prot · H009124 · 2013-06-17 00:00:00 — Det finns självklart möjligheter att göra de tillvalen, men vi tror att det vore strategiskt värdefullt att på det sättet öka kunskapen bland kommande chefer. Farorna i arbetsmiljön förändras , dels för att arbetsgivare och medarbetare jobbar för att få bort kända riskmoment, dels för att nya typer av arbeten, ny teknik och yttre press påverkar svensk arbetsmarknad. Fysiska risker som i sin allvarligaste form leder till dödsfall har självklart en hög prioritet. Fysiska risker som snarare leder till överansträngning och förslitningsskador har historiskt inte varit alls lika högt prioriterade. Fysiska risker som handlar om hot och våld har förändrats från att mest ha varit riktade mot värdetransporter och banker till att nu riktas mot andra och mindre arbetsplatser, som servicebutiker och gatukök, allteftersom systemen med kontanthantering utvecklas. Psykiska risker som en följd av en utsatt yrkesroll med beslutsansvar i myndigheter och kommuner är oerhört allvarliga. Psykiska risker växer också fram med ny teknik där gränslösheten mellan arbete och fritid kan vara en fördel men också ett arbetsmiljöproblem. Det förekommer också psykiska risker med kränkningar på arbetsplatser, som alltid funnits men som uppmärksammas alltmer, mycket tack vare det framsynta arbetet i de här frågorna. Det landar ofta i att ord står mot ord. Oavsett arbetsmiljörisk gäller det att ha kunskap och beredskap för att kunna jobba preventivt, för det är det mest lyckosamma såklart. jobbar både med råd och förordningar som stöd i det arbetet och med inspektioner där så behövs. Men viktigast är att man ute i företagen, i arbetsledning och hos skyddsombud, har kunskap eller söker kunskap. Prevent är i det här fallet också en viktig aktör som jobbar med utbildningar och seminarier för arbetsplatser och företag. Att ta till vara det driv som finns i företag, på arbetsplatser, för en god arbetsmiljö är oerhört viktigt. i kombination med kunskap är oslagbart för en god arbetsmiljö. Oavsett arbetsplats är alla medarbetare nyckelpersoner för den psykosociala arbetsmiljön. Vi är alla varandras arbetsmiljö, likaså här i denna kammare. Därför vill jag avsluta mitt anförande med att önska herr talmannen och mina kolleger i utskottet och personalen i utskottet en skön ledighet med mycket solvarm sand mellan tårna. 96 (KD): Ett mer hållbart och tryggt arbetsliv med god arbetsmiljö är en viktig faktor för hur ohälsa, sjukdom och olycksfall kan förebyggas men också en möjlighet när det gäller hur vi ska hantera de utmaningar som vi kommer att ställas inför . Ska vi kunna arbeta allt längre är det en förutsättning att arbetsmiljön är god redan tidigt under yrkeslivet men förstås också . Därför är det positivt med nyheten som kom att startar en informationskampanj som riktar sig till unga inom vissa branscher med högre olycksstatistik för att informera om säkerheten på arbetsplatser. Parallellt görs också ökade inspektioner på arbetsplatser där unga jobbar. Inom vissa yrkesgrupper finns det högre risk för olyckor, och därför är det bra med information. Det är något som också arbetsmarknadens parter har ett ansvar för. En utgångspunkt för den nationella handlingsplan som finns på området som vi diskuterar är att arbetsmiljön inte enbart ska ses som en riskkälla utan också visa på alla möjligheter som finns med en bra arbetsmiljö. Jag är en stor anhängare av ny teknik och av att vi kan ha nya redskap, till exempel en sådan här telefon, som kan hjälpa oss och som också är en tillgång för många arbetsplatser och för personer som arbetar i . Men när man är tillgänglig blir gränserna mellan arbete, fritid och familjeliv mer diffusa. Tydlighet när det gäller vad som förväntas av en som anställd kan också leda till en bättre arbetsmiljö. Därför välkomnar jag förslag om tillgänglighetspolicyer och andra saker som kan tas fram på arbetsplatser. För att få fram sådana är det viktigt med en god dialog mellan arbetsmarknadens