prot · H00952 · 2013-01-16 00:00:00 — 1 Statsminister (M): Vi lever i ett som är präglat av kris och de problem som finns kring konkurrenskraft och offentliga finanser. De nedåtrisker som regeringen talade om i höstbudgeten har delvis förverkligats. När den omvärld vi handlar med drabbas av sämre konjunktur påverkas också vi. Efterfrågan på svenska produkter och tjänster minskar, till exempel svenska lastbilar och insatsvaror, och varslen ökar. Detta har vi sett . Det som är viktigt är att värna vår konkurrenskraft och att säkra vår beredskap för att kunna möta en ännu allvarligare nedgång. Låt mig påminna om att som ju hör till har en helt annorlunda situation än många andra länder. ekonomi har visat god motståndskraft, till stor del tack vare den reforminriktade ekonomiska politiken. Våra offentliga finanser är bland starkaste med låg skuldsättning och låga underskott. Vi har värnat den finansiella stabiliteten utan att skicka notan till skattebetalarna. Vi har sparat i goda tider för att kunna stimulera ekonomin i svårare stunder. Vi har kunnat satsa på jobb och välfärd. Vi har kunnat tillföra resurser till kommuner. Vanligt folk har fått mer i plånboken. Sysselsättningen har ökat, och utanförskapet har minskat. Statsskulden har sjunkit. Utgiftskvoten och skuldkvoten har gått ned som den har gått upp i andra länder. som förut var världsmästare i skatteuttag är faktiskt inte ens längre kvar på prispallen. Detta är närmast unikt i ett som levt i krisens skugga . Vi har haft högre tillväxt än andra länder. Hade haft lika låg tillväxt som övriga EU skulle vi ha haft ca 100 miljarder mindre till välfärd och jobbsatsningar , 2013. Hade vår arbetsmarknad utvecklats som övriga EU hade vi haft 180 000 färre sysselsatta. I de flesta europeiska länder genomförs stora nedskärningar och skattehöjningar för att få bukt med allvarliga underskott. sparar, sparar, sparar, sparar, sparar och sparar. I , som jag besökte , presenterades ett sparpaket på och detta bara för att klara taknivån att inte ha större budgetunderskott än . Detta slår mot välfärd och jobb runt om i . Det drabbar människor, oftast allra hårdast dem som är svagast och fattigast i samhällena. sparar men inte . Vi kan inte förhindra förändringar i efterfrågan i vår omvärld, men vi kan göra vårt bästa för att skydda hushåll och företag. Det är det vi gör med vår budget. Vi har presenterat en offensiv budget som stärker tillväxtförutsättningar och motverkar att arbetslösheten biter sig fast. Det handlar om viktiga investeringar i infrastruktur, forskning, innovation, företagande och unga människors jobbchanser för att kunna möta utmaningen från de snabbt växande länderna i , och delar av . I en orolig tid har vi kunnat sänka bolagsskatten för att attrahera investeringar och få jobb att stanna i . En skatt som ger ungefär 100 miljarder i intäkt till offentliga finanser kan därmed också förstärka så att det blir så även . När arbetsmarknaden försämras kan våra satsningar på att stärka ungas vägar in via lärlingsutbildningar och fler platser i utbildningssystemet hjälpa unga människor att etablera sig. När konkurrensen från och övriga ökar kan våra investeringar i forskning, utveckling och innovation främja svenska företags chanser att mäta sig med dessa länder och därmed växa och skapa jobb. Budgeten har varit i kraft . Det handlar om 23 miljarder i offensiva åtgärder som ska verka mot nedgången i vår omvärld och göra oss långsiktigt starkare. Vi följer noga utvecklingen, men det är viktigt att låta dessa åtgärder verka innan vi börjar tala om ytterligare nya satsningar. I närtid väntar också omfattande diskussioner inom EU om den flerårsbudget som vi ska anta. Här ser vi betydande utgiftsrisker för . Vi har tillsammans med likasinnade medlemsstater varit pådrivande för en minskad utgiftsnivå, stabilisering av medlemsstaternas avgifter och en modernisering genom ökade satsningar på tillväxtskapande åtgärder, forskning och innovation. Det är dock många som vill se en annan och