prot · H10948 · 2013-12-17 00:00:00 — Jag läste sedan om uppropet efteråt. Jag har väldigt goda kontakter med min danska kollega, , och hon hade uppenbarligen fått skriva på uppropet. Om det gjordes en värdering av vem som skulle få skriva på låter jag vara osagt. Den mycket viktiga debatt som vi har handlar om så mycket mer än bara järnvägen, vägen, flyget, sjöfarten, om vi ska kunna gå, cykla eller åka med kollektivtrafik. Den handlar om verktygen för att som ett avlångt land ska hålla ihop som land men också stå sig starkt i konkurrensen med övriga vänner i . Den handlar också om basen för allt det vi bygger vår livskvalitet och vår välfärd på: förutsättningar för jobb, konkurrenskraft och tillväxt. Det är bara när det fungerar som människor kan känna en trygghet i det som vi kallar just livskvalitet. Det blir gärna mycket diskussioner om siffror, fru talman, och det är inte så konstigt eftersom det är en budgetdebatt. Men låt mig säga att allt inte bara är siffror. Sedan alliansregeringen tog vid har den betydligt mycket mer fokuserat på att använda pengarna på ett så effektivt och bra sätt som möjligt. Jag tror att vi alla i grunden strävar efter att få ut så mycket infrastruktur som möjligt. Just därför har fokus varit på att hitta mer förnyade sätt att jobba i till exempel anläggningsbranschen, hur man kan vara mycket mer produktiv och effektiv. Myndigheterna har också ålagts ett uppdrag att jobba med effektivisering för att i sin tur få bort regelkrångel och minska administrationen, sådant som i vardagstal annars blir kostnader för dem som använder sig av myndigheternas tjänster. Det tror jag är oerhört viktigt. I detta arbete vet vi att i konkurrensen stimuleras förmågan, viljan och ambitionen till innovation. I så många andra sammanhang talar vi om behovet av innovation. Hur kan vi hitta nya tekniska lösningar och nya fantastiska material som vi använder oss av när vi bygger för framtidens infrastruktur? Hur kan vi också bli mycket mer miljösmarta och använda våra resurser på ett bra sätt? Bara genom konkurrensen uppstår denna initiativrikedom. Därför har det varit en fördel att det finns många engagerade företag och entreprenörer som både vill underhålla den infrastruktur vi har och vidareutveckla infrastrukturen. Detta är alliansregeringens åttonde budget med en gemensam tråd från allianspartierna. Men hur mycket jag än lyssnar på oppositionspartierna finner jag ingen gemensam tråd – förutom att det byggs alldeles för mycket vägar. Något annat kan jag inte hitta. Två partier talar tydligt om att vi inte ska bygga Förbifart , som är en stor investering för att knyta ihop hela och vars syfte är att låta människor ägna sin tid åt annat än att sitta i köer. Det bidrar också till jobb och konkurrenskraft. Att det rent konkret bidrar till jobb borde intressera oppositionspartierna. jobbar ungefär 600 personer i projektet , och man räknar med att ungefär 2 500 kommer att jobba med bygget när det är i gång. Vad är det fel på dessa jobb och denna investering? hade vi en annan debatt, och då var tydlig med att Socialdemokraterna vill ha Förbifart . Om så är fallet frågar jag den så kallade samlade oppositionen: Vad är relevant? Vilket besked tänker ni lämna till väljarna ? Apropå att lämna besked till väljarna har jag ägnat mig åt att läsa utskottets betänkande och de särskilda yttrandena. Ursäkta, men jag blir lite nyfiken när jag läser Socialdemokraternas särskilda yttrande. Det står att ni vill vänta till efter valet med att tala om vilka satsningar ni vill göra när det gäller till exempel tidigarelägganden av olika järnvägsprojekt. Är det för att Socialdemokraterna inte längre vet vad de vill? Nej, det tror jag inte, för det har inte varit ett sådant starkt statsbärande partis ideal tidigare. Eller lämnar ni öppet för att ni har en tuff förhandlingssituation eftersom helt abrupt skär bort 1 miljard på vägsatsningarna och de kommande tre åren därefter totalt 10 miljarder? Eller handlar det om som tänker dra ned väganslagen