prot · H10912 · 2013-10-15 00:00:00 — En så upprörande orättvisa som den ekonomiska ojämlikheten mellan kvinnor och män kan man inte lämna onämnd när man är politiker. Det finns dessutom jättemycket vi kan göra. Vi är arbetsgivare. Vi kan i kommuner, i landsting och i staten ta ansvar för lönebildning och andra arbetsmarknads- och arbetsmiljöfrågor. Som opinionsbildare kan jag och andra prata om frågan och sporra arbetsmarknadens parter. Vi kan samla dem, som vi har gjort i Delegationen för jämställdhet i arbetslivet, och hålla trycket uppe på att de ska agera vettigt i den här frågan. Inte minst kan jag och andra peppa våra lokalt engagerade partivänner att göra det som jag vet att i alla fall mina partivänner gör i och i , nämligen se till att kvinnor och män har rätt att jobba önskad arbetstid eller har rätt till heltid i den verksamhet som vi finansierar. När det kommer till arbetet med mäns våld mot kvinnor har det tagits många initiativ och gjorts många satsningar , inte minst tack vare det arbete som min företrädare, , lade ned på det området. Sedan är det frågan om pojkars skolresultat. Det är en fråga som liksom alla jämställdhetsfrågor, eller de flesta, är väldigt komplex och sammanvävd av olika saker. Men jag möter runt om i , när jag är ute och reser, en gemensam oro för hur det ska gå när pojkar , som går, trillar efter. Glädjande nog har vi kunnat se att den utvecklingen har stoppats, men jag vill vänta och se innan jag drar för stora växlar på det. Det handlar om alltifrån pojkars och flickors olika mognadsutveckling till en icke-plugg-kultur. Men det handlar också om det faktum att många pojkar har ett större behov av ordning och reda och tydliga strukturer, inte minst under tidiga år i skolan. Jag är övertygad om att när den förändring av skolan som alliansregeringen har genomfört får genomslag kommer den också att lämna ett viktigt bidrag till att pojkar kommer i kapp i skolan. Jag kan nämna något mer om alla de pengar som har gått till jämställdhetsintegrering, och då hakar jag på skolan, som vi har pratat om. Det är ett exempel från som jag vill lyfta fram som visar något i sin enkelhet. Det är inte mycket av de 2,6 miljarderna som har gått just till . Men där har ett medvetet arbete i skolan lett till att pojkarna har kommit i kapp flickorna. Man satsar på sex- och samlevnadsundervisning, närvarande vuxna, nej till mobbning och nej till bråk och stök. Det har lett till att de har kommit i kapp. Det visar att vi inte bara behöver vara uppgivna, utan med medvetet arbete kan man komma långt. är bara ett exempel. I har man minskat benbrotten genom att snöröja på ett bättre sätt. I har man ökat kvinnors andel av starroperationerna. På punkt efter punkt har den här satsningen på jämställdhetsintegrering inneburit små steg åt rätt håll. När representanter för Håj-kommunerna samlades i för att berätta för varandra vad de har åstadkommit deltog jag i mitt feministiska liv i ett möte om jämställdhet där majoriteten i församlingen om 100 människor var män. Det finns anledning att vid sidan av de heta ideologiska debatterna om viktiga principfrågor som kvotering och föräldraförsäkring också slå fast att 2,6 miljarder till jämställdhetsintegrering utgör en stor och viktig skillnad. När vi jobbar med frågor om jämställdhet måste vi jobba långsiktigt och börja i förskolan. Jag hinner inte ta upp den frågan i mitt anförande, men vi måste också jobba kortsiktigt med de åtgärder som vi kan och behöver vidta . Med politisk kunskap, vilja och handlingskraft har vi tagit många steg i alliansregeringen, och jag är beredd att ta många fler. 158 (S) replik: När rätten till barnomsorg infördes innebar den enormt mycket för kvinnors självständighet och möjlighet att arbeta. Tyvärr