prot · H00953 · 2013-01-17 00:00:00 — En koldioxidbudget handlar om att man ska kunna stämma av utsläppen , sektor för sektor, samt de totala utsläppen. Och man ska revidera de tillgängliga styrmedel man har. Ifall man ser att det släpps ut lite mer än planerat ska man kunna skärpa de tillgängliga styrmedlen. Det här är någonting som också tar upp, möjligheten att mycket mer detaljerat få kontroll över våra utsläpp med till exempel en koldioxidbudget. Därför skulle jag vilja fråga miljöministern om hon tycker att det skulle kunna vara någonting som man skulle kunna införa. Jag skulle också vilja fråga miljöministern en annan sak. Jag vet att och andra företrädare för regeringen ofta säger att koldioxidskatten är det främsta styrmedlet vi har för att minska våra utsläpp. Koldioxidskatten infördes av en socialdemokratisk regering, med stöd av bland annat . Den började verka 1991. Man kan jämföra med . Då har koldioxidskatten höjts med . Det tycker jag är rätt imponerande. Men man kan titta på hur det är , då den borgerliga regeringen tog över. Då har koldioxidskatten i fasta priser bara höjts . Det man har gjort är i princip att man har justerat upp den med konsumentprisindex och väldigt lite till. Det tycker jag är märkligt om man har en politik där man säger att det här är vårt främsta styrmedel. Borde man då inte föreslå en mer ambitiös koldioxidskatt än det som ni har gjort ? Jag bad också att titta på hur ligger till med miljöskatter det handlar om energiskatter, koldioxidskatt och andra miljöskatter. Det visade sig att vi i är bäst i världen. Vi har blivit omsprungna av , , och flera andra länder. Man kan titta i sammanställningar från . Man kan titta i sammanställningar från . Därför skulle jag vilja fråga miljöministern: inte miljöministern att det är dags att skärpa de ekonomiska styrmedlen? Borde inte kunna lite mer än det som vi har gjort ? 21 (C): I diskussionen låter det som att man ska ställa kolsänkor mot utsläppsminskningar. Låt mig göra det tydligt att en minskning av utsläpp i och globalt är helt nödvändig för att klara ett tvågradersmål. Men ser man det också globalt innebär avskogning ett väldigt stort bidrag till ökade växthusgasutsläpp, som påverkar klimatet. Det är därför som FN har valt att lägga in och diskutera denna konstiga förkortning, LULUCF, Land use, land-use change and forestry, alltså hur vi använder mark och skog och hur förändring av den användningen kan vara negativ eller positiv när det gäller halten av växthusgaser i atmosfären. Det är jätteviktigt att vi har hittat ett ramverk, så att vi kan börja räkna där. Jag är positiv till att vi kopplar detta ramverk till andra ekonomiska styrmedel och utsläppsmarknader för att på så sätt ge en betalningsvilja för till exempel , så att de ska kunna få en ersättning för att börja återbeskoga sin mark. Det är jätteviktigt. I det perspektivet tycker jag att vi i har varit duktiga. Det här landet var mer eller mindre kalhugget vid , alltså runt 1900. Då fick vi en skogsvårdslag som innebar att man skulle återplantera. Vi har ett större upptag av kol i skogen än vad vi har avverkning. Men det är inte totalen av det här, utan det är en del av ökningen som vi skulle kunna tillgodoräkna oss. Jag tror att det är jätteviktigt att vi har en hållbar markanvändning och att vi kan öka kolinnehållet både i marken jordbruksmarken har vi inte pratat så mycket om och i skogen och att vi kan tillgodoräkna oss det. Det är tvågradersmålet som är det viktiga och att vi har smarta vägar dit. 22 (S): höll inte med mig om att de beräkningar som görs av den kolsänka som skogen utgör är en bräcklig grund. Då måste jag få ställa en fråga. När jag tittar ut över forskningsläget tycker jag inte att jag möts av en entydig bild. Jag möts också av en stor oro från miljörörelsen över förslaget att bädda in LULUCF-sektorn i klimatmålen. Möter inte en sådan oro? Möter en entydig forskningsbild och en miljörörelse som stöder förslaget? Återigen måste jag