parter. Alla tjänar på det, och det leder till att de personer som arbetar och alltid är tillgängliga kan undvika negativ stress. Alliansregeringens mål, herr talman, är att alla ska ha möjlighet att arbeta utifrån sina egna förutsättningar. Vi kristdemokrater talar ofta om att man ska kunna arbeta av sin förmåga. Arbetsmiljöarbetet ska förebygga ohälsa och olycksfall och i övrigt skapa en god arbetsmiljö. Genom insatser som sker med dessa mål för ögonen kan förtida utträde från arbetslivet motverkas och möjligheterna till ett tidigare inträde ökas. Arbetsmiljöpolitiken har en funktion i att bidra till att de här målen uppfylls. Därför tycker jag att ett effektivt sanktionssystem på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet är betydelsefullt för att målen ska kunna nås. Just detta handlar framför allt det betänkande om som vi behandlar här i kammaren. Mina kolleger i Alliansen har tidigare under debatten redogjort för vad förändringarna i och med regeringens förslag i propositionen innebär, så jag kommer inte i detalj att upprepa dem. Genom att utöka tillämpningsområdet för sanktionsavgifter, i stället för straffsanktioner, kan sanktionssystemet effektiviseras. är det viktigt att systemet bör vara tydligt, konsekvent, förutsebart och proportionerligt. Förändringen säkerställer att regler följs. kan tre av fyra som bryter mot reglerna gå fria på grund av ett förhållandevis ineffektivt sanktionssystem. Med förändringen blir det effektivare och även försvarbart i förhållande till hur vi hanterar skattebetalarnas pengar. Jag tycker att det är väl avvägda förslag i regeringens proposition, och jag yrkar bifall till propositionen och avslag på samtliga motioner i övrigt. skulle jag också vilja önska ledamöterna i utskottet, alla åhörare och herr talmannen en riktigt skön sommar. 97 (S) replik: Jag har några frågor till och . Den första är ganska enkel. Vilken är den viktigaste frågan för att driva när det gäller arbetsmiljön på våra arbetsplatser i ? Vilken fråga driver alltså hårt och konsekvent i alliansregeringen? Den andra frågan handlar om de regionala skyddsombuden som ofta rosas här i kammaren för att de gör ett gott arbete och går ut och träffar de mindre företagarna och hjälper till med bättre arbetsmiljö, bättre ordning och mindre risker. De har bra kunskaper, de ser problem som finns och de kan lotsa rätt. Men varför hindrar dessa regionala skyddsombud att besöka de mindre företagen där det finns ett kollektivavtal men inga medlemmar? 98 (KD) replik: Tack, , för dina två frågor! Vilken är den viktigaste frågan för ? Jag berörde det i mitt anförande. När det finns behov av att vi arbetar allt längre ökar kraven på en bättre arbetsmiljö. Det tycker vi är viktigt. För att man ska kunna ställa om och arbeta med andra saker senare i livet behöver man redan tidigt i sitt yrkesliv ha en god arbetsmiljö. Jag tycker också, vilket jag illustrerade med att lyfta fram min telefon, att det för många är en stressfaktor att vara nåbar. Gränserna suddas ut mellan arbete, fritid och familjeliv. Här finns mer att göra. Det är en viktig fråga att lyfta upp och diskutera. Det är viktigt att också parterna arbetar aktivt med den så att det finns en tydlighet i vad som gäller för dem som arbetar i sådana yrken där man ofta är tillgänglig. Sedan var frågan varför vi motverkar arbetsmiljösatsningar. Jag tycker inte, fru talman, att vi gör det. Som vi hört i debatten har vi gjort satsningar på arbetsmiljön. Vi fortsätter att göra det med de ändringar som gjorts beträffande effektivare sanktioner, vilket är viktigt för att vi ska ha bättre tänder mot dem som missbrukar och bryter mot reglerna. Alliansregeringen arbetar aktivt med frågorna. Som redan nämnt har aldrig fler arbetat än . Vi har med europeiska mått mätt fantastiska siffror. Det ska vi inte nöja oss med och slå oss till ro, men vi får heller inte glömma att det är så. Jag vill därför fråga på vilket sätt det skulle bli bättre om vi skickade jättemycket