med ungefär 1,6 miljarder? Jag förstår att ni har ett tufft läge, i synnerhet i ett avlångt land där också vägen behövs för att människor ska komma till studier och arbete och för att företag ska kunna transportera och finna rätt arbetskraft. Jag förstår att ni skriver att ni vill vänta till efter valet. När det gäller de olika transportslagen har jag tillsammans med mina allianskolleger varit tydlig med att infrastruktur måste bygga på ett gränsöverskridande tänk. Till planeringen av infrastruktur knyter vi hela vårt samhällsbygge. Det ska fungera att gå, cykla, åka kollektivtrafik och finna bra bytespunkter så att hela resan blir så bra som möjligt. På vägsidan annonserade alliansregeringen tidigare att vi åren behöver satsa i storleksordningen 155 miljarder bara på drift och underhåll. I den nationella planen i vår kommer vi att tala om vilka nya objekt som tillkommer. Det vore försmädligt om den samlade oppositionen fick för sig att göra de enorma vägneddragningarna. Är det i så fall totalstopp för E20 som gäller? Hur blir det med E22:an upp mot ? Är det förbifarten i som ryker? Eller är det någon annan viktig ? Det kan vara bra att få veta det. Lastbilsskatten kommer upp emellanåt. Vi vet vilka konsekvenser den skulle få för inte minst skogsnäringen. Varför skulle vi helt plötsligt inte gilla deras jobbmöjligheter för ? Luftfarten är viktig. Flyget är viktigt för hela för att hålla ihop landet men också för att hålla ihop med och övriga världen. Här har regeringen tagit ansvar genom till exempel de trafikavtal som finns där det kommersiella inte bär. är vi tydliga med att flygtrafiken mellan och ska vara kvar. Avtalen som har gjort med och ska också finnas kvar. Jag undrar ibland vad hotet mot flyget är. Är det hot om att vi inte längre ska få ge offentliga stöd till regionala flygplatser? Nej, det tror jag att vi kan hantera. Ett större hot är kanske att det finns oppositionspartier som vill införa flygskatt och tycker att det inte ska finnas flyg söder om . Var står den samlade oppositionen när det gäller behovet av flyg för att klara jobb, tillväxt och konkurrenskraft? Vi ser tydligt behovet hos de regionala flygplatserna att minska sina kostnader. Här måste forskningen få mer resurser, vilket vi också tillför, för att få fjärrstyrda torn eller annat som kan sänka kostnaderna. Även här kan en marknadsökning av tjänsterna leda till minskade kostnader. Det har vi sett till exempel i . Sjöfarten är ett trafikslag där det inte finns något som helst kapacitetsproblem. Här har vi också en viktig bas, inte bara som transportslag utan som hel näring som kan sysselsätta i storleksordningen 100 000 människor. Regeringen har lagt fram den första handlingsplanen för att stärka konkurrenskraften för sjöfarten, vilket högst påtagligt behövs. Ambitionen är också att vi ska kunna införa EU:s direktiv om mindre vattenvägar så att vi använder våra inre och kustnära vattenvägar. I budgetpropositionen är vi tydliga med att anslagen på till den sjö- och flygräddning som finns ska permanentas. På så sätt får vi bort en del av de påfrestningar som handelssjöfarten har. Vi tillför också 300 miljoner de tre närmaste åren för att bidra via anslag till isbrytning och till vissa kanaler, till exempel till och och den verksamhet som finns där. hamnar vi ju oftast vid. står jag på en gång . Där möter jag människor som pendlar varje eller . De säger att det fungerar ganska bra men att det finns tillfällen när allt – ursäkta mig, fru talman – skiter sig. Det är inte bra för någon, för det vänder upp och ned på hela vardagstillvaron. Därför har vi uttryckt att den järnväg vi har måste vårdas och underhållas eftersom den ska användas också . Vi har också varit tydliga med att vi för konkurrenskraft, förutsättningar för jobb och tillväxt också måste bygga om, bygga till och bygga nytt. Till skillnad från under den tidigare socialdemokratiskt ledda planperioden har regeringen därför fördubblat anslagen till drift och underhåll, och så ser fortsättningen ut. Vi har vid olika tillfällen kunnat skjuta till extra pengar. Vi har en bra dialog med som , till skillnad från förut, har bättre koll på vad som behöver göras, när det kan göras och vad det kostar. Sedan hjälper vi till att finansiera. I de regleringsbrev till som ska skrivas får veta att de får ytterligare för drift och underhåll. I övrigt är det som regeringen fastställer den nationella planen. Då har vi kommit så långt in . Alliansregeringen tar ansvar för att hela ska hålla ihop, och infrastrukturen är verktyget för att klara detta. 