säga att jag tycker att blandar ihop olika saker när han försöker få det att framstå som att vi inte skulle kunna bidra till att minska eller stoppa avskogningen i fattiga delar av världen utan att i börja räkna av vår skog mot det svenska klimatmålet. Det tycker jag är att blanda ihop olika saker. Det jag vill säga någonting om medan jag hinner är det som både men framför allt är inne på i det här underlaget, alltså behovet av långsiktighet och kontinuitet i klimatpolitiken. Klimatfrågans allvar kräver det av oss. Här finns det olika förslag. Vi socialdemokrater har väckt en motion där vi föreslår en långsiktig plan och ett regelverk för klimatet. Jag vet att både och har lagt fram liknande förslag. Hur ser miljöministern på det? Är det någonting som krävs för att få en långsiktighet i klimatpolitiken? Är det en diskussion som försiggår inom regeringen? Det skulle vara intressant att få något slags bild av hur diskussionerna går i regeringen kring hur man ska åstadkomma en långsiktig plan som ger kontinuitet till klimatpolitiken och som pressar politiken att ta till de styrmedel som krävs. 23 Miljöminister (C): Jag tycker att det är väldigt roligt att Socialdemokraterna också har startat ett arbete för att hantera klimatpolitiken mer långsiktigt. Jag tycker att det är fantastiskt bra, och det är självklart att uppdraget till är ett första steg i regeringens arbete för att göra precis en sådan plan för hur vi ska nå våra tuffa klimatmål. Inom EU håller man också på med detta. ska redovisa hur vi arbetar med en svensk färdplan för koldioxidsnål ekonomi, vilket ju är nästan exakt samma sak fast formulerat på ett annat sätt. EU har tagit det här beslutet. Regeringen har påbörjat det här arbetet, och jag tycker att det är väldigt roligt att Socialdemokraterna också tänker i samma banor i den här motionen. Sedan kanske vi har en del olika åsikter när det gäller teknikaliteter, men så är det i . Det är en del av charmen med att arbeta som lagstiftare i ett demokratiskt parlament. I bruttolista, och som jag sade hoppas jag att den kompletteras med en väldig massa andra förslag under den debatt vi ska ha framöver, nämns ju skogen. Låt mig fördjupa just när det gäller skogsfrågorna. Det är precis som säger: har varit ett nästan avskogat land. Vi använde våra skogstillgångar i stålproduktion väldigt mycket. Vi använde dem också för vedeldning, och vi skeppade väldigt mycket, eftersom skogen var en väldigt stor exportprodukt . har haft en skogslagstiftning i olika lager som har fokuserat på återplantering. Därför har vi faktiskt kommit från en väldigt dålig situation till en situation där skogen ökar med kubikmeter fiber . Det ger en långsiktigt gedigen tillväxt av den svenska skogen och naturligtvis ett större kolupptag, vilket är otroligt viktigt. Anledningen till att FN just förhandlar och tycker att den här frågan är så viktig är till exempel situationen i som är på god väg att bli världens största utsläppsland. Utsläppen ökar enormt, och vi har startat ett gediget arbete med för att hjälpa till med skogsfrågorna och ha ett utbyte och en dialog mellan våra båda länder. måste också komma fram till att minska avverkningen och skydda biodiversiteten men också att återplantera på ett ordentligt sätt. Det finns uträkningar på vad skogen betyder. Om hälften av världens produktiva skogsmark skulle skötas på det sätt som vi gör i , det vill säga att man ökar fibermängden i kubikmeter räknat i skogen, skulle det innebära att utsläppen i världen skulle sluta öka. Vi skulle alltså ta hand om hela ökningskilen. Detta är ett exempel på hur man kan berätta vilket värde skogen har i det här sammanhanget. Detta är naturligtvis, och det är också bakgrunden till FN:s klimatförhandlingar runt det vi förkortar LULUCF, att ge en morot till de här stora länderna som har oerhört mycket skog och där avverkningen och ibland skövlingen ger enorma klimateffekter. Jag tycker att det är viktigt att vi är spelbara i de förhandlingarna, eftersom vi är ett land som kan visa på att det går att förändra situationen och också öka livskvaliteten och tillväxten i ekonomin. 