finns fortfarande inte rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid. Därför borde det finnas en lagstadgad rätt till detta på samma sätt som det finns lagstadgad rätt till barnomsorg på kontorstid. Många jobbar utanför kontorstid, inte minst kvinnor. En undersökning inom LO visade att var fjärde småbarnsförälder tvingades gå ned i arbetstid eller tacka nej till jobb på grund av att det inte passade med förskolans öppettider. Även inom tjänstemannayrkena sker mycket arbete utanför kontorstid, inte minst i form av övertidsarbete. Det här är en viktig jämställdhetsfråga. Är det inte dags att få lagstadgad rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid? 159 Statsrådet (FP) replik: Jag och regeringen delar verkligen uppfattningen att det är angeläget att det finns barnomsorg på obekväm arbetstid. Därför har vi infört ett särskilt bidrag om totalt sett 100 miljoner för att stimulera kommunerna till en utbyggnad av omsorgen och även gynna de kommuner som redan har gjort det. Det är ett bra första steg att ta innan vi lagstiftar. 160 (S) replik: Det behövs både och. Det behövs både stimulans till kommunerna att bygga ut och lagstadgad rätt till barnomsorg. I många kommuner finns över huvud taget inte den möjligheten. Det blir orättvist för barnfamiljerna beroende på i vilken kommun de råkar bo i. Att visa att frågan inte är diskutabel är ett sätt att driva på kommunerna. Vi behöver både och. 161 Statsrådet (FP) replik: Det är en ständig avvägning när man jobbar med politik på riksplanet hur mycket man ska lägga sig i och hur mycket man ska bestämma. I det här fallet tycker jag att det är ett rimligt steg att börja med ett stimulansbidrag och se hur långt det leder. 162 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Tack, jämställdhetsministern, för den här viktiga debatten! Jag vill hinna med att ställa två frågor. började diskuterade vi utredningen om barnäktenskap och tvångsäktenskap. Det har gått , och man har inte kommit någonvart. När kommer vi i att få ta del av en proposition, och när kan vi fatta beslut om en lag mot barnäktenskap och tvångsäktenskap? Det sker nedskärningar i kommunerna, och jämställdhetsfrågorna har sämst läge i alla kommunerna. Är det inte dags att för alla kommuner och landsting att upprätta handlingsplaner i frågor om jämställdhet så att vi får bukt med den situation som alla är upprörda över? 163 Statsrådet (FP) replik: När det gäller utredningen och en proposition i frågan om barnäktenskap och tvångsäktenskap fortlöper arbetet enligt plan. Jag kan inte föra till protokollet en exakt tidpunkt när propositionen läggs fram för kammaren, men den är på gång. Jag kan inte datumet utantill, men jag kan inhämta fakta strax. Jag följer arbetet noga, och jag vet att till skillnad från en del annat fortgår det arbetet som det ska. När det gäller kommunalt jämställdhetsarbete anser jag att det bidrag på en kvarts miljard som staten har lämnat i form av Håj-pengarna är precis den typen av stöd och uppmuntran vi ska ge till kommunerna för att jobba med frågorna. Kloka kommuner har handlingsplaner, men kommunerna ska själva ta fram dem. 164 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Det är olyckligt att vi aldrig får något besked – trots utredningen. Vi vet att det finns olika idéer och tankar om hur vi ska få bukt med problemet. Det är dags. 70 000 svenska barn befaras vara utsatta för risken för tvångsäktenskap och barnäktenskap. Jag hoppas verkligen att vi snart får höra ett datum för när vi kan fatta beslut i kammaren. 165 Statsrådet (FP) replik: Hedersrelaterat våld och förtryck är ett av de prioriterade områdena när det gäller allt jämställdhetsarbete, inte minst våldsfrågorna. Till det har avsatts mycket resurser. Det finns många förslag i utredningen. Jag beklagar att jag inte kan datumet, men låt mig återkomma efter pausen. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 1 § (forts.) Allmänpolitisk debatt 166 (S) replik: Jämställdhetsministern har pratat mycket om de 3,6 miljoner som kvinnor förlorar under ett arbetsliv. Det är viktigt att fakta kommer fram. Det låter också som att ministern tycker att det inte är så bra att det ser ut så . Men trots allt kommer det inga förslag som vi från Socialdemokraterna kan se eller utläsa vare sig i budgetpropositionen eller i något annat. Vi vet att det finns åtgärder som gör att man kan komma till rätta med detta – bland annat lönekartläggningar och jämställdhetsplaner mer regelbundet . Vi vet också att 200 000, oftast kvinnor, jobbar deltid, ofrivillig deltid. Det finns många saker som man kan göra rent politiskt, men ändå ser vi inga förslag till beslut eller politisk vilja att lägga fram förslag. Jag undrar varför. Är ministern nöjd med den här skillnaden på 3,6 miljoner eftersom ingenting görs åt det? 167 Statsrådet (FP) replik: Jag ser tre huvudorsaker till de stora löneskillnaderna. Det handlar om föräldraskap, lönediskriminering och en könsuppdelad arbetsmarknad. När det gäller föräldraskap var det parti som mot allas vilja drev igenom en pappamånad . Jag är relativt ny som statsråd. Jag räknar med att få med mig mitt parti på att införa en tredje reserverad pappamånad. Det tycker jag är handling. När det gäller lönekartläggning har vi gett vår utredare tilläggsdirektiv att titta på om det var så klokt att gå ned till . Det är en fråga som jag räknar med att vi kommer att få återkomma till. 168 (S) replik: Om man vill förändra gäller det att gå från ord till handling, och det måste göras ganska snabbt. Även om jämställdhetsministern får med sig sitt parti är det inte regeringen, och det är ändå regeringen som jämställdhetsministern ska se till lägger fram förslag i rätt riktning. Det är där vi ser brister. Även om ert parti tar ställning räcker det inte för att lägga fram förslag. Det måste vara hela regeringen som lägger fram förslag i rätt riktning. 169 Statsrådet (FP) replik: Den borgerliga regeringen 91–94, ledd av , med i, är den enda regering som har gjort något riktigt modigt i föräldraförsäkringen. Man införde den första reserverade pappamånaden och tog från befintlig försäkring. Sedan var det toppen att en socialdemokratisk regering lade till en trettonde månad och gav den till pappan, inte lika modigt men väldigt bra. Jag känner att record när det gäller att fatta sådana här modiga beslut kan man tryggt lita på. 170 (S) replik: Jag tänkte ta fasta på det som pratade om i sitt inledningsanförande när det gäller förskola. Jag tänkte koppla det vidare till förskola, fritidshem och över huvud taget skola och en bra välfärd. Både män och kvinnor är i behov av att ha en bra välfärd. har välfärden, med den borgerliga regeringens goda minne, urgröpts. påstod i sitt inledningsanförande att ni hade satsat på välfärden. Men om man räknar med inflation och att befolkningen har ökat, räknar med löneutvecklingen och att befolkningen har blivit äldre är det de facto en minskning i välfärden. Det kan nog väldigt många skriva under på när man ser att färre jobbar i den skattefinansierade välfärden . Det hänger inte ihop för mig när påstår att hon satsar. Människor ute i kommunerna märker ingenting av den satsningen. 171 Statsrådet (FP) replik: Det stämmer inte, . 40 miljarder har tillförts av skattemedel. Antalet läkare har ökat , antalet sjuksköterskor liksom antalet vårdcentraler har ökat, liksom antalet apotek, liksom antalet anställda i kommuner, liksom resurser till förskolan, liksom resurser till gymnasieskolan, liksom resurser till högskolan och vuxenutbildningen. Det är klart att 40 miljarder räcker till en hel del. Det finns massor av problem i vår välfärd, men låt oss diskutera verkligheten och inte en felaktig bild av minskade resurser. 