6 (S) replik: Först vill jag tala om Förbifarten. Jag är glad över att statsrådet hörde mitt stöd för Förbifart . Du kanske kan upplysa din pressekreterare, som lyssnade på samma debatt och trumpetade ut att jag i den debatten ställde mig mot Förbifarten. Ni verkar ha en del att reda ut på departementet. och talade infrastrukturministern. Jag kanske hörde fel, men jag hörde henne inte nämna ordet klimat en enda gång. Hon nämner inte vår tids största utmaning trots att har sagt att plan inte bidrar till klimatmålen och trots att det är dagen efter tog emot en 1 000 sidor lång utredning om fossiloberoende fordonsflotta med en mängd förslag. ställer en massa frågor till den samlade oppositionen. Ställ dem i stället till ! Hon och har föreslagit bonus–malus som du är emot. Hon mottog utredningen där man föreslår kilometerskatt eller avståndsbaserad vägslitageavgift som du är emot. Ni kan väl reda ut det själva innan ni kommer till kammaren och ställer frågor till oppositionen. Huvudpoängen i mitt anförande var regeringens sammanbrott när det gäller underhållet. Jag ställde några frågor om ministerns påstående om att underhållet har blivit effektivare. har kommit fram till motsatt slutsats. Vad känner ministern till som inte känner till? Hur kommer det sig att du inte tog upp de siffrorna när du träffade ? Hur kommer det sig att när regeringen påstår sig storsatsa på järnväg varslas 735 personer om uppsägning? Några av dem – , , och – sitter på läktaren. Hur kommer det sig att storsatsning efter storsatsning från regeringen leder till varsel efter varsel i underhållsbranschen? Tågtillbuden ökar, och har mest missnöjda tågresenärer. 7 Statsrådet (M) replik: En sådan här debatt blir lustig eftersom vårt område är oerhört brett. frågar mig varför jag inte ens nämnde ordet klimat. Jag hade gärna förväntat mig att hade nämnt något om flyget, om sjöfarten, om att gå, om att cykla, om kollektivtrafik och om väg när han talade. De är också stora delar av området. Det beror uppenbarligen lite grann på hur man väljer att tolka det hela. När det gäller järnvägens underhåll kan vi konstatera att det är eftersatt, efter otroligt många års försyndelser. Det tar tid att bygga upp, men det går oerhört snabbt att rasera. När det väl är på en låg nivå blir det ännu mer problematiskt. sade i sitt inledningsanförande att aldrig har så många känt och upplevt att järnvägen fungerar så dåligt eller att punktligheten inte skulle vara bra. Nej, men å andra sidan har inte heller så många rest på järnvägen som de gör . Den utredning som gjordes 2009 – jag ska kontrollera det för säkerhets skull – tittade just på järnvägens organisation och underhåll. Bland andra har haft med den i sina underlag, och den är en del av den skrivelse regeringen lämnade till trafikutskottet när vi skulle titta på om man ska återreglera underhållet eller inte. Den gav vid handen att den marknadsöppning som gjordes på entreprenadsidan har sänkt kostnaderna , lågt räknat, utan att kvaliteten eller säkerheten har förändrats. När det gäller tillbuden fick dessutom besked av , generaldirektör, när han var i utskott om att till exempel tågurspårningarna har minskat . 