24 (V): Jag skulle vilja börja med att kommentera det som tog upp i sitt första anförande eftersom jag inte hann göra det. Vi i vill att industrin ska gå över till att använda förnybart, och vi tror att det är fullt möjligt. Jag tycker att och anförande osar en ganska defensiv hållning när det gäller detta. Vi i är för koldioxidlagring. Vi ser en väldigt stor potential i det, inte minst för att uppnå negativa utsläpp, det vill säga att man använder biobränslen och sedan pumpar ned koldioxiden under marken. Men koldioxidlagring ligger än så länge väldigt långt in och kommer att kosta mycket pengar. Därför är det så viktigt att vi inte bara förlitar oss på det utan gör saker och ting här och . Skogen är extremt viktig, och det är inte minst extremt viktigt att vi hjälper andra länder, till exempel , och , så att deras skog inte skövlas. är det otroligt viktigt att vi i ska fortsätta som vi gör , nämligen att vi ska inte tillgodoräkna oss stort innehav av skog för att kompensera utsläpp på hemmaplan. Det tycker jag är en ganska självklar hållning som vi har , och det var bara det jag ville höra från miljöministern: är det detta som gäller även till 2050? har en diger lista med saker som kan göras i , och jag hoppas verkligen att regeringen tar till sig av alla dessa förslag. Jag tror att vi i har motionerat om vartenda förslag som har lagt fram. Dess värre har det röstats ned varje gång vi har lagt fram det i den här kammaren. Kanske når vi bättre framgång efter den här debatten. Jag tycker att det har varit en bra debatt, och det är nu vi måste sätta spaden i marken och se till att utsläppen minskar radikalt i . 25 Miljöminister (C): Som jag har sagt så tycker jag att det här är en väldigt viktig, spänstig och intressant debatt, och jag hoppas att vi nu hjälps åt att sprida den här debatten i olika medier i olika sammanhang och i olika samhällssektorer på olika politiska nivåer. Det som är intressant är att titta på de olika förslagen från och att vända och vrida på dem och försöka få dem att fungera på ett så hållbart sätt som möjligt ekonomiskt, socialt och miljömässigt. Då tycker jag att det är ganska viktigt att i denna helhetsbild, när vi ska bestämma oss för hur vi ska nå de tuffa klimatmålen som vi har satt upp i , se hur vi ska nå det och bibehålla jobb och utveckling i alla delar av landet. har av järnmalmstillgångar . De utvinns på ett så energieffektivt sätt som möjligt och är underlag för en stålindustri som tillverkar specialstål som ligger i global framkant när det gäller miljöteknik. Det är många av talarna som har nämnt det. Bland annat tog upp det. När vi tittar på hur vi ska nå en hållbar utveckling i ur alla tre aspekterna är det klart att vi måste väga in detta i bedömningen. Givet att vi har dessa enorma malmtillgångar som ska utvinnas och skapa jobb och tillväxt är ändå skogen vår största nettoexportbransch. Det är likadant där. Det skapar jobb i hela , jobb som är oerhört viktiga. Jag är otroligt bestämd när det gäller att vi måste kunna klara klimatmålen och ekonomisk tillväxt och jobb. Därför är det viktigt att skärskåda vart och ett av de förslag som finns i för att se vilka som fyller den tredubbla funktionen ekonomisk utveckling, social stabilitet och kvalitet samt miljömässiga hänsyn. Det ska bli en oerhört intressant och spännande resa att vara med och plocka fram de beslut som krävs för att vi ska nå de här målen. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Utnyttjandet av Arbetsförmedlingens resurser 27 (S): Det är långt mer är 400 000 arbetslösa , och arbetslösheten ökar månad för månad. De pengar som riksdag och regering har anslagit till Arbetsförmedlingen används inte fullt ut. Arbetsförmedlingen skickar tillbaka flera miljarder , pengar som hade kunnat användas för att få fler människor i arbete. Min fråga till är: När tänker regeringen släppa på tyglarna så att Arbetsförmedlingen kan använda de pengar som riksdag och regering anslår för att bekämpa arbetslösheten? 