pengar till . Från Alliansens sida tycker vi att det viktiga är effektiviteten, att man använder pengarna på ett klokt och effektivt sätt. 99 (S) replik: Den specifika frågan, varför hindrar regionala skyddsombud att besöka fler små företag, har jag inte fått något svar på. Det kanske kommer i nästa replik. Om du ska kunna påvisa sanktioner eller fel måste du kunna göra besök. Det är logiskt. Lika logiskt är det att om det finns fler inspektörer finns det också fler möjligheter att göra ett besök för att hitta bristerna. Vi borde kunna ha fler inspektörer. Vi ligger under rekommendation. Vi ligger risigt till när det gäller antalet inspektörer, och det är ert fel, . Det är ni som har avskedat dem. ska jag inte nämna några namn, men jag känner många regionala skyddsombud. Varför skulle de inte få möjlighet att besöka mindre företag för att exempelvis se om de förvarar vätskor på rätt plats? Den regionala inspektören skulle kunna lämna de föreskrifter som finns och erbjuda hjälp att åtgärda eventuella brister. Varför skulle han eller hon inte få göra ett sådant besök och eventuellt då hitta någonting som är riktigt fel? Den regionala arbetsmiljöinspektören, om en sådan finns tillgänglig, skulle kunna diskutera om det kanske behövs en inspektion på den arbetsplatsen. Varför ska stå i dörren hos företagaren och säga stopp, här kommer inspektören inte in? Vad finns det för skäl till det? 100 (KD) replik: Jag ställde en fråga till som jag inte uppfattade att jag fick något svar på, men låt mig gå till den fråga jag fick. När Socialdemokraterna diskuterar olika förslag i kammaren är lösningen alltid mer pengar som ska pumpas in. De har använt stora ord i kammaren . Vi ska ju återkomma till Socialdemokraternas budgetmotion senare för att se vad det egentligen innebär. Vi kan stå och tala i kammaren, men det är ganska ointressant om vi inte vet vilka alternativen är. talar om vad som är logiskt. Lika logiskt är det att man ger inspektörer i uppdrag att ha högre intensitet på inspektionerna och de därmed ökar dessa , vilket vi hört tidigare i debatten. Lösningen är inte alltid mer pengar till offentliga organ, utan man måste använda skattebetalarnas pengar på ett effektivt och resurssäkert sätt för att få ut mesta möjliga av de resurser vi satsar. Det fortsätter alliansregeringen och att göra. I riksdag och i de olika forum som vi har inflytande över fortsätter vi att se till att vi har ordning på våra finanser och använder pengarna på ett effektivt och bra sätt. Det tycker jag att vi gör även på de nu aktuella områdena, som är viktiga. Arbetsmiljön är oerhört viktig. Som jag sade tidigare är det oerhört viktigt att ha fokus på en god arbetsmiljö för att vi ska klara de framtida utmaningar vi står inför. Det krävs när vi, inte minst vi i den yngre generationen, ska arbeta allt längre. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 11 § Etablering av utrikes födda genom företagande Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2012/13:AU12 Etablering av utrikes födda genom företagande (skr. 2012/13:146). 101 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till den sverigedemokratiska reservationen i betänkandet. Om jag hade fått en krona varje gång jag blivit beskylld för att vilja diskriminera människor på basis av deras nationella bakgrund skulle jag ha varit en rik man . Innan jag förstod att beskyllningarna bara var en del i ett billigt retoriskt spel med syfte att misstänkliggöra all form av kritik mot västvärldens mest extrema invandringspolitik gjorde dylika beskyllningar mig uppriktigt förbryllad. Mig veterligen har jag nämligen aldrig givit mitt stöd till ett regelverk eller en lag som innebär att medborgare i ska bli bättre eller sämre behandlade enbart på basis av var de är födda. Särskilt förbryllande var att de som anklagade mig, det vill säga företrädarna för de övriga riksdagspartierna, själva gjorde exakt det som de felaktigt beskyllde mig för att vilja göra. Å ena sidan sade man i