan med att gå före när det gäller miljöteknik. Vad gäller de statliga bolagen – det är viktigt att de gör sin del av arbetet – har finansmarknadsminister , på ett sätt som jag tycker är bra, alldeles sett till att det finns regler för de statliga bolagen som handlar om hållbarhetsstrategi och hållbarhetsmål. Det är ett nytt beslut. Det ska bli mycket intressant att se hur de statliga bolagen uppfyller de nya kraven från regeringen. 55 (S) replik: Jag tackar för svaret. , eller under den här regeringens mandatperiod, har vi sett hur investeringar i fossil energi har ökat. Vi har ännu inte sett något konkret resultat av de nya reglerna, och vad jag förstår har de ännu inte påverkat något. Det här handlar om trovärdighet i det internationella arbetet. Hur bedömer att detta påverkar trovärdigheten i det arbete hon vill utföra, när det egna statliga bolaget styrs på detta sätt? 56 Miljöminister (C) replik: Besluten om internationella engagemang fattades under den socialdemokratiska regeringen, och det var då utsläppen gick från noll till hundra. Det är naturligtvis en svår process att reversera eller ändra eftersom det är så långsiktiga beslut. Jag tror att en viktig del i detta är det arbete som finansmarknadsminister gör med hållbarhetsmål och hållbarhetsstrategier för de statliga bolagen. är det upp till styrelserna att redovisa hur de följer regeringens beslut. 57 (FP) replik: Jag vill tacka miljöministern för de många positiva exempel vi har fått ta del av här : vad som görs nationellt, Natura 2000, kemikalier, utsläppsminskningar och förnybar energi, för att nämna några av dessa. Men lever inte enbart här och , utan vi lever nationellt och internationellt i en omvärld. Just nu framställs oftast av oppositionen som det stora, lysande och positiva exemplet. Eftersom transporter har varit ett aktuellt tema här vill jag därför passa på att fråga: Vad innebär det besked vi fick i går vad gäller urholkning av arbetet med EU:s planer i fråga om bilavgasreglerna? 58 Miljöminister (C) replik: Jag tackar för frågan. Det var ett tufft miljöministerråd i i går. Dels skulle vi anta EU:s rådsslutsatser inför klimatförhandlingarna, vilket inte var helt lätt, dels handlade det om att bekräfta ett beslut om minskade utsläpp för personbilar. Den 95-gramsgräns som diskuterades i går sattes 2008 i och skulle nu bekräftas och hade bekräftats genom en förhandlingsomgång där parlamentet, kommissionen och ordförandeskapet var överens. vill skjuta upp införandet av de här reglerna och möjligen också mildra dem. Det skulle innebära att ett beslut som fattades första gången och som skulle gälla nya bilar – – skjuts upp . Det är naturligtvis inte bra. 59 (FP) replik: Jag tackar för informationen. Vi har snart COP 19 i . Kommer detta besked och diskussionerna inom EU att försvaga vår position vad gäller att driva förhandlingarna i ? Som läget är nu är förväntningarna ganska låga, och därför gäller det att inte sänka dem utan tvärtom att EU är en kraft och motor i förhandlingarna. 60 Miljöminister (C) replik: Ja, jag tror att det är en riktig analys. Jag tror att det är ett problem. Klimatförhandlingarna i , som blir de 19:e i ordningen, kommer att innehålla förberedelser inför att vi ska förhandla om världens stora klimatregim. Den ska vara klar – ett slags FN-världsrekord i klimatförhandlingar – om det går, men det måste gå eftersom frågan är så viktig. Det är klart att när stora länder i ägnar sig åt att vattna ur och skjuta upp den praktiska lagstiftning som ska ta till de långsiktiga klimatmålen underminerar det trovärdigheten i den europeiska positionen. 61 (S) replik: Jag vill understryka det sade tidigare i ett replikskifte: Det vore klädsamt av miljöminister om hon vidhöll att också tyckte att vi skulle följa Kyotoprotokollet och att skulle ha ambitiösare mål, nämligen att vi skulle minska i stället för att öka . Det tyckte då, precis som den socialdemokratiska regeringen. är det så att vi socialdemokrater här i har föreslagit tuffare mål och fler klimatåtgärder, år , förslag som – i stället för att stödja dem – har röstat ned. Det är en historik värd att tala om. Ni minskade klimatutsläpp . Vi tycker att de ska minska , inhemskt. Klimatet och mänskligheten är förlorare på regeringens cementerande blockpolitik. Snälla miljöminister , erkänn det! 62 Miljöminister (C) replik: Jag tycker att ni socialdemokrater ska redovisa hur ni tänker samregera på miljöområdet med partier som till exempel vill höja skatten med 57 miljarder. Mycket av det handlar om skatter där det inte finns alternativ än och som gör det svårare att ta fram till exempel biobränsle, ur skogen men också till industrin eller till energi- och kraftvärmeverk. Jag tycker också att det är intressant att föra en ideologisk diskussion om hur olika styrmedel hanteras och vad man tänker. Står ni fortfarande för grön skatteväxling – sänkt skatt på arbete och höjd skatt på miljö – eller har ni valt en annan politik som handlar om höjningar på båda områdena? 