28 Utbildningsminister (FP): Det är en viktig fråga. Arbetslösheten är hög, för hög, och den ser ut att öka. Regeringen följer detta, och vi är naturligtvis bekymrade. Bakgrunden är, som vi vet allihop, att det är en kris i som gör att efterfrågan på svensk exportindustri minskar. Det är alltså bakgrunden. Den budget som regeringen just har lagt fram innehåller olika typer av ökade statliga åtaganden för 23 miljarder. Jag vill minnas att Socialdemokraterna tyckte att det var för mycket, men det är 23 miljarder i olika ökade utgifter eller skattesänkningar som alla kommer att medverka till att ge fler jobb. Arbetsförmedlingen signalerar att man har de verktyg och resurser som behövs i nuvarande läge. Det är den signal Arbetsförmedlingen har gett till regeringen. Vi följer utvecklingen och är naturligtvis alltid beredda att göra mer när det behövs. Vår bedömning för dagen är att de ambitiösa insatser som görs är väl avvägda. Men behövs det mer är vi beredda att göra det. 29 (S): Det är bra att man anslår pengar, men om vi har ett regelverk som gör att pengarna inte går att använda är de till föga nytta. Vi har sett år att Arbetsförmedlingen skickar tillbaka stora belopp, nästan , som kunde ha använts till att bekämpa arbetslösheten. Jag besökte Arbetsförmedlingen i , en av de kommuner som har dubbelt så hög arbetslöshet som resten av landet. Jag pratade med dem, och de beskrev situationen så här: Vi kan inte göra tillräckligt för att använda resurserna för att se till att människor ska komma i arbete. Deras räddning var att EU har beviljat pengar via Globaliseringsfonden. för hur man får använda arbetsmarknadsmedel för att arbetslösa ska komma i arbete är långt mer liberala än de som regeringen har satt upp för Arbetsförmedlingen. Är detta rimligt, ? 30 Utbildningsminister (FP): Det är rimligt. Anslag beslutas av för olika ändamål. Det är inte så att myndigheten själv kan omfördela det hur som helst, utan det är som gör det. Sedan kan bestämma att anslå bredare. Så fungerar det med alla myndigheter. Om vi anslår medel för att bekämpa ungdomsarbetslöshet kan dessa inte användas till något annat med mindre än att bestämmer det. gör vi så, ibland gör vi inte så. Vi tycker att det är väl avvägt. Arbetsförmedlingen säger både till regeringen och offentligt att de har de verktyg och resurser som behövs och att de är väl avvägda. Vi är alltid beredda att göra mer den dag vi bedömer att det behövs. Det absolut sämsta vi skulle göra för sysselsättningen i och överallt annars är att höja skatterna med 30 miljarder för företag i . 31 (M): Jag vill rikta min fråga till utbildningsminister . Alliansregeringen har genomfört en rad viktiga reformer för att återupprätta den svenska kunskapsskolan. Vi säger att uppföljningar och utvärderingar är oerhört viktiga, men upplever lärarna att de tvingas lägga ned alltmer tid på administrativa uppgifter. Beroende på vad man tar del av för undersökningar finns det olika uppgifter. har en uppgift enligt en undersökning som visar att nio av tio lärare upplever detta. Hur ser utbildningsministern på detta? Är det ett problem, och vad avser i sådana fall utbildningsministern och regeringen att göra åt detta? 32 Utbildningsminister (FP): Ja, det är ett problem. Som jag har berättat har vi tillsatt en utredare som ganska skyndsamt ska gå igenom situationen med de administrativa bördor som ligger på lärarkåren i syfte att lägga fram ett förslag om att minska detta. Jag har sagt att jag återkommer . Det kan hända att det även behövs lagstiftningsförändringar, och då återkommer jag till med förslag. Man ska dock problematisera detta något. När vi säger att vi ska ha tidigare betyg i skolan går det att definiera av den som så vill som en administrativ börda. När vi kräver att skolan ska bekämpa mobbning effektivare och redovisa hur man gör upplever en del det naturligtvis som en administrativ börda. Man ska skriva en plan och så vidare. Det är inte så lätt som att säga att allting bara kan försvinna. Det finns syften med det mesta här i världen, och därför behöver en grannlaga avvägning göras. Mitt besked är glasklart: Det är för mycket av administrativa uppgifter i läraryrket. De behöver minskas, och vi kommer att återkomma till med förslag till både beslut och eventuella lagförändringar. 