172 (S) replik: Gärna en korrekt bild, och jag är ganska säker på att de människor som står i kö till sjukvården i , de människor som inte får en äldreomsorgsplats och de barn som har en fritidshemsplats med över 75 barn per grupp inte delar den verklighetsbild som teoretiskt målar upp. Det går att påstå att man har satsat, men i själva verket har välfärden urgröpts. Ni satsar på skattesänkningar i stället för på välfärden. 173 Statsrådet (FP) replik: Köerna till sjukvården har minskat drastiskt. Vi har byggt ut 150 000 nya förskoleplatser. Det går att le åt det, för det är en fantastisk nyhet – från 330 000 till 480 000 förskoleplatser. Vi har problem när det gäller fritis. Där har grupperna blivit för stora. Det måste vi titta på. Jag säger inte att allt är toppen, men jag tror att det är bättre att utveckla ett land utifrån en sann bild än utifrån en vrång bild. 174 (S) replik: Regeringen har anslagit extra medel i sin budget till organisationer som jobbar med våldsutsatta kvinnor, vilket är väldigt, väldigt bra. De här organisationerna, ofta de olika kvinnojourerna ute i landet, behöver en mer trygg och stabil basfinansiering för att kunna utföra sitt viktiga arbete. Jag undrar hur de här medlen kommer att fördelas. Regeringen har glömt en viktig organisation, och det är landets brottsofferjourer som går på knäna rent ekonomiskt. Jag undrar: Kommer de att kunna ta del av de här pengarna? Jag har ytterligare en fråga. Statsrådet sade att mäns våld mot kvinnor är en för statsrådet prioriterad fråga. Jag tänker då lite på kontaktförbudet när en person hotar eller förföljer en. Man kan överträda kontaktförbudet gång på gång utan att det händer någonting, så det är ett väldigt dåligt skydd. Hur ser statsrådet på det? Har ni några åtgärder? 175 Statsrådet (FP) replik: Kvinnojoursrörelsen har varit helt avgörande – såsom det civila samhället ibland kan vara i ett land – för att de här frågorna ska komma högst på dagordningen. har de gjort det. Det är en av de politiskt prioriterade frågorna. Vi försöker att se till att kommunerna tar det ansvar de måste ta. Men systemet fungerar verkligen inte tillräckligt väl. Det är grundfakta. Det är därför är regeringens samordnare för att försöka hitta ett system för att fördela resurserna så att det blir mer av långsiktighet och en större trygghet. När hon kommer med sina förslag räknar jag med att komma hit och berätta hur vi ska göra. I väntan på det har vi fördubblat det permanenta verksamhetsstödet från 20 till drygt 40 miljoner . De kommer att fördelas av . Brottsofferjourerna kommer också att kunna söka av de pengarna. 176 (S) replik: Tack för det svaret! Jag tycker att det är bra, även om det inte är tillräckligt. Det skulle behövas en större pott pengar. Vi socialdemokrater satsar extra pengar på landets brottsofferjourer så att man slipper konkurrera om resurserna. Men jag undrar hur finansieringen kommer att se ut. Blir det en basfinansiering eller måste man söka projektmedel och utvecklingspengar? Man kan ju inte utvecklas hur mycket som helst. 177 Statsrådet (FP) replik: Det har helt rätt i. Det finns hundra miljoner utöver det som är utvecklingsmedel. Problemet är att det har funnits för lite verksamhetsstöd. Det här är inte projektstöd utan verksamhetsstöd. Man skulle kunna säga att utvecklingsmedlen i viss utsträckning har finansierat verksamhet som kommunerna borde betala i stället. Jag hoppas verkligen att vi ska se en sådan utveckling framöver. Låt mig tillägga, när det gäller kontaktförbudet, att tycker att man borde pröva att i stället ha ett vistelseförbud för att ta detta lite längre och se om man kan få det att fungera. Då kan en förövare förbjudas att vistas i kvinnans och barnens hemkommun. 