63 (S) replik: Jag vet faktiskt inte, miljöminister , om jag ska skratta eller gråta. Jag kan bara konstatera att socialdemokrater är vana att pragmatiskt samarbeta med flera olika partier över blockgränsen. har gjort det. styrs miljöpolitiken av en stridshingst som inte väjer för något eller någon. Är det därför bra miljöförslag hamnar i papperskorgen, ? Är det eftersträvansvärt? 64 Miljöminister (C) replik: Det finns ett val när det gäller miljöpolitiken. Antingen går man in på en miljöpolitik som handlar om regleringar och enbart höjda skatter eller också väljer man en miljöpolitik som jag gärna vill ha den, med morötter, information och kunskap och med en kontroll kombinerad med lagstiftning och vissa skatter, för att föra utvecklingen framåt. Men det ska vara skatter på områden där det finns alternativ att gå över till. Jag tycker också att det är viktigt att hålla uppe idén om grön skatteväxling, sänkt skatt på arbete särskilt för ungdomar och höjda miljöskatter. 65 (MP) replik: Det passar väldigt bra: Miljöministern sade att hon vill ha en miljöpolitik där man med information och morötter får folk att välja rätt, och hon började med att uppmuntra dem som sorterar rätt och gör miljövänliga val. Jag tror att det är viktigt att man har tydliga signaler, tydliga besked, tydliga spelregler, så att man vet vilka val som gäller. frågade tidigare vilka verktyg som regeringen avser att använda för att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Jag tror att de som står i begrepp att köpa en bil – en bil har en genomsnittsålder på 16–– är väldigt intresserade av att veta vad en fossiloberoende bil är. Kan vi få veta det? 66 Miljöminister (C) replik: Tack för frågan, ! Exakt vad det är ska väl den utredare som sitter tala om. Det finns lite olika diskussioner runt detta. Styrsignalen för den enskilde konsumenten eller det enskilda företaget är att ska ha en fossiloberoende fordonsflotta . Att det finns och att det diskuteras är väldigt tydligt. Det vi har gjort är att jobba med skattemedel men också att jobba med det som jag tror förbättrar utsläppsstatistiken , att öka inblandningen av alternativa bränslen i de fossila bränslena. Det är en åtgärd som den vanliga konsumenten egentligen inte ens märker av men som ändå innebär ett steg framåt mot målet. På det viset försöker vi kombinera olika åtgärder för att nå ända fram. Det kommer att kräva ganska mycket uppfinningsrikedom och ny teknik. Men jag tycker att det är bra med höga och ambitiösa mål inom klimatpolitiken, och det hoppas jag att också tycker. 67 (MP) replik: Självklart tycker jag att det är bra med höga mål. Men jag tror också att det är viktigt för den som ska göra en stor investering – för en privatperson är ju inköp av en privat bil en av de största investeringar man gör – att veta vad som gäller. Självklart är det bra att man genom att utveckla bränslena kan göra att de bilar som är fossilberoende kan ha mindre fossil energi. Den fråga som man då måste ställa är: Vad kommer att hända med den fossilberoende bilen ? 68 Miljöminister (C) replik: Jag hoppas att de flesta ska vara utfasade innan, att människor ska välja att åka kollektivtrafik, att den ska vara så utbyggd som möjligt och att mycket av de stora tåginvesteringar som vi har fattat beslut om ska finnas på plats för den enskilde. Det gäller både och , och det gäller också de långa transportsträckorna och till exempel Ostlänken. Jag hoppas också att vi har kunnat utveckla elbilen och elbilsnätet, att vi har biogas som ett alternativ men faktiskt också att vätgas är på väg fram. Det kommer att kräva mycket av det svenska samhället, men jag tror att det är den enda vägen för att kombinera god miljö och konkurrenskraft. 69 (KD) replik: Tack, miljöministern, för ett anförande som andades framtidstro, hopp och optimism. Det är vad vi måste ha i de svåra frågorna. Domedagspredikningar hjälper oss inte fram. Det jag skulle vilja att miljöministern ger några ytterligare kommentarer och reflexioner kring är just framtiden, det vill säga våra barns och ungas möjligheter att växa upp utan att bli påverkade av kemikalier, gifter med mera. Jag vet att miljöministern har jobbat med det internationellt och här hemma i och driver på processen. Men jag tror att vi skulle må väl av att få det utvecklat och se vart vårt gemensamma arbete måste leda, för det är ändå där som framtiden finns. 