33 (M): Tack så mycket för svaret! Vi vet att duktiga lärare är absolut avgörande för de resultat vi får. Alliansregeringen värnar alla lärare. Administrationen är en del av arbetssituationen. TCO:s stressbarometer visar att läraryrket är det mest utsatta och därmed det stressigaste yrket. Enligt den känner lärare stark psykisk press, saknar möjligheter att påverka sin situation och får för lite uppskattning för sitt arbete. Vad gör utbildningsministern och regeringen för att ta itu med dessa frågor? 34 Utbildningsminister (FP): Läraryrkets status och attraktionskraft är en strategisk fråga för . Jag tror i och för sig att ett fackförbund kan ställa den typen av frågor till i stort sett varje yrkesgrupp, och alla kommer att anse att de har för mycket att göra och får för lite betalt. Det kommer alla att tycka. Med detta sagt är det förmodligen mer sant när det gäller läraryrket än många andra yrkesgrupper. Det handlar om en uppvärdering av läraryrket generellt. Jag ska kort nämna några saker som vi gör. Vi har en ny lärarutbildning som ger en mer gedigen bas för lärarna att stå på. Staten bekostar mycket lärarfortbildning. Det lärarlöneavtal som parterna just har ingått är från arbetstagarnas synpunkt det bästa avtal som något fackförbund fått igenom i . Staten inrättar med extra medel karriärtjänster för väldigt skickliga lärare. Vi inför tydligare läroplaner men ska nu också försöka minska byråkratin. Det är alltså ett antal saker vi gör. Det är en resa att göra. Läraryrket har devalverats i , och det är en resa att göra innan vi vänder detta. En lång rad åtgärder är på gång. 35 (MP): Just nu pågår i skyddsjakt på en vargtik som orsakar skador för rennäringen. Skyddsjakt på varg kan vara befogad i de fall man inte lyckas lösa problemen på något annat sätt. I det här fallet handlar det om en invandrad vargtik som bär på de nya, värdefulla gener som den svenska vargstammen så innerligt behöver. När regeringen gick ut med mål för vargstammen som ligger långt under det som , och nationella forskarpaneler rekommenderar byggde man det på ett kontinuerligt inflöde av nya gener som är mycket större än det man tidigare sett. Men man har inte lyckats med någon utsättning av vargvalpar från djurparker. Om man då ska skjuta de nya vargarna innan de hunnit sprida sina gener blir det inte så mycket kvar av regeringens vargpolitik. Jag vill därför fråga landsbygdsministern om regeringen har några tankar på hur man kan minska konflikterna i fråga om varg och rennäring på något annat sätt än att skjuta bort det sista halmstrået i regeringens vargpolitik. 36 Landsbygdsminister (C): Vad beträffar det konkreta beslutet och ställningstagandet som refereras till i frågan är det ett myndighetsbeslut, alltså inte ett beslut som regeringen har fattat. Jag kan inte kommentera det enskilda beslutet. Vad beträffar varg- och rovdjurspolitik i största allmänhet tycker jag och regeringen att det är väldigt viktigt, vilket anges i de förordningar som gäller för att få skyddsjaga olika typer av vilda djur i vårt land, att vi visar hänsyn till andra näringar och verksamheter som är av betydelse för vårt land eller för någon individ. Människor har rätt att skydda sin egendom. Ett antal åtgärder har vidtagits för att minimera behovet av att tillgripa skyddsjakt i det aktuella fallet. Man har bland annat meddelat att det finns pengar för att skydda de renhjordar som finns i området från vargangrepp. Detta har, vad jag har förstått, tyvärr inte lyckats, och därav det myndighetsbeslut som har fattats. 