8 (S) replik: Jag klagar på att ministern inte nämner klimat när hon håller tal. Ministern svarar med att jag inte nämner promenader. Tittarna får välja vilken storhet som är viktigast för framtiden. Regeringen säger att det handlar om decennier av försyndelser, men pekar på de misstag som har begåtts under de sju som den här regeringen har varit ansvarig. Det stämmer att ni har skurit ned på underhållet. Kostnaderna för underhållet har minskat, men ni säger att det inte har gått ut över kvaliteten. Är det vad resenärerna på säger? Säger de att kvaliteten är bra och att de litar på järnvägen? En tredjedel av svenskarna har valt bort järnvägen för att de inte litar på att tågen kommer . Fler än de som röstar på Moderata samlingspartiet har valt bort järnvägen för att tågen inte kommer . Entreprenadmodellerna som regeringen och nu försvarar, för att de är mer effektiva, säger har förskjutit underhållet från det förebyggande till det avhjälpande. De säger också att de ständiga tilläggssatsningar som regeringen har gjort inte kommer ut på rälsen. Jag kanske ändå får återkomma till min huvudfråga i mitt anförande, eftersom vi har representanter här från alla de underhållsarbetare på järnvägen som har blivit uppsagda ni påstår er ha storsatsat. Hur kommer det sig att 735 människor har varslats om uppsägning som ni påstår er storsatsa? Hur kommer det sig att du säger att kvaliteten är oförändrad när antalet fel har fyrdubblats? Vad har du att säga till alla dem som undrar om de kommer att få lämna sitt jobb som det finns så mycket underhållsarbete att göra? 9 Statsrådet (M) replik: Jag hävdar ändå med emfas att har fel i sitt påstående att regeringen skulle ha skurit ned på underhållet. Vi kan gå in och jämföra med hur det såg ut –2015 som beslutades av Socialdemokraterna. Om vi ska göra det begripligt kan vi tala om nuvärdespengar. prisnivå var planperioden då 42 miljarder för drift och underhåll. Under den planperiod vi är inne i just nu har det höjts, med det beslut som togs av regeringen , till 68 miljarder. har regeringen i de 522 miljarderna för , 2014 , aviserat att den kommer att ligga på nivån 86 miljarder. År för år har anslaget till drift och underhåll ökat. Det är inte samma sak som att man skär ned på underhållet. Det är helt riktigt som säger att människors förtroende för järnvägen urholkades rejält , särskilt med erfarenheterna och 2010. Även när punktligheten rent statistiskt började bli bättre upplevde människor inte att de hade förtroende för järnvägen på samma sätt som . Just därför skjuter vi till mer pengar. De ska disponeras för att gå från det dyra, oplanerade och akuta underhållsarbetet – som ställer till det för så många – till mer förebyggande arbete och större ansvar totalt. Avtalen skrivs om, och inte minst i storstadsområdena, där många människor pendlar, ska man ha kortare inställelsetider. Bland annat detta har pengarna också gått till och inte minst till den fördubbling av underhållet som har gjorts. 10 (MP) replik: Jag blir både förvirrad och bekymrad när jag lyssnar på infrastrukturministern. Vet ministern om att regeringen har ett mål om fossiloberoende fordonsflotta ? Känner ministern till att det i går lämnades en utredning, som presenterade en rad olika förslag, till ? Bland annat presenterades kritiken mot liggande förslag på nationell plan som regeringen nu ska ta ställning till och besluta om . Utredningen riktar kritik mot de prognoser som presenterar för utvecklingen av väg- och järnvägstrafiken. menar att biltrafiken kommer att öka mer än den har ökat medan järnvägstrafiken kommer att öka mindre än . Utredningen föreslår att får i uppdrag att revidera både planen och prognosen. Om infrastrukturministern inte visste om det kan jag berätta det nu för henne. Jag skulle gärna vilja veta hur hon tänker kring de här förslagen. Jag har också en annan fråga. Jag skulle vilja få det här med underhållet utrett, eftersom det har varit mycket siffror och regeringen , på , presenterar en extra satsning på 600 miljoner. När jag läser regeringens budget ser jag att fick 7,7 miljarder. Jag undrar: Vad kommer att få i regeringens budget till banunderhållet 2014? 