178 (S) replik: Jag vill prata om föräldraförsäkringen, som även statsrådet var inne på. Jag tycker att det är glädjande att höra att vill se en tredelad försäkring, men jag vill ha garantier för att det är en ambition som även regeringen har. Föräldraförsäkringen är en fantastisk social reform. Men framför allt – om man inte bara ser till jämställdheten – handlar det om barnen och deras möjligheter att kunna ha en nära relation till båda sina föräldrar. Jag har både träffat och sett många som säger: Det är så skönt att dela föräldraledigheten med min man eller min fru därför att vi lär känna våra barn mycket bättre, vi lägger en grund för att kunna ta ut föräldrapenning när de är sjuka och så vidare. Man lär känna sina barn och ökar möjligheterna till en tryggare relation, helt enkelt. Därför vill jag ställa frågan: Vilka garantier kan du lämna för att regeringen tar frågan om delad föräldraförsäkring på allvar? 179 Statsrådet (FP) replik: Låt mig ge frågan tillbaka till : Vilka garantier kan hon ställa för vad Socialdemokraterna, vid ett regeringsskifte, skulle göra under nästa mandatperiod? Vi följer den politiska debatten, och jag har läst de handlingar som emanerar från er kongress. Där står ungefär som jag hoppas att det kommer att göra efter landsmöte, men inte lika fast skrivet, nämligen att det skulle kunna vara ett steg. Låt oss vara ärliga med att detta är en fråga där vi tövar lite och känner respekt för att vi inte har en stor majoritet av befolkningen med oss. Jag tror att det är det som gör att många partier har tvekat. Min record är att genomförde detta när både och Socialdemokraternas representant, som då hette , hånskrattade åt förslaget i . 180 (S) replik: Jag tackar statsrådet för svaret! När det gäller att lämna garantier kan vi först och främst konstatera att ni har styrt det här landet . Man kan se en marginell förändring av uttaget av föräldradagar när det gäller pappor. Vi kan i alla fall gå ut med att säga att taken är en viktig fråga. Vi kan och vill höja taken i föräldraförsäkringen för att möjliggöra för fler att ta ut dagar. Vad är ni beredda att göra på den fronten? Sedan talade du om strukturer. Vad mer är du beredd att göra? Vilka idéer har du, förutom jämställdhetsbonus som inte har visat sig ha den goda effekt vi båda vill? 181 Statsrådet (FP) replik: Jag tror att det mest verkningsfulla medlet är ytterligare reserverade månader i föräldraförsäkringen. Jag är övertygad om att om vi hade byggt upp den försäkringen hade vi gjort som man gör i och på , nämligen individualiserat eller delat den mer. har vi en fin gammal försäkring som vi håller på att reformera stegvis. Jämställdhetsbonusen var ett försök att se om det gick att arbeta på ett annat sätt. verkar det inte ha gått tillräckligt bra. 182 (S) replik: Det finns tydliga samband mellan hur utbyggd den offentliga äldrevården är i ett land och hur många medelålders kvinnor som förvärvsarbetar. I fortsätter anhörigomsorgen att öka enligt SCB. har räknat på det och kommit fram till att det är hundra tusen personer – flest kvinnor – som anger vård av anhörig som skäl till för man tvingas gå ned i arbetstid eller sluta arbetet. Jag undrar vad har för reflexioner och vad man gör åt detta, eftersom det påverkar hela livssituationen direkt och också den kommande pensionen för dessa kvinnor. Det är inte enbart föräldrar, utan också ofta svärföräldrar. Jag undrar hur ser på det. 183 Statsrådet (FP) replik: Mina reflexioner kring välfärdsfrågorna och inte minst äldreomsorgen handlar om behovet av att ha en sund offentlig ekonomi och att ha en växande ekonomi där många arbetar och startar företag så att vi får goda skatteintäkter. För mig hänger feminism och god ekonomi ihop. Det är nästan omöjligt att klara ett jämställt familjeliv och att ha individuella, starka kvinnor och män som kan förverkliga sig också utanför familjen om man inte har en stark välfärd. Jag känner att jag jobbar för en regering som har sett till att har klarat den djupaste och längsta lågkonjunkturen i på ett sätt som gör att vi har kunnat fortsätta att investera i välfärden. 