mer expansiv inriktning. Från svensk sida vill vi också fullfölja förhandlingarna om bankunionen. Vi har ställt tre krav. För det första ska svenska skattebetalare och banker inte stå för förluster i andra länders banker. För det andra måste vi ha möjlighet att ställa högre kapitaltäckningskrav på nationell nivå. För det tredje måste icke-euroländer få ett inflytande i linje med det inflytande som eurozonens länder får. Den diskussion vi hade visade ett genombrott för den tredje punkten på ett sätt som gjorde att vi kunde låta processen fortsätta. Vi har också fått gehör för vårt krav på kapitaltäckning. När det gäller den viktigaste punkten, den första, kommer vi dock inte att ha svaren förrän senare i vår. Från svensk sida tycker vi att tillväxtfrågorna ska stå i centrum. Det gäller strukturreformer, fullföljandet av den inre marknaden och frihandelsavtal med växande delar av världsekonomin. Det är särskilt viktigt då en stor del av exportvaror sätts samman av importerade varor. Det betyder att högre tullar i realiteten straffar vår egen export. har som sagt ekonomiska problem. Det är dock inte bara ekonomiska problem som världen brottas med. I , i absoluta närhet, är situationen ytterst allvarlig. har vi sett hur människor protesterat mot Asadregimen, och protesterna har vuxit. Stridigheterna har trappats upp till ett fullskaligt inbördeskrig. Enligt FN har över 60 000 människor mist livet, och dödssiffrorna stiger för som går. Även den humanitära situationen försämras kontinuerligt. Antalet människor som tvingas fly undan stridigheterna till andra delar av landet uppgår till cirka två miljoner. Omkring fyra miljoner människor är i behov av humanitärt stöd för sin överlevnad. Risken finns dessutom att konflikten får spridning till övriga länder i regionen. Det är stor risk att konflikten blir utdragen och att det till slut inte blir någon militär segrare utan snarare en sönderfallande stat som kan leda till sekterism, bristande kontroll över kemiska vapen och en fortsatt och fördjupad humanitär katastrof. FN och framför allt har i första hand ansvar för att hantera situationen. Det är därför beklagligt att och har lagt veto i säkerhetsrådet vad gäller resolutioner mot . Oroligheterna i får direkta konsekvenser också för . Enligt FN:s uppskattningar har drygt 600 000 människor lämnat landet. Många av dem befinner sig i grannländerna och , men andra har sökt sig längre bort, också till . Vi mottog ungefär 7 800 asylsökande . Det är en kraftig ökning från de drygt 600 . har gått upp till land nummer ett när det gäller antal asylsökande, före och . Det är en påminnelse om att en trasig värld också har en direkt påverkan på . I är en av de kvarvarande viktiga frihetsfrågorna kopplad till hur vi hanterar våld i samhället och brottslighetens utbredning. Därför kommer jag och månaderna att noga följa rättsväsendets arbete med att bekämpa brottsligheten i . Det betyder så mycket för många människor. Jag kommer framför allt att titta på mängdbrott och ungdomsbrottslighet. Alliansregeringen har tillfört historiskt ökade resurser till det svenska rättsväsendet. Vi talar om ca 10 miljarder i ökningar. har aldrig haft så många poliser, så många åklagare och så många domare som . Ingången för att diskutera brottslighet brukar vara att brottsligheten växer och att vi därför ska prata om den. ska jag säga tvärtom: Brottsligheten minskar i . De nationella trygghetsundersökningar som genomförts visar att har den andel av befolkningen som anser sig drabbad av brottslighet minskat från till . I ett läge när brottsligheten sjunker ska jag inskärpa det allvarliga att det för den enskilde inte spelar någon roll hur kurvan lutar. Kränkningen är precis lika allvarlig för mig som individ oavsett hur den allmänna utvecklingen ser ut. Känslan i är att alldeles för många brott leder till för liten reaktion. Känslan är att man inte använder de bevis och det material som finns att gå på. Dessutom har vi en tendens att i samhällsdebatten svänga oss med