37 (MP): Om man ska komma till rätta med inaveln i den svenska vargstammen måste den svenska vargstammen få kontakt med den finsk-ryska. Då behöver man också hitta sätt att acceptera vargetableringen utmed på ett sätt som inte slår ut rennäringen. Eftersom regeringens vargpolitik bygger på en mycket mindre vargstam än vad andra bedömare anser seriöst och därmed på ett betydligt högre inflöde av gener än vad vi sett tidigare skulle man kunna tänka sig att regeringen hade funderat lite mer på hur man kan lösa de konflikter som riskerar att uppstå. I har man till exempel lyft fram behovet av förändrade ersättningar och kunskapsutveckling. Är det något som man skulle kunna tänka sig? Vad tror landsbygdsministern om det? Vi kan inte både göra som landsbygdsministern sade i en jakttidning och strunta i invändningar mot att jaga de vargar vi har och skjuta de vargar som kommer hit innan de får sprida sina gener. Gör vi det blir det inte mycket kvar av vare sig den svenska vargstammen eller anseende på miljöområdet. 38 Landsbygdsminister (C): Svaret på den konkreta frågan är ja. Vi har ett antal förslag till åtgärder som kan vidtas. Låt mig ta ett exempel. Vi har höjt ersättningen för att upprätta så kallade rovdjursstängsel för att skydda hemdjur och tamdjur som i annat fall riskerar att bli angripna av till exempel varg. Jag nämnde i mitt tidigare inlägg ett annat exempel, nämligen att det har beviljats medel för att samerna med olika hjälpmedel ska kunna hålla borta vargarna från de renhjordar som samlas i vinterbetesland. Det vidtas alltså många och olika åtgärder för att möjliggöra den kontakt som, precis som frågeställaren säger, är nödvändig för att vi ska få en frisk vargstam i vårt land och hålla den på en sådan numerär så att vi också kan ha andra verksamheter, till exempel betande djur i våra vackra och biologiskt värdefulla hag- och betesmarker. 39 (FP): Jag har en pensionsfråga. Jag ställer den mot bakgrund av att det är sedan pensionsbeslutet träffades i med röstsiffrorna 172 mot 25. Det året anslogs till pensionerna. Det har senare ökat. hade vi tio mycket goda pensionsår jämfört med det tidigare systemet, och jag hörde aldrig några protester mot att pensionerna var låga. Vi har senare haft med den så kallade bromsen. har vi en väldigt god pensionsutveckling på . Jag vill fråga socialförsäkringsministern hur utsikterna för pensionerna ser ut. Det tror jag att den folkspillra på ungefär två miljoner människor som är pensionärer gärna skulle vilja veta mer om. 40 Statsrådet (M): Just precis, 1913 var det. Det är inte vi firar hundraårsjubileum i centrala välfärdspolitiska frågor i . Jag kom just tillbaka från där den svenska forskarkåren inom dessa frågor samlades på temat: . Vad är utmaningen för de kommande hundra åren? Vi står inför ett antal problem som är rimliga men ändå en utmaning. Vi har en demografisk utveckling som ger oss skäl att fundera på hur stor del av ett allt längre liv man bör arbeta för att ett hållbart pensionssystem också ska leverera tillräckliga pensioner. Det är en fundamental fråga som i hög grad behandlas i . Vi har dessutom ett antal slagigheter i utbetalningar som regleras av bromsen. Där ser vi en del bekymmer. 41 (FP): Det som statsrådet kallar slagigheter bekymrar många människor eftersom de inte vet hur inkomstutvecklingen på pensionsområdet ska bli. Efter 65 eller har man få möjligheter att personligen påverka sin egen inkomstutveckling. Jag önskar därför att statsrådet något mer preciserar den utveckling man kan se framför sig och gärna inkludera vad Pensionsgruppen kan tänka sig för reformer för att stadga upp så att det blir mindre slagigheter. 42 Statsrådet (M): Det ena är själva prognosen. Den gör inte vi; den gör . Det kom en ny i går. Den pekar på att vi har den hittills största uppskrivningen någonsin av pensionerna, . Den pekar på en negativ utveckling med minus en dryg procent, men det ändras lite grann efter hand.