prot · H00983 · 2013-03-22 00:00:00 — De har egentligen inget val; det är deras skyldighet att göra detta. I sitt svar säger att det handlar om färre elever. Ja, det spelar naturligtvis in, men det blir ju oändligt mycket svårare att planera när kommuner påtvingas skolor de tycker att de inte behöver men måste finansiera. När skolorna sedan lämnar in när de är halvvägs och kommunerna ska städa upp efter dem blir det oändligt mycket svårare att göra en ordnad övergång för de yngre elevkullarna. Trots detta är svar egentligen ett: Jaha, jaså. Sedan beskriver han regelverket och säger att det inte verkar vara något större problem. Detta är dock ett gigantiskt problem, och det är ett växande problem. Vi kan också se på de privata skolor som finns kvar att det alltmer är vinstintresset som dominerar. , ägt via riskkapitalbolaget , gör i vinst som man lägger under sig alltmer av Skolsverige. Där är lärarna betydligt färre, och de har mindre betalt. Färre lärare är behöriga. verkar dock inte tycka att detta är ett bekymmer över huvud taget. Det finns en annan väg. Man skulle kunna säga nej till privata vinster i skolan; varje krona ska gå dit den är avsedd. Man skulle kunna låta kommunerna bestämma vilka skolor som ska bildas eller inte. Det är vår värld i . Jag har två uppföljande frågor till . rapporterade Vetenskapsradion om en stor internationell studie som visade hur den svenska vägen med privatiseringar och fritt skolval leder till ökad segregation och fallande resultat. Tar du till dig den här studien? Vad är din slutsats av den? Den andra frågan är: Hur ska du undvika att fler skolor gör som idrottsgymnasium och slår igen mitt i terminen och lämnar eleverna vind för våg? Vad är ditt svar till eleverna? 10 (V): I sitt svar säger utbildningsministern att han inte vill föregripa den friskolekommitté som arbetar med villkoren för fristående skolor. Jag skulle ändå vilja fråga ministern vad han förväntar sig av den kommittén. Vi har suttit . De borgerliga partierna har inte kommit med ett enda förslag inte ett enda förslag! Vi ska lämna in vårt betänkande till dig, , , är det tänkt. Jag tror att det blir ett skämt därför att vi är långt ifrån klara. Vi har ännu inte sett några som helst förslag från majoriteten i kommittén. Precis som tog upp i sitt anförande finns det en rad brister. Vi har hört lärare som anonymt man vågar inte säga någonting eftersom lärare i de privata skolorna inte omfattas av meddelarskyddet vittnar om att lokaler är undermåliga, att man är underbemannad, att det sällan sätts in vikarier. Elever med särskilt stöd hinns inte med. Det saknas pengar till skolmateriel, och fortbildningskonferenser förvandlas till säljmöten där man ska kläcka slogan för att ragga elever. Det är en stor läraromsättning. Det finns inte anpassade lokaler för hemkunskap och slöjd. Allt detta kokar ned till en sak: Det handlar om vinstintresse, att man har tillåtit att vinstintressen får förekomma i skolan. Regeringen och utbildningsministern tittar passivt på när riskkapitalbolag och andra vinstmaximerande koncerner tar över skolan. Vi har en alarmerande situation, , i den svenska skolan med sjunkande kunskapsresultat, en ökad segregation och bristande likvärdighet. Det är ingenting som jag hittar på. Jag hoppas att utbildningsministern lyssnade på Vetandets värld , , om internationella forskare som pekar på att den svenska skolan innebär ökad segregation och att samhället bryts isär. Men vad gör vi här? Vi pratar om allt utom den stora elefanten mitt i rummet. 