11 Statsrådet (M) replik: I det som är angivet i budgetpropositionen står det att det till drift och underhåll blir 6,7 miljarder. Med de 600 extra miljonerna blir det 7,3 miljarder. Man ska komma ihåg att vad vi ger i anslag inte alltid är detsamma som sedan de facto disponerar, därför att de dessutom disponerar det som de själva gör i sitt eget effektiviseringsarbete. Det går direkt till järnvägens drift och underhåll. De banavgifter som förvisso inte tycker att vi ska ta ut går också till drift och underhåll. I slutändan kommer vi upp till kanske närmare 9 miljarder som kommer att disponera för just järnvägens drift och underhåll. Det är långt mer än en fördubbling jämfört med tidigare, till exempel 2006. På frågan om jag känner till att det lämnades en utredning i går till min kollega är svaret ja. Jag vet dessutom att den är på 1 100 sidor och innehåller en mängd olika förslag som regeringen får titta på och se vad man kan gå vidare med eller om det finns saker som man måste titta ytterligare på. Det som bekymrar mig, om vi har ett intresse av att det här landet har fortsatt konkurrenskraft och fortsatta förutsättningar för jobb och tillväxt, är vilka vägar som föreställer sig att vi ska sätta stopp för. Ska jag ringa mina kolleger i och säga att det inte blir någonting mer på ? Är det beskedet som jag ska ta med mig från den här debatten? Det kan vara bra att veta. 12 (MP) replik: Det gläder mig mycket att infrastrukturministern har lyssnat på oss i oppositionen och anslår extra pengar till underhållet. extra till underhållet är precis vad vi i har i vårt budgetförslag. När det handlar om revideringen av planen måste få nya direktiv från regeringen. Ett steg i den riktningen är att får tillbaka sitt sektorsansvar för miljöfrågor inom trafiksektorn som regeringen tog bort 2011. Vi i har en reservation i betänkandet kring det här. Vi ser också att det behövs ett sektorsmål för transportsektorns klimatutsläpp. Det har vi också en reservation om i dagens betänkande ihop med S och V. 80 procents reduktion till 2030 kan vara ett lämpligt mål, och det är också det som regeringens egen utredning nu föreslår. Ett annat viktigt förslag som finns i utredningen är att får avsätta pengar till steg 1- och steg 2-åtgärder i fyrstegsprincipen, det vill säga finansiera åtgärder som minskar behovet av ny infrastruktur. Det är ju märkligt som det är att kommunerna och regionerna inte kan få pengar till det här utan bara kan få pengar till att bygga nytt. Ja, vilka vägar är det vi inte ska bygga? Det hoppas jag att kan tala om för oss. 30 miljarder vill regeringens utredning föra över från den nationella planen till ett stadsmiljöprogram. 30 miljarder vill man ta bort från objekt som inte längre motiveras med hänsyn till klimatmålen och målet om den fossiloberoende fordonsflottan. 13 Statsrådet (M) replik: Det är i och för sig bra att vi är överens om att det är just den här summan som ytterligare ska tilldelas utöver anslagen som redan har angivits till järnvägens underhåll. Det som däremot är lite mer problematiskt är att den här alliansregeringen ju förmår att både ge till Förbifart och göra de här satsningarna på järnvägen medan de pengar som parti vill finansiera med bygger på att Förbifart inte blir av. Vad jag har förstått här är det ingenting som kan upplevas som realistiskt, för det finns uppenbarligen ingen majoritet i riksdag för någonting sådant. Men låt så vara. Det är intressant att fundera på vilka vägar det är som inte ska byggas, med tanke på att vill dra bort 1 miljard och de kommande fyra åren vill dra bort 10 miljarder. Jag kan tala om för att det innebär att alla stora vägprojekt som pågår behöver stoppas och att inga nya kan påbörjas . Det är konsekvensen, och jag tror att det i sin tur direkt kommer att få konsekvenser för jobb, konkurrenskraft och tillväxt, vilket är grunden för att få in skattepengar som gör att vi kan satsa på miljö, forskning och utveckling. Jag tror att det skulle vara rent kontraproduktivt att göra på det sättet. När det gäller sektorsansvaret är det riktigt att det togs bort förut. som myndighet var ett resultat av att man ville uppnå mer effektivitet och tänka mer trafikslagsövergripande. I detta har vi också hänsynsmålet och funktionsmålet, som ständigt ska vara med. Man ska inte tänka miljö bara , utan man ska alltid tänka miljö, vid alla tillfällen. 14 (V) replik: Jag har också läst artikeln i som statsrådet har skrivit. Det är ganska spännande att läsa den, och jag kommer att tänka på om vad som eventuellt och kanske troligtvis är tänkbart. Jag upplever det som att man vill allt genast men ingenting . En passage lyder ungefär: Det akuta underhållet ska ge plats åt förebyggande underhåll. Lite längre in i texten står det att enbart underhållssatsningar inte löser problem med ett historiskt eftersatt järnvägsnät. Då undrar man vad begreppet ett historiskt eftersatt järnvägsnät kan stå för. En tredje sak som står är att vi måste bygga en ny stambana. Jag åker inte längs hela landet men tvärs över det med järnväg, och jag förstår ju att om det händer något akut måste det göras någonting åt det på en gång. Det är ganska naturligt. Men när det gäller det här första om att det akuta underhållet ska ge plats åt förebyggande underhåll förstår jag inte kopplingen. Jag skulle gärna lära mig varför det är så. 15 Statsrådet (M) replik: Det finns ingenting som är så irriterande som om man är ute och reser – till exempel åker kanske från till – och så inträffar plötsligt någonting akut på spåret. Det blir en situation som inte är planerad, och det tar tid att återställa det som hänt. Resenärerna ombord behöver evakueras och kanske få någon form av ersättningstrafik. Det är dyrt att med kort inställelsetid skicka ut människor för att göra akuta insatser. Vi säger ingenting om att det inte behöver göras. Det kommer säkert alltid att uppstå situationer där läget är akut. Men det stora skiftet är om man i ett tidigare skede kan se på livscykeln, titta på slitaget och kanske använda teknik på kontaktledningar, på spårväxlar och på rälen i stället för att vänta tills skicket är så dåligt att man hamnar i ett akutläge och måste renovera. Man byter ut och justerar innan någonting händer. Då kan man planera med den som opererar och kör, oavsett om det är gods eller människor, och tala om att man behöver sänka farten och möjligtvis ställa in ett tåg så att man ger utrymme för dem som behöver jobba på eller vid spåret och dessutom gör det så säkert som möjligt. Då hinner de ta med sig de verktyg och det material som behövs för att byta ut, och man får en planerad situation. Det kostar mindre pengar och mindre i tidsåtgång. Tanken är att underhålla och se till att underhållet sköts så förebyggande som möjligt så att man inte hamnar i de akuta situationerna. Det är inte bra för någon. 16 (V) replik: Om man som jag resonerar lite tänker man kanske att det akuta måste inträffa först för att man ska sätta i gång med mer långsiktig planering och långsiktigt agerande. Så kan man fundera om man är lite Danielssonsk. Jag vill ansluta mig till den kritik som avfyrade . I artikeln står det att infrastrukturen ska stödja en politik för fler jobb, ökad tillväxt och en större tillgänglighet. Där finns inte en mening eller ett kommatecken om klimat, miljö och den framtida tillvaron här på jorden. De miljösmarta prioriteringarna är en förutsättning för omställningen och en förutsättning inte bara för vårt idylliska liv här i utan för hela världen. Jag vill höra statsrådet nämna någon av de miljömässiga fördelar för klimatet som till exempel järnvägen eller de kollektiva transportmedlen bidrar till. 17 Statsrådet (M) replik: Svaret på den första kommentaren från är att det vore direkt förödande om man alltid skulle gå efter devisen att låta det akuta först inträffa innan man gör det långsiktigt strategiska. Vi behöver göra precis tvärtom. Den järnväg vi har , som har funnits i 100–, kommer även att behöva användas . Vi ska naturligtvis se till att den är så bra som möjligt så att människor har möjlighet att göra klimatsmarta val oavsett trafikslag och använda hela kedjan.