ord som uppklaring när vi egentligen menar att man har lagt ned i brist på bevis eller att vi har fått ett meddelande om att en åklagare har gjort en så kallad åtalsunderlåtelse. Jag kan lova att det inte finns en enda medborgare i som tycker att det är att klara upp ett brott. Det är en andra kränkning ovanpå det brott som begåtts att man väljer att inte utreda och tala om vem som är skyldig. Om detta handlar vår ambition att tryggheten ska växa och att friheten ska bli tydligare också för de stora grupper som blir drabbade av brottslighet. Här måste de resurser vi har satt in ge bättre resultat. Jag tänker följa upp att det också kommer på plats. 2 (S) replik: Statsministern började sitt anförande med att tala om krisen i men sade inte ett ord om regeringens ansvar för den höga arbetslösheten i detta som regeringen har gjort den kanske största felprognosen i modern tid. sedan spådde regeringen att den ekonomiska tillväxten skulle bli och att arbetslösheten skulle minska både och . vet vi hur det blev. Tillväxten minskar och arbetslösheten ökar. Skillnaden mellan prognos och verklighet har sällan varit större. Regeringen har alltså planerat och budgeterat för en helt annan utveckling än den som sker i . Tänk om hade varit chef för det svenska skidlandslagets vallateam; det hade inte gått bra. Statsministern har nämligen vallat svensk ekonomi för enbart goda tider med snabbt glid, god tillväxt och sjunkande arbetslöshet. Det är därför inte får fäste i uppförsbacken nu när ekonomin har bromsat in. I stället för att snabbt ta oss över motlutet halkar vi bakåt. Enligt motsvarar regeringens felvallning 35 000 fler arbetslösa . Tyvärr är det de 414 000 arbetslösa och de över 70 000 varslade som får vara med och betala priset för regeringens felaktiga politik. när till och med finansministern har kommit fram till att arbetslösheten kommer att öka, inte minska, är det då inte på sin plats att regeringen tänker till och om? Min fråga till statsministern är rak och enkel. Ni har ändrat era prognoser, men ni har inte ändrat er politik. Vad konkret gör regeringen för att förhindra att dessa 35 000 människor går rakt ut i arbetslöshet? 3 Statsminister (M) replik: har haft en hel lång julledighet på sig för att förbereda den här partiledardebatten. Den allvarligaste kritik som Socialdemokraterna kan rikta mot regeringen är att våra prognoser inte är perfekta. Jag ska framföra till mina kolleger runt om i att det är den allvarligaste kritik vi möter i talarstol. Jag vill påminna om att vi har haft större prognosfel än detta. När finanskrisen bröt ut trodde vi att den skulle leda till ännu högre arbetslöshetstal; vi talade om . Det visar att prognoser är just prognoser. De är värda något just där och då, men de måste ständigt förändras och uppdateras. Vi talade om nedåtrisker; det gjorde jag också i mitt inledande tal. Det är djupt frustrerande att se varslen i en industri som är beroende av export och där det vi måste påverka inte är den svenska efterfrågan. Det gör så lite om vi får lite mer kvar i plånboken, för vi köper inte lastbilar och bussar för det. Det handlar om efterfrågan från vår omvärld från , och det krisande . Därför är ansträngningar för att få ekonomi att bli mer konkurrenskraftig och för att få bättre ordning i offentliga finanser i vår omvärld det bästa vi kan göra. är nu den enskilt största ekonomin i som bidrar till att öka efterfrågan totalt sett. De övriga stora ekonomierna måste spara eftersom de har satsat på ett sådant sätt att underskotten har vuxit och blivit så stora att de kan göra större satsningar med mindre än att det leder till kraftiga marknadsreaktioner. sköter sig, men vi har begränsad räckvidd för vår påverkan. Vi har historiskt omfattande resurser till stöd för omställning. Vi är duktiga på det. Det är kärnan i den svenska modellen. När vissa jobb försvinner ska vi hjälpa människor att komma vidare till andra. Att bygga ut utbildningssystem och alltid ge möjlighet till en andra chans är för mig den svenska modellen. Det är det vi har byggt ut resurserna för. Det är så vi rustar . Jag är ödmjuk inför att vi bara begränsat kan påverka när efterfrågan faller i vår svenska exportindustri. Hur har tänkt sig att klara det? 4 (S) replik: har jag hört en mer belåten statsminister när arbetslösheten ökar i stället för att minska, som han hade förutspått i sin budget. 