11 Utbildningsminister (FP): Det är ett antal olika problem vi diskuterar , och det kan vi gärna göra. Det gemensamma är att anser att allt är friskolornas fel. Det finns inget annat som orsakar några problem, utan allt är friskolornas fel. Så fort det är någon som är privat avlönad och inte offentligt avlönad är det problem. Allt ska lösas genom att det offentliga sköter allt. Det är det som är gemensamt med de olika problemen. Jag ska ändå försöka bena upp problemen. säger att det spelar in att det blir färre elever. Ja, det var ju ett fint erkännande. Elevkullarna har minskat . Det är den största minskningen . Det beror på att det föddes många barn runt 1990 men väldigt få barn . Det är drastiskt sjunkande födelsetal. Detta är huvudorsaken till att skolor nu stängs. Det är kommunala skolor som stängs och fristående skolor. Det var nödvändigt att bygga ut dem när det var stora elevkullar. Vad skulle vi ha sagt? Ja, ursäkta, ni ungdomar, här skulle vi ha satt er , men ni tillhör en stor elevkull, så alla får inte gå i gymnasiet, för ni är för många. Det kunde vi inte säga. Det är klart att vi var tvungna att bygga ut både kommunala skolor och fristående skolor. måste man dra ned på kapaciteten, för elevkullarna minskar drastiskt. Jag kan avslöja en hemlighet: står högskolan inför samma dilemma därför att det har varit små födelsekullar. Det är huvudorsaken. Jag såg inslaget från i tv. Det är två aspekter. Om nu Hammarögymnasiet i , en gymnasieskola, står inför nedläggning är det precis vad friskolorna gör därför att de har allmänt färre elever. Det är den ena aspekten. Det går inte att med politiska beslut ändra det. Demografin är sådan den är. kommer det att behövas ny kapacitet, för de små barnen är ganska många nu igen. Det är en viktig utgångspunkt. En annan utgångspunkt är att det sannolikt inom denna bransch, liksom inom andra branscher, finns oseriösa aktörer. Jag såg tv-inslaget om , men jag tänker inte kommentera det enskilda fallet. Jag utesluter dock inte alls att det finns oseriösa aktörer. Den lagstiftning vi har är för slapp. Så är det; den är för slapp. Vi behöver skärpa den. Det är därför jag har tillsatt en friskolekommitté, där sitter med som ledamot. Den går in på slutvarvet, även om den kanske inte blir färdig före påsk, vad vet jag. Men den går in på slutvarvet. Efter vad jag hör av dem som jag har dialog med arbetar man ganska intensivt med att ta fram lösningar på att skärpa regelverket. Vi från regeringens sida delar inte uppfattning att man ska förbjuda friskolor. Men vi behöver skärpa regelverket ordentligt, för regelverket skapades i en annan tid när man trodde att friskolor var några få, små skolor. är det koncerner, precis som påpekar, och regelverket har inte riktigt hängt med. Utvecklingen har gått ganska snabbt. Jag har som sagt tillsatt en friskolekommitté för att modernisera regelverket. Det ska innebära skarpare regler, strängare regler. Vi ska tillåta friskolor, vi ska tillåta valfrihet, men reglerna behöver skärpas och bli strängare för att säkerställa att vi inte har oseriösa aktörer i denna verksamhet. Det ska vara seriösa aktörer som brinner för utbildning. Om skolorna har god kvalitet kommer de att få gå med vinst också i fortsättningen, men kvaliteten är viktigare än det ekonomiska överskottet. 12 (V): Herr talman och utbildningsministern! går som katten runt het gröt här. De två frågor som har ställts förblir obesvarade. Hur ska du, utbildningsministern, se till att det som sker i inte upprepas? Det är det som är frågan. På den frågan ges inget svar. Det beror på att så länge man har vinstintresset som huvudmål kommer konkurserna att finnas och eleverna att överges. Antalet elever som behöver utbildning har varierat genom alla år. Det är ingenting nytt. Det har vi stått inför , och det har vi kunnat hantera , men är det betydligt svårare. Det har direkt att göra med att kommunerna inte kan planera därför att de inte får säga nej till skolor som inte behövs och därför att privata skolor säger: Vi struntar i det här. Vi gör inte vinst längre. Vi bryr oss inte. Vi lämnar eleverna i sticket. Då får kommunerna ta hand om dem. Det är vinstintresset som gör att problemet blir så akut på många ställen. Jag undrar om kan ge mig ett enda exempel på en skola som har stängt mitt i terminen. Jag kan lova att det förekommit i land. Men det förekommer i den skola som du, , har skapat och är ansvarig för. Ta det