högtidstalen och i principprogrammen att ingen invånare i ska bli bättre eller sämre behandlad än någon annan på basis av sitt ursprung. Å andra sidan instiftade man en mängd lagar och regler som gjorde just detta. Genom Salsamodellen, olika resursfördelningsmodeller med mera har man fördelat olika mängd ekonomiska resurser till invånarnas välfärd på basis av var de är födda. Genom särskilda bidrag till så kallade etniska föreningar och annat har man givit personer födda utanför större möjligheter att ta del av statliga och kommunala kulturbidrag. Genom utformningen av lagen om hets mot folkgrupp har man givit vissa individer bättre skydd mot förföljelse och kränkningar än andra på basis av vilket ursprung de har. Genom instegsjobb, prioriteringslistor hos Arbetsförmedlingen, företräde till anställningsintervjuer hos polis, brandkår, försvarsmakt med mera har man givit vissa arbetslösa, baserat på var de är födda, bättre förutsättningar än andra att få jobb. bestämdes att personer som inte är födda i och inte har laglig rätt att vara här ska få billigare mediciner och billigare sjukvård än de som är födda här och de som vistas här lagligt. Och så vidare, och så vidare. I den sverigedemokratiska reservationen i betänkandet lyfter vi fram ytterligare ett exempel. I det här fallet handlar det om regeringens direktiv till om att positivt särbehandla entreprenörer som inte är födda i . Oberoende av hur de är formulerade kan kvoter baserade på nationell bakgrund inte förenas med principen om att alla individer ska behandlas lika oavsett ursprung. Positiv särbehandling av individer tillhörande en viss grupp innebär per automatik negativ särbehandling av individer tillhörande en annan grupp. Värt att känna till i det här sammanhanget är att utrikes födda redan uppges ägna sig åt företagande i något större utsträckning än inrikes födda och att utrikes födda entreprenörer får stöd av i en omfattning som vida överstiger gruppens andel av befolkningen och gruppens andel av antalet företagare. Förutom att vara moraliskt förkastligt bygger detta direktiv på en felaktig premiss, och det är dessutom ett ineffektivt och kanske till och med direkt kontraproduktivt sätt att försöka lösa det grundproblem som regeringen säger sig vilja lösa med dessa åtgärder. Den felaktiga premissen menar jag består i att grundproblemet, det vill säga den höga arbetslösheten bland utlandsfödda, knappast beror på att vi inte i tillräcklig utsträckning har positivt särbehandlat den gruppen. Det visar inte minst de exempel som jag tidigare räknade upp. Den höga arbetslösheten i den gruppen beror snarare på att vi har tagit emot långt fler invandrare än vi lyckats skapa arbetstillfällen till. Det beror på segregationen, på de sociala problemen som den oansvariga invandringspolitiken givit upphov till och på karaktären på den invandring som vi har haft, där förhållandevis många av de nyanlända haft en yrkes- och utbildningsbakgrund som inte är efterfrågad eller direkt tillämpbar på den svenska arbetsmarknaden. I , där man valt en annan invandringspolitik, förkastat mångkulturalismen och i stort sett inte alls praktiserat positiv särbehandling, har sysselsättningsgapet mellan inrikes och utrikes födda varit lägre än i . Regeringens försök att lösa problemet genom att ge direktiv om att positivt särbehandla utlandsfödda riskerar, som jag nämnde, att bli kontraproduktivt. Jag är helt övertygad om att många av de utlandsfödda entreprenörerna är kompetenta personer med bra idéer, men det går inte att bortse från att det finns en överhängande risk för att handläggare tummar på kraven på konkurrenskraft och bärighet i affärsidén för att uppfylla de fastställda kvoterna av stöd till utlandsfödda. På något sätt måste de motsägelsefulla ägardirektiven ju uppfyllas. Resultatet av detta riskerar att bli att färre framgångsrika företag bildas än vad som annars skulle ha varit fallet. Det förlorar hela samhället på, även arbetslösa invandrare. Ett ytterligare problem