35 000 fler arbetslösa är riktiga människor. Det är vanliga familjer som drabbas av arbetslöshet. 35 000 människor det är lika många som bor i . Det är lika många som bor i eller . Det är på riktigt, statsministern. Då kan man inte vara så belåten när man gör en prognosmiss som innebär att regeringens politik är felriktad. Färsk statistik från visar att arbetslösheten i nu är högre än i de flesta jämförbara länder. Den är högre än i våra grannländer. Den är högre än i , , och . När ni tog över makten var arbetslösheten högre i än i ; nu är det tvärtom. Regeringen måste ta ansvar för den situation vi har. Låt oss vara ärliga och konstatera att regeringens jobbpolitik är ett misslyckande. Statsministern är ändå fortsatt oerhört nöjd. 5 Statsminister (M) replik: Jag är övertygad om att de åtgärder som vi har vidtagit ger ökad sysselsättning. Det säger också , och . Jobbskatteavdraget har ökat sysselsättningen. Våra förändringar av sjukförsäkringarna har också bidragit till ökad sysselsättning. Halverad restaurangmoms och RUT- och ROT-avdrag har gjort svarta delar av arbetsmarknaden vita. Det har lett till fler nya jobb. Det har framför allt givit jobb till grupper som har stått långt från arbetsmarknaden. Vår politik ger ökad sysselsättning. I andra änden pågår en omfattande strukturell förändring av den svenska arbetsmarknaden. Enklare jobb försvinner. Produktion lämnar och dyker upp i låglöneländer. Det är en utveckling som vi har sett över . Det är väldigt lite förknippat med vilken regering man har. Det är en global utveckling. I frånvaron av enkla jobb får växande grupper i det svenska samhället svårt att komma in i arbetslivet. Det ska vi rusta genom utbildningsinsatser och andra åtgärder. Det vore lögn att påstå att detta är enkelt eller att någon av oss har svaret. Om vi inte får fram en bred flora av enklare jobb kommer vi i realiteten att ha svårt att få åtgärder som biter mot arbetslösheten. Det är den bistra sanningen. Då får man åtminstone inte bekämpa de förslag som vi har för att få fram fler enkla jobb. 6 (MP) replik: Minns ni när ville kalla sig ett nytt miljöparti? Det var inte så länge sedan, men det är lätt att glömma. När man lyssnar till statsministern kan man lätt få för sig att vi som sitter här bara har att följa utvecklingen, som om det inte finns något att göra åt växande arbetslöshet, sjunkande studieresultat eller miljöförstöring. Så är det inte. Vi sitter här för att vi ska vara med och forma framtiden och ta till vara de möjligheter som finns. Det mesta är ännu ogjort. Vi står inför stora förändringar. Vi måste ställa om våra samhällen för en helt ny tid. Vi måste bryta oljeberoendet och möta klimathotet. I det finns det möjligheter. Jag är rädd att regeringen missar dem när man betraktar klimatansvar som en börda som man helst skjuter över på någon annan. Det är ingen börda att binda ihop med snabba tåg och bättre kollektivtrafik. Det ger jobb och det ger mänskligare städer. Det är ingen börda att odla maten till våra skolor och äldreboenden på svenska gårdar. Det ger jobb framför allt på landsbygden. Det är inte heller någon börda att påbörja den nödvändiga klimatrustningen av miljonprogrammet. Det ger jobb där arbetslösheten är som störst. Det ger energieffektivisering och mer förnybart över till annat, och det ger framtidstro i områden där uppgivenheten breder ut sig. Som exempel kan jag ta det som gör i , där arbetslösa får vara med. Unga arbetslösa får den självkänsla som bara kan växa över ett jobb att gå till och möjligheten att bidra till sitt eget område. Därför vill jag använda denna replikväxling till att tala om möjligheter. Jag har en fråga till statsministern som jag önskar ett konkret svar på. Vad vill Alliansen göra för att på fler ställen få i gång den nödvändiga klimatrustningen av miljonprogrammets bostäder? 