ansvaret, kom med förslag! Det här regelverket är inte skapat av , det är skapat av dig till stor del. Då får du se till att det fungerar i praktiken, och skyll inte på någon annan. Skillnaden mellan oss är att vi sätter kvaliteten främst. Vi sätter eleverna främst, inte företagens rätt att göra vinst. fler lärare i kommunala gymnasieskolor än i fristående vinstdrivande gymnasieskolor det är en otroligt stor skillnad. Det är högre löner i kommunala skolor och fler behöriga lärare. Jag säger inte att allting är bra i kommunala skolor, för det är det inte, och det vet jag också. Men det vi ser är att vinstintresset drabbar eleverna. har en stor väl underbyggd artikel om hur vissa friskolor sätter betygsinflation i system för att locka till sig elever. Då har någonting gått snett i den svenska skolan. Det finns ett alternativ: Befria skolan från privata vinster och låt kommunerna styra skolans utveckling! Det innebär inte att man förbjuder alla fristående skolor, som påstår att vi vill, vilket vi inte vill. Satsa på fler lärare och satsa på yrkesprogrammen! Man behöver inte åka långt för att se skolor som lyckas bättre än den svenska. Man kan åka till , där det finns en rödgrön regering. De stoppade utvecklingen mot vinstuttag ur skolan 2005. stiger resultaten i den norska skolan sakta men säkert, medan de åker i utförsbacke ganska snabbt i . Utbildning är en rättighet, inte en handelsvara. Eleverna är målet, inte ett verktyg som man ska kunna tjäna pengar på. Så till de två frågorna som har lämnat obesvarade. Börja gärna med att besvara dem. Hur ser du på den stora internationella studien som visar att det svenska systemet har lett till inte bara fallande resultat utan också till ökad segregation på ett ganska dramatiskt sätt i jämförelse med vår omvärld? Forskarna som intervjuas pekar på att en framgångsfaktor för den finska skolan är jämlikheten, att man inte delas upp efter inkomst och bakgrund, som man nu gör i den svenska skolan. Hur ser ministern på det? Ligger det någonting i detta, eller har forskarna missförstått allt? Har de inte begripit något? Kan de ha en smula rätt i det här? Den andra frågan är: Hur ska du se till, , att det som hände på idrottsgymnasiet i aldrig får hända igen? Jag vill inte att vi ska ha en skola i där eleverna kommer , får beskedet till lunch, har plockat ur sina böcker ur skåpet och inte vet vart de ska ta vägen detta mitt i den utbildning som skulle skapa deras framtid. 13 (V): Herr talman och utbildningsministern! Jag noterade att utbildningsministern inte ville svara på min fråga om vilka förväntningar han har på vad kommittén ska komma fram till. Han vill inte föregå den, och det kan jag förstå. Men vilka förväntningar har han? har under hela den här omgången haft en rad förslag till regelförändringar. Vi har inte lyft fram något förslag om att förbjuda fristående skolor. Jag tror att det var länge sedan som utbildningsministern hörde säga det. Men vi vill ha regelförändringar som ser till att stoppa det vinstintresse som leder till alla de brister som vi faktiskt ser. Utbildningsministern kan ju inte blunda för de problem som vi ser. Annars förstår jag inte alls varför kommittén har tillsatts från första början. Om allting är frid och fröjd, varför har utbildningsministern tillsatt en kommitté som ska se över villkoren och reglerna för de fristående skolorna? Ministern säger här att man ska se över en massa regler. Men vilka förslag har ni, ? Jag har suttit i den här kommittén i och inte hört någonting från de borgerliga partierna, inte heller från . Vi har inte hört någonting som handlar om hur vi ska stoppa vinstintresset, inte ens ett förslag om hur vinstintresset ska begränsas. Det här är ett problem. Vi måste börja tala om den stora elefant som står mitt i rummet. Till och med i ledare, tror jag att det var, skrev man , vilket förvånade mig lite, att man inser att det här är ett stort problem. Men vill inte tala om det. Det är nu fjärde gången som datumet för kommitténs slutbetänkande har skjutits fram. ska vi ha det sista mötet, men vi har fortfarande inte fått några förslagstexter. Tycker inte att det är ett problem? 14 Utbildningsminister (FP): Det är ett mycket litet problem om det drar över tiden med en utredning som ska lösa en politisk konflikt som har funnits i svensk skolpolitik. Jag har beställt att utredningen ska komma . Om man tittar noggrant i almanackan ser man att det väl är mitt . Om den kommer veckan efter eller veckan därefter spelar absolut ingen roll. Det centrala är att det kommer ett väl genomarbetat förslag som ska strama upp saker och ting. Jag vet vilka förslag är. Det är desamma som . Ni säger att ni inte vill förbjuda friskolor, att ni vill förbjuda vinst. Men, ursäkta mig, det är i princip samma sak. Om företag bara får gå med förlust kommer det inte att finnas några företag. Det är enkelt. Det var intressant. Han påstod att vänsterregeringen hade stoppat friskolor i eller vad det var som hade lyft resultaten. Tänk, det är inte någon annan som gör den analysen. Att resultaten i lyfter beror på den stora kunskapskravsreform, kunskapslöftet, som genomfördes under den borgerliga regeringen och som den nya rödgröna regeringen i och för sig inte har avskaffat. Men den innebar fler nationella prov, mer betyg och mer krav. Ungefär det som vi har gjort i gjorde man i , och det lyfter nu resultaten. Det är forskningsanalysen, , av de norska resultaten. Sedan är det helt korrekt att de inte tillåter vinst i friskolor. Resultaten i svensk skola har sjunkit . Det kan ändå inte vara så att det är koncernerna som har bildats de senaste tre fyra åren som kan ha orsakat detta, . Ni gör en alldeles för okunnig och grund analys. Ni vill att allt från snöstorm till betygsras ska vara friskolornas fel, men det är inte så. Det är okunnigt att påstå det. Jag har inte sagt att det inte finns problem med friskolor, för det gör det, och det var det jag försökte säga. Men det är inte så att bara för att det finns problem ska friskolor förbjudas, utan man får då rätta till problemen. Det är därför som jag har tillsatt utredningen. Förväntningarna, , som jag har på kommittén står i direktivet. Där står det vilka problem som jag vill att kommittén ska komma med förslag för att lösa. Det som jag hör från kommitténs ledning är att man räknar med att komma med förslag, möjligen inte till tisdag ; det är inte säkert. Men det kommer förslag från kommittén som denna riksdag under innevarande mandatperiod ska kunna ta ställning till. Det jag förväntar mig är förslag som ska lösa ett antal problem. Ett av problemen, , är att det finns oseriösa aktörer. Du vill att jag ska berätta exakt vad som ska hända med aktören i . Det tänker jag inte göra, och det kan jag inte göra. Men, för att ta ett exempel, om någon har ägt friskolor och till exempel på halvlösa boliner försatt verksamhet i konkurs och sedan söker nya tillstånd, då menar jag att det ska mycket till för att man ska få nya tillstånd. Om jag förstod reportaget i tv rätt var det i det här fallet en situation som var snarlik. Det ska vara en mycket skarpare prövning av ägarna till friskolor, och det är det som står i direktiven. I grova drag har vi i systemet att när Skolinspektionen gör en tillståndsprövning granskar man två saker. Man granskar själva friskolan som sådan, om den har behöriga lärare, uppfyller läroplanen och den typen av krav. Det andra är: Får det påtagliga effekter på kommunens skolväsen, till exempel en väldig överetablering? Då säger man nej. har Skolinspektionen sagt nej till av ansökningarna. För sade man ja till nästan allt. Beroende på att elevkullarna sjunker säger man säger nej till nästan alla nyetableringar. Dessa två saker prövar man. Men man har en väldigt svag ägarprövning. var friskolan en skola och ägaren var rektor, men när vi har koncerner är ägarna några andra. Därför behöver vi skärpa ägarprövningen påtagligt. Det är mycket möjligt att det skulle ha påverkat det fall som redovisades i tv. Ett av de förslag som jag förväntar mig att friskolekommittén kommer med är en skarpare ägarprövning, och det står i direktiven. 15 (V): I heter kollega . Hon är vänsterpartist. I blir resultaten i skolan sakta men säkert bättre. I har man valt att inte släppa in vinstintresset. Det finns säkert många skäl till att vänsterpartister är bättre utbildningsministrar än , men vinstintresset är definitivt ett av dem. Skulle vi då inte få några friskolor om man inte fick plocka ut privat vinst? Ja men tänk, , att det kanske finns de som har en idé, en vision, en pedagogisk idé eller som vill ha ett kooperativ till exempel. Det kanske är så att alla människor inte drivs av att berika sig själva. Det är klart att man vill ha en bra lön när man arbetar i skolan. Det ska lärarna ha i och också rektorerna. Men vi skulle då få de som var intresserade och hade verksamheten som drivkraft, inte ett system där redan stenrika riskkapitalister plockar ut ned i fickorna, som är det system som försvarar och faktiskt har byggt upp. Jag har ställt två frågor. De har inte fått något svar, och jag tror inte att kan besvara dem. Den ena är: Hur ska vi se till att inga nya kommer? Ja, vi har fått någon liten hint här, men det är ju inbyggt i systemet med vinstdrift att konkursen kan vara där. Därför kan inte garantera att det som vi såg i inte kan hända igen. Sedan väljer att inte tala om den stora, tunga internationella studien som visar på segregation, fallande resultat och misslyckande i det fria skolvalets och privatiseringarnas spår, därför att det är som ett testamente över hans politik och hans misslyckande för den svenska skolan. Hemma hos mig har jag tvillingar, . De ska börja i förskoleklass . De är förväntansfulla. Och jag vill att de ska få gå i en så bra skola som möjligt. Men jag vill någonting mer. Jag vill att alla barn som börjar skolan i ska få gå i en bra skola, och det går inte när vi låter skolan slitas sönder av vinstintresse och segregation. 16 Utbildningsminister (FP): Det fullständigt bortser från är att dessa friskolor finns för att föräldrar väljer dem. Hade föräldrar inte satt sina barn i fristående skolor hade dessa skolor inte funnits. Varför gör föräldrar det? Jo, för att det har funnits en stark kritik från svenska föräldrar mot den kommunala och offentliga skolan. Låga kunskapskrav och dålig studiedisciplin i många skolor har gjort många kommunala skolor oattraktiva. förändrar vi den svenska utbildningspolitiken. Högre kunskapskrav, bättre studiedisciplin och mer ordning och reda ger mer attraktiva skolor. Färre friskoletillstånd beviljas. Ett av skälen är att människor i uppfattar att den offentliga skolan är på väg att lyftas. Den gamla rödgröna skolpolitiken gjorde att föräldrar valde bort den kommunala skolan. väljer man i ökad utsträckning den kommunala skolan igen. Det är bra. Att det finns friskolor vid sidan av kommunala skolor är också bra. Det skapar valfrihet och konkurrens. säger: Kan man inte låta dessa skolor finnas utan vinstintressen? Jo, men få företag kommer att startas om de inte får gå med vinst. Det finns några, och det är fullt tillåtet, så det är bara köra i gång. kan väl be alla sina vänsterpartister köra i gång förlustdrivande friskolor. Det finns inget krav i lagstiftningen. Man får dock gå med ekonomiskt överskott om man har hög kvalitet. Jag vill skärpa kraven ytterligare för att få höga kvalitetskrav. Men tillåter man bara företag att gå med förlust kommer det till slut att startas väldigt få företag. Det är sanningen. Vi behöver skärpa kraven på ägarna och på kvaliteten. Vi behöver modernisera lagstiftningen när det gäller friskolor eftersom den skapades i då vi inte hade friskolekoncerner. Vi behöver skärpa lagstiftningen. Men att i praktiken förbjuda friskolor genom att omöjliggöra för dem att gå med överskott och endast tillåta förlust vore en olycklig väg att gå. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2012/13:302 om en human och effektiv flyktingpolitik 17 Statsrådet (M): har frågat mig varför jag och regeringen väljer att prioritera stora delar av biståndet på ett fåtal flyktingar i i stället för att öka resurserna till UNHCR, vad jag avser att göra för att svara på UNHCR:s förfrågan om att förbättra stödet till flyktingar runt om i världen och vad vi gjort på denna punkt. har även frågat mig om jag avser att arbeta för att minska kostnaden för flyktingmottagande till förmån för mer pengar till krisdrabbade länders närområden. En grundläggande del av den svenska flyktingpolitiken är en rättssäker ordning för att i enlighet med bland annat pröva asylansökningar av dem som tagit sig till och ge skydd åt dem som behöver det. är part i de internationella instrument som hör till de viktigaste på asylrättens område, såsom angående flyktingars rättsliga ställning, FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den så kallade . Även genom EU-samarbetet är bundet till bland annat skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet. Regeringen anser att det är vår moraliska skyldighet att hjälpa flyktingar oavsett var i världen de befinner sig. Många asylsökande kommer till , och vi är stolta över att vara ett av de länder i som ger flest människor skydd undan förföljelse och förtyck. Dacs riktlinjer anger vilka kostnader relaterade till asylsökande som klassificeras som bistånd. Regeringen följer dessa riktlinjer, och i den svenska biståndsramen ingår vissa kostnader för asylsökande i . En annan huvudlinje i flyktingpolitiken är inriktad på att medverka till att skyddsbehövande utanför vårt land får skydd och stöd. Detta sker genom att aktivt deltar i samarbetet för att utveckla den internationella flyktingrätten. Globalt sker detta särskilt inom ramen för , , medan det regionalt sker genom EU. Vidare stöder de länder som är i färd med att bygga upp egna asylsystem, inte minst i Öst- och . Slutligen tar liksom ett antal andra länder emot skyddsbehövande från olika delar av världen i enlighet med för överföring och stadigvarande bosättning i . Detta sker i nära samarbete med UNHCR och är även en del av UNHCR:s kärnuppgift som är med och finansierar. är flyktingkvot 1 900 personer. Som ett uttryck för internationell solidaritet och ansvarsfördelning hjälper även de många länder, ofta med begränsade egna resurser, som härbärgerar ett stort antal flyktingar. är den tredje största bilaterala givaren till UNHCR, som har mandat att bistå och skydda dessa flyktingar. UD:s kärnstöd till UNHCR:s reguljära budget uppgick till . Därutöver kanaliseras medel via Sida till UNHCR:s appeller på landnivå. uppgick Sidas stöd till UNHCR till . Det svenska kärnstödet till UNHCR har ökat med . är även världens tredje största bilaterala humanitära biståndsgivare, och vi är även en av de allra största givarna för att undsätta de nödlidande i och omkring . agerade tidigt med omfattande stöd. uppgick vårt humanitära stöd till krisen i och till angränsande länder till . Stödet kanaliserades såväl genom FN:s appeller, inklusive till UNHCR, för insatser i och omkring som till och enskilda organisationer. har redan gjort utfästelser om i humanitärt stöd till . Vi har därutöver beredskap för ytterligare stöd efter bedömda behov. Med vårt omfattande humanitära stöd följer ett ansvar att säkerställa att det internationella humanitära systemet levererar ett så bra stöd som möjligt till de drabbade. har varit en av de mest tongivande humanitära policyaktörerna globalt. verkar aktivt, såväl bilateralt och i humanitära organisationers styrelser som systemövergripande, i syfte att säkra att stödet som når drabbade är av hög kvalitet och kostnadseffektivt. har varit och förblir drivande i en rad reformprocesser som syftar till att stärka både humanitära organisationer och det internationella humanitära responssystemet. Vad gäller de kostnader för asylsökande i som ingår i biståndsramen påverkas dessa av kriser i omvärlden och hur många som söker sig till .