är begreppet utlandsfödda. Det är en alltför yvig definition på en alltför bred grupp och med alltför stora interna variationer för att riktade åtgärder ska kunna bli effektiva. En klok skånsk farbror, jag tror att han var politiskt aktiv i någon form, sade en gång: Hemmets grundval är gemensamheten och samkänslan. Det goda hemmet känner icke till några privilegierade eller tillbakasatta, inga kelgrisar och inga styvbarn. De orden tycker jag kan vara värda att begrunda även , om än i en ny kontext kanske , som jag hoppas ger tid till eftertanke och blir trevligt för alla. 102 (M): Vi ska debattera arbetsmarknadsutskottets betänkande apropå om etablering av utrikes födda, där man konstaterar att det finns brister i utvärderingar och tillämpning som bör åtgärdas. Regeringen har åtgärdat detta och rapporterat tillbaka till , något som har passerat både oppositionens och majoritetens nålsöga, och man har kommit fram till att de här åtgärderna är tillräckliga. Det är vad vi diskuterar. Sedan kommer det utläggningar om massor av andra saker som inte har med ämnet att göra. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner. 103 (SD) replik: Till skillnad från tycker jag att de reservationer som finns i betänkandet är relevanta att ta upp när vi diskuterar betänkandet. Jag har roat mig lite med att botanisera på hemsida. Det är inte någon jättetrevlig sysselsättning, men vissa saker är ändå intressanta att ta del av. Ni har en del guldkorn där. Bland annat kan man läsa när ni presenterar er politik: Alla former av diskriminering är oacceptabla. Alla ska vara lika inför lagen och ges likvärdiga rättigheter. Jämte frihet och trygghet krävs även rättvisa i alla delar av samhällsbygget. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga : Om ni nu tycker att diskriminering är oacceptabelt, varför stiftar ni då lagar som diskriminerar svenskfödda? Om ni nu förespråkar likhet inför lagen, varför skriver ni då in i era lagar att personer med olika bakgrund ska behandlas olika? Är detta verkligen ett sätt att värna rättvisa i alla delar av samhällsbygget? 104 (M) replik: Det är ingen hemlighet att vi i hjälper dem som har det lite extra tufft. Det är till exempel ingen hemlighet att vi har lönebidrag för folk med funktionshinder och andra former av det kallar för positiv särbehandling. När någon med funktionshinder får rätt till ett jobb, får det lättare att bli kallad till intervju eller får extra mycket pengar från staten känner jag inte att jag skulle vara diskriminerad. Jag vet inte om känner så, men det vore väldigt märkligt. Detsamma gäller här. Det finns grupper som behöver extra stöd och extra hjälp. Till exempel erbjuds sfi till utrikesfödda och invandrare, men inte till . Det kan han tycka är en jättestor orättvisa, och det kan vi såklart ha en diskussion om här. Men det är inget jättemärkligt att ha det så. Däremot är det väldigt intressant att titta på effekterna. Den positiva särbehandlingen påstås skapa enorma orättvisor. Men då får man nästan för sig att arbetslösheten ute i samhället nästan bara drabbar inrikesfödda, eftersom regeringen har varit så dum mot dem genom lagstiftningen. Men så ser det inte ut. Andelen inrikesfödda bland de arbetslösa minskar kraftigt. parti har oftast beskyllt invandrare för att komma hit och ta alla jobb. verkar det snarare vara så att de kommer hit och tar arbetslösheten från de inrikesfödda. Den verklighet du målar upp i ditt huvud skiljer sig från den verklighet som finns utanför kammaren, . Det skulle vara bra om ni höll er till sanningen. 105 (SD) replik: Till att börja med tycker jag att det är viktigt att skilja på diskriminering på basis av faktorer som man inte kan göra någonting åt och särskilda stöd till grupper som befinner sig på olika platser i livet. Vi kan alla drabbas av funktionshinder. Vi har alla varit unga, och vi kommer alla att bli gamla. Att rikta särskilda stödåtgärder till den typen av grupper är en sak. Att stifta lagar där man skiljer på människor på basis av var de är födda, vilket man inte kan göra någonting åt, är en väsentlig principiell skillnad. Jag vet inte om jag uppfattade dig rätt, , men som jag tolkade det du sade menade du att så länge det inte ger några negativa effekter på samhällsekonomin är det egentligen inga problem att diskriminera utifrån bakgrund och ursprungsland. Jag är hemskt ledsen, men jag håller inte med om den utgångspunkt som och hela regeringen tycks ha i denna fråga. Ursäkta plumpheten, fru talman, men det resonemang som man för från här och som utgår från att man ska diskriminera för att motverka diskriminering är i mitt huvud lika ologiskt som att ha sex för att bevara oskulden. 106 (M) replik: Det handlar om olika former av diskriminering. Det är dåligt att diskriminera på grund av saker man inte kan göra någonting åt, medan det är okej att diskriminera på grund av faktorer man kan göra någonting åt, menar . Jag kan inte göra jättemycket åt att jag är utrikesfödd. Det är en faktor jag har haft väldigt lite kontroll över i mitt liv. Att jag är i är också en faktor jag har haft väldigt lite kontroll över. Återigen kommer de här märkliga resonemangen. ville ha ett exempel på när någonsin velat göra skillnad på folk och folk lagstiftningsmässigt. Låt mig ta ett sådant exempel ur eget program! Det gäller anhöriginvandring. Ni har ett resonemang om att anhöriginvandring till endast ska kunna ske om den sammanlagda anknytningsgraden, som det heter, till är . Om min fru skulle vara thailändska och jag helsvensk, som SD uttrycker det, vore anknytningsgraden . Men är jag i alla fall till någon procent iranier. Ville jag ta hit en thailändsk fru skulle det inte gå, för då vore vi inte svenska till . Sådana resonemang innebär att göra skillnad på folk och folk beroende på deras bakgrund. Av någon konstig anledning lyckas alltid och SD göra skillnad på folk och folk. Deras resonemang handlar om att de som är annorlunda inte ska få komma hit. Våra resonemang handlar om att se till att arbetsmarknaden fungerar bättre och är mer inkluderande och att fler kommer i arbete. Med den reservationen tycker jag att vi kan konstatera att vi båda är lika goda hycklare i den här frågan, medan min politik har lite mer positiva bieffekter än . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 12 § Tolkning och översättning i brottmål Föredrogs justitieutskottets betänkande 2012/13:JuU23 Tolkning och översättning i brottmål (prop. 2012/13:132). 107 (S): Jag tackar ödmjukast för ordet så här nära inpå sommaruppehållet. kastar vi oss snabbt från arbetsmarknadsutskottet till justitieutskottet, där det handlar om ett betänkande om tolkning och översättning i brottmål, ett viktigt område. Det är en viktig verksamhet för att nå rättssäkerhet och för att den enskilde ska känna förtroende för rättsväsendet och upprätthålla det. Betänkandet består av förslag till lagändringar som i grunden syftar till att genomföra och rådets direktiv om rätt till tolkning och översättning vid straffrättsliga förfaranden. Jag vill förklara bakgrunden lite grann. Lagändringarna innebär att om en misstänkt eller tilltalad i ett brottmål inte behärskar svenska ska en tolk kunna anlitas vid sammanträden inför rätten eller vid förhör under förundersökningen. Detsamma gäller om en misstänkt skulle ha någon form av hörselnedsättning eller kanske talsvårighet, så att en tolk kan behövas. Vi från Socialdemokraterna, har en gemensam reservation i betänkandet. Vi skriver bland annat att kvaliteten på tolkningen kräver att tolkarna är kvalificerade för sin verksamhet. Det bör därför antingen vara auktoriserade tolkar eller rättstolkar. En del av bakgrunden är att har gjort en enkätundersökning vid landets domstolar och dragit slutsatsen att tolkningsverksamheten delvis är bristfällig. Jag ska läsa upp en del av sammanfattningen av rapporten. När det gäller tolkar och översättare som inte är auktoriserade bedöms att tolkningen och översättningen håller en lägre kvalitet.