184 (S) replik: Det var en reflexion, men den leder inte till någonting. För de kvinnor som är i den situationen var detta ett icke-svar. Man måste gå mer direkt in på varför det ser ut som det gör. Kan det handla om att kvaliteten på äldreomsorgen måste säkras? Behöver man nationella riktlinjer för att verkligen känna en trygghet med den äldreomsorg som finns i den egna kommunen? Jag skulle önska att ni gick mer in på det i stället för att ha det generella svaret att den här regeringen är den bästa i världen. Det räcker inte för de kvinnor som finns och arbetar inom välfärden och som får gå hem för att ta hand om andra. 185 Statsrådet (FP) replik: Det räcker inte att äldreomsorgen inte är tillräckligt bra. Vi står inför stora utmaningar där vi behöver rekrytera massor av människor. Jag är helt medveten om det, men jag tycker att det är lite hånfullt att säga att det för kvinnor som får hjälp av äldreomsorgen av kvinnor som jobbar inom äldreomsorgen inte spelar någon roll att vi har goda finanser i . Det är klart att det spelar roll. På en plus en halv minut tyckte jag att detta var viktigt, eftersom vår diskussion böljar mellan regering och opposition. 186 (S) replik: Statsrådet var inne på kompetensbrist. Jag vill därför ställa några konkreta frågor om det. Hur får vi fler män i sjukvården? Hur får vi fler män i förskolan? Hur får vi fler kvinnor som vill köra truck och lastbil och jobba i verkstaden när regeringen har fått gymnasieskolan att haverera? sökte för att gå yrkesförberedande program. Ungdomarna tror inte längre på de yrkesförberedande programmen. har gått i spetsen för gymnasieskolans haveri. Hur ska få fler män i sjukvården? 187 Statsrådet (FP) replik: För att få fler att göra icke-traditionella val tror jag att det handlar om både kort- och långsiktiga åtgärder. De långsiktiga är nästan svaret på alla frågor när det handlar om jämställdhet och att bryta könsmönster. Det handlar om förskolan, att den förskola som möter av alla barn jobbar med genus- och jämställdhetsfrågor på ett medvetet och bra sätt. Sedan måste man också jobba kortsiktigt. Oavsett hur många som går i olika gymnasieprogram finns det goda exempel. I till exempel har man jobbat med ett vård- och omsorgsprogram där av studenterna är pojkar. Ett medvetet jämställdhetsarbete inte minst lokalt tror jag är viktigt steg. 188 (S) replik: Tydligen krävs det en ny långsiktighet, eftersom vi nu ser framför oss att de som har valt ett yrkesförberedande program kanske borde ha valt att vidareutbilda sig till sjuksköterska eller att några kvinnor som borde ha valt att utbilda sig inom transportsektorn inte gör det. Det innebär att de branscherna kommer att ha en ännu mer skriande kompetensbrist. 189 Statsrådet (FP) replik: Det håller jag verkligen med om. Inom ramen för en jämställdhetsdiskussion kan nästan var och en debattera sin egen käpphäst. Men om vi försöker hålla oss till genusfrågan, oavsett om det är en bra eller dålig gymnasieskola, oavsett om det är en bra eller dålig högskola: Könsmaktsordningen ligger alltid som en matta, och den måste vi alltid bearbeta, oavsett om vi är överens om hur gymnasieskolan ska se ut eller inte. 190 (S) replik: Jag funderar på det statsrådet sade tidigare i