70 Miljöminister (C) replik: Tack, , för att du tar upp den frågan i debatten. Vi har ju ännu inte diskuterat den i den här miljödebatten. Det är ändå ett av våra största miljöproblem. I den europeiska kemikalielagstiftningen finns nu över 10 000 unika ämnen registrerade. Det finns 41 000 ansökningar inlämnade för gränsvärden och hantering av de här ämnena. Kandidatförteckningen för farliga ämnen fylls ständigt på. Det är den ena delen, att med svensk forskning och även anslag till svensk forskning försöka bidra till att fler farliga ämnen kommer in i systemet. Det kräver mycket jobb och mycket pengar. Men vi lägger mycket kraft på det. Det andra är vår svenska strategi för en giftfri vardag, med sikte på att först skydda våra barn, eftersom de är mest känsliga. Där anslår vi pengar till både forskning och utveckling, och vi försöker faktiskt att fronta för att få införa de förbud som vi vill ha när det gäller till exempel hormonstörande kemikalier. 71 (KD) replik: Tack, miljöministern, för det svaret och för den fortsatta kampen i det här sammanhanget! Det är ju precis vad det handlar om: en kamp för att våra barn ska få växa upp i ett sammanhang som är fritt från gifter. I detta ligger också det som är viktigt och som miljöministern påtalade men som jag tror kan utvecklas ytterligare, nämligen hur vi ska få kunskapen att förmedlas ut till våra unga och deras föräldrar. 72 Miljöminister (C) replik: Det är naturligtvis svårt. Men det vi försöker göra nu är att se till att de som har ansvar för upphandling till skola, förskola, sjukvård och så vidare verkligen handlar upp rätt saker och inte i onödan handlar upp produkter som innehåller gifter. Vi försöker visa hur man ska kunna giftsanera till exempel förskolor. Vi har vår strategi för giftfri vardag. Vi har branschdialoger beträffande till exempel leksaker och textilier, för att kombinera med frivilliga åtgärder. 73 (M): Jordens klimat blir allt varmare, och människans påverkan är huvudorsaken. Den slutsatsen konfirmerades av FN:s klimatpanel, IPCC, när den presenterade sin femte utvärderingsrapport . Klimatutmaningen kräver precis som många andra miljöutmaningar internationellt samarbete. Bara tillsammans med andra kan vi på allvar ta oss an klimatutmaningen, även om vad vi som enskilt land gör också spelar stor roll. är och ska vara ett föregångsland inom klimat och hållbarhet. Genom att vi har lyckats minska våra utsläpp , som vår bnp har ökat med , sänder vi ett viktigt och hoppfullt budskap till vår omvärld: Det går att minska utsläppen utan att ge upp ambitionerna om ekonomisk tillväxt, välstånd och välfärd. Hoppfullt är också i viss mån beskedet från IPCC: Trots stigande utsläpp globalt och trots världssamfundets oförmåga att komma överens i de internationella förhandlingarna finns fortfarande chansen att hejda den globala uppvärmningen vid två grader. Då krävs dock omfattande och ihållande minskningar av utsläppen. Därför är det viktigt att arbetet för att nå ett globalt klimatavtal med ambitiösa utsläppsminskningar fortsätter. I det arbetet är och miljöminister pådrivande. Under denna debatt tänkte jag dock inte fastna i diskussioner om de internationella klimatförhandlingarna utan i stället tala om en betydligt mer konkret och vardagsnära fråga som dock är global och mycket viktig för såväl klimatet som vår havsmiljö. Jag tänkte lyfta problemet med matsvinn. beräknas jordens befolkning överstiga nio miljarder människor. För att föda en växande befolkning krävs därför en kraftig ökning av vår livsmedelsproduktion men också att vi bättre tar till vara de livsmedel som vi producerar. FAO, alltså FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, uppskattar att en tredjedel av alla livsmedel som produceras försvinner genom livsmedelskedjan. livsmedel går förlorade . Någon tänker kanske att matsvinnet främst är någonting som är förknippat med låginkomstländer. Så är dock inte fallet. Matsvinnet sker i såväl hög- som låginkomstländer. Men var i kedjan svinnet uppstår varierar dock. I och andra höginkomstländer är det ofta i slutet av kedjan som svinnet uppstår, alltså att det är vi som enskilda konsumenter som bär det stora ansvaret. En normal svensk