7 Statsminister (M) replik: Det konkreta svaret är att fastighetsägare har det första och tydligaste ansvaret för detta. Om vi övertar detta ansvar har vi gjort det mycket lätt för fastighetsägare att fly sitt ansvar. Det är de som ska se till att det är goda levnadsförhållanden och levnadsvillkor i de bostäder som de hyr ut till människor. Det är säkert mycket avgörande att vi i byggde väldigt många bostäder med, som det visat sig, för låg kvalitet. När många vill lösa dagens bostadsbrist genom att bygga bostäder lite snabbare med dålig kvalitet eller lite enklare ska man minnas att det inte alltid visar sig vara en så god investering. Jag ska säga att vi visst ska tala om möjligheter. Vi ska vara hoppfulla, som svenska folket är, kring vad man kan göra med politik. Men jag tillhör inte dem som lovar mer än vad jag tror är möjligt. I en öppen värld med ett omvärldsberoende är jag öppen med att inte är ensamt. När det gäller jobb kan vi inte styra precis hur vi vill att det ska bli. Vi är en öppen, exportberoende och liten nation, och då måste vi anpassa oss efter detta. Vi ska göra oss konkurrenskraftiga, men vi ska vara ärliga gentemot svenska folket i fråga om vad vi kan göra och vad vi inte kan göra. Jag vill påpeka att jag med stolthet noterar att behåller sin tätposition när det gäller klimatomställningen i världen. Uppdaterade siffror visar att sedan Kyotoprotokollets basår 1990 har redovisat 16 procents minskning av klimatgasutsläpp. Det är många delar av den utvecklade världen som har fortsatt växande utsläpp eller som inte kan redovisa denna typ av minskningar. Det följer på den politik som alliansregeringen har genomfört men som också har varit med och påverkat, bland annat att vi satsar på järnvägsinvesteringar mycket omfattande sådana. Allt snabbare tåg ingår också i den budget som precis har antagit. Jag tror alltså på denna omställning. Men jag läser också dokumenten, och jag ser att vi gör mycket av det som frågar efter. Det ska man också, , vara ärlig med att redovisa. 8 (MP) replik: Jag tackar statsministern för detta. Jag läser också dokumenten och blir lite mer orolig när jag ser rapporterna som pekar på en stegrande klimatförändring i världen, som pekar på att faller när det gäller ansvar och som, enligt , pekar på att vi är på väg att missa 14 av våra 16 miljömål. Upprustningen av miljonprogrammet är en av de stora klimatinvesteringarna. Jag tycker inte att det är vare sig rimligt eller rättvist att hela kostnaden för den ska bäras genom hyreshöjningar i de områden där medelinkomsterna är som lägst. När vi annars talar om renovering är positiv. ROT-avdraget beskrivs som en succé och är det. Det har blivit en folkrörelse, precis som har sagt. Men tyvärr är det en folkrörelse som sorterar efter adress där alla inte får vara med. ROT-avdraget är så bra att det bör utvidgas till att också gälla miljonprogrammets bostadsområden där renoveringsbehovet är som störst. Tycker inte statsministern det? Varför ska jag som bor i radhus ha möjlighet till ROT-avdrag men inte familjen som bor i ett hyreshus på andra sidan gatan? 9 Statsminister (M) replik: Jag redovisade hur jag har resonerat kring fastighetsägarnas ansvar. Jag tycker att det är lite viktigt att alla vi som vill att vi ska ha en mer klimatriktig politik erkänner att vi inte har oändligt med resurser. Det kommer aldrig att vara så att alla riksdagar över hela världen kommer fram till att det enda som vi ska göra är att sätta in klimatinsatser. Folk vill ha bra skolor, de vill ha pensioner på ålderns höst, de vill ha satsningar på sjukvården och de vill att vi ska göra mer för jobben. Vi måste helt enkelt erkänna att vi har begränsade resurser. Då är det mycket viktigt att alltid mäta insatt krona mot vad vi får tillbaka i form av klimatförbättringar. Då lär vi oss mycket snabbt läxan att det som vi har gjort i nu har kommit så långt att det som vi ytterligare kan göra är mycket dyrt. Ofta handlar det om att det krävs 50 gånger mer i insats i jämfört med i andra länder. Det är det som lite förtäckt säger handlar om att skjuta över på andra. Det är för att vi har sagt att vi är beredda att vara med och finansiera det som stärker klimatet i fattiga delar av världen. Men har ni hört att alltså är emot det? tror att det finns oändligt med resurser för att fixa klimatet på ett sätt som inte är resurseffektivt. Det är inte smart. 10 (SD) replik: Jag hade egentligen tänkt tala om det viktiga jobbskatteavdraget med statsministern. Men sedan kunde jag inte låta bli att gå i gång lite grann på den entusiasm som visar i talarstolen när det gäller nya utlovade satsningar och nya krafttag mot brottslighet och kriminalitet som breder ut sig. Därför tänkte jag att vi kan tala om det i stället. Det är givetvis glädjande att statsministern visar denna entusiasm och denna vilja att göra någonting efter juluppehållet. Det har vi väntat på . Denna retorik är dock någonting som jag känner igen. Jag har sett den förr från statsministern som han har suttit vid makten. Trots detta har det inte hänt så mycket konkret. Vi har aldrig haft så många poliser som , säger . Det är alldeles riktigt. Så är det. Det har blivit ungefär 4 000 fler poliser, och det är förvisso ganska bra. Rättsväsendet har fått stora resurser. Det stämmer också. Jag tror att det är 1 ½ miljard mer bara . Det är såklart också mycket bra. Men trots det händer det inte särskilt mycket. Vi såg nya siffror från som visade att man nu när det gäller uppklaring, som själv var inne på här, är nere nivå. Bara i av brotten lyckas man hitta en gärningsman. Det är egentligen katastrofala siffror. Jag undrar naturligtvis om verkligen är beredd att göra någonting. Är verkligen beredd att , , ta tag i brottsligheten och skärpa straffen och ta krafttag mot organiserad brottslighet, att stärka brottsoffers rättigheter och att reformera polisen så att polisen får möjlighet att syssla med det som polisen ska syssla med? I så fall: Varför ska vi tro nu när det har gått och ingenting har hänt? 11 Statsminister (M) replik: Jag försöker vinnlägga mig om en politik där jag är lite noggrann med orden. har just nämnt att det händer en del och avslutar med att säga att ingenting har hänt. Jag tror att denna typ av retorik inte imponerar på någon. Det är rätt uppenbart att väldigt mycket har hänt. Vi har byggt ut insatserna med över 10 miljarder sedan vi tillträdde som regering . Vi har ungefär 2 500 fler poliser. De är strax över 20 000. Vi har en utbyggd åklagar- och domarverksamhet runt om i . Vi har genomfört en del straffskärpningar, även om jag ska säga att en del av dessa straffskärpningar inte blir praxis i domstolar. Det fungerar så att lagstiftaren, , berättar hur straffpåföljder ska se ut. Men det är praxis i domstolar som sedan blir en tolkning av vad som blir det egentliga utfallet, och vi ser faktiskt snarare en tendens till strafförkortningar för en hel del brott, framför allt när det gäller narkotikapåföljder. Detta bekymrar regeringen, och det är någonting som vi tänker titta närmare på och återkomma till. Låt mig också säga att jag började med att konstatera att brottsligheten i minskar och faktiskt har gjort det . Det gör inte att regeringen är nöjd. Det är precis när det gäller den typ av mängdbrottslighet som jag vet irriterar stora delar av befolkningen som jag tycker att det är viktigast att ta ytterligare steg. Det gäller skadegörelse och enklare misshandel som för den enskilde betyder mycket. Bedrägerierna runt om i växer, och vi ser hot av olika slag växa fram inte minst i internetmiljön. Jag är frustrerad över att möta inte minst unga människor som upplever att de är utlämnade till en vuxenvärld som inte ser dem. De får ta emot hot av olika slag utan att vuxenvärlden reagerar. Vi har gjort mycket, men vi har inte gjort allt vi borde göra.