beräknas slänga mat , eller ungefär var fjärde eller var femte matkasse som vi bär hem. Detta är ett enormt resursslöseri och bidrar till en stor och helt onödig miljö- och klimatpåverkan. Inte sällan möter jag människor som känner frustration i klimatfrågan. Jag delar denna frustration. Globalt händer det för lite, och omställningen går för långsamt. I går dock utvecklingen i rätt riktning. Men vi kan och behöver göra mer som land och som individer. Matsvinnet är en mycket konkret fråga där man som enskild utan stora uppoffringar och utan att radikalt förändra sin livsstil kan göra en rejäl insats som man också spar en rejäl slant. Det finns mängder av enkla och konkreta knep för att minska sitt matsvinn. Man kan planera sina inköp bättre och sänka temperaturen i kylen någon eller några grader. Men det är viktigt att öka och sprida kunskapen om det onödiga matsvinnet och vad som kan göras för att minska det. Därför är det bra att regeringen har gett i uppdrag att sprida information och goda exempel. vet sex av tio inte ens skillnaden mellan bäst-före-dag och sista förbrukningsdag, vilket understryker betydelsen av att just sprida kunskap. Som moderat vill jag att individen ska vara fri att göra egna val. Men att göra bra och medvetna val kräver kunskap. Det är svårt att göra det när en produkts miljökostnad kanske inte avspeglas i priset. Därför ser jag att inte minst skolan och hemkunskapsämnet är viktiga. Hem- och konsumentkunskapen befinner sig tyvärr i en strykklass. Det är det ämne som har minst antal undervisningstimmar. På knappt ska våra elever lära sig att flytta hemifrån, att undvika att fastna i skuldfällan och hur man agerar för ett hållbart samhälle. Jag anser därför att hållbarhetsfrågorna borde ges en större plats i skolan och att hemkunskapsämnet borde utökas och ges fler undervisningstimmar. Dagligvaruhandeln har också ett ansvar för matsvinnet. Dels handlar det om att minska svinnet i butikerna, dels handlar det om att hjälpa oss som konsumenter att faktiskt inte handla mer än vi behöver. Därför bör butikerna bli mer restriktiva med så kallade flerköpserbjudanden som leder till att vi som konsumenter lockas att köpa mer än vad vi behöver. Ett annat konkret exempel är att butikerna borde se över förpackningarnas storlek. har en mycket stor andel singelhushåll, inte minst här i . Trots det finns det ofta bara stora förpackningar att tillgå. Jag uppmanar branschen att sluta en branschöverenskommelse om att minska matsvinnet. En sådan finns redan i och kan tjäna som inspiration. En kunskapsoffensiv mot matsvinnet behövs. Maten som slängs i motsvarar utsläppen från över en halv miljon bilar. Det är onödigt, eller hur? 74 (V) replik: ägnade den största delen av sitt anförande åt matsvinnet. Det är inget fel med det. Det är en viktig fråga. I koldioxidekvivalenter uppgår den mat som vi slänger till nästan utsläpp av växthusgaser . Men vi sitter i en politisk församling du och jag, . Det som du tog upp om bäst-före-dag och sista förbrukningsdag, mer hemkunskap i skolan och att man ska uppmana butikerna att ha mindre förpackningar och vara mer restriktiva med flerköpserbjudanden är jättebra. Men är det någonting som driver politiskt? Vilka av de saker som jag nu tog upp – det var en direkt referens till ditt anförande – har lagt fram konkreta förslag om, så att vi kan driva politik kring dem och så att det inte bara blir fromma uppmaningar och förhoppningar? 75 (M) replik: Jag tycker att en av mina uppgifter som politiker är att adressera problem och att uppmärksamma samhällsutmaningar, oavsett om de är stora eller små. Detta är en fråga som är mycket konkret och som är ett tydligt exempel på vad man som enskild person kan göra för att faktiskt se till att leva ett något mer hållbart liv. Det är någonting som jag upplever att många efterfrågar. Man tycker ibland att debatten blir för avlägsen och på en för aggregerad nivå. I den allmänpolitiska debatten här har vi som enskilda ledamöter möjlighet att lite mer lyfta fram vad hjärtat just för stunden kanske brinner för och är fullt av. Vi har anledning att återkomma till den verkligt stora debatten om budgeten och så vidare längre fram under arbete . Men när det gäller dessa frågor har jag personligen motionerat till exempel om att man ska utöka antalet undervisningstimmar i hemkunskapsämnet som en liten konkret åtgärd för att bidra till detta. Som jag sade har regeringen fokuserat och satsat på dessa frågor genom att ge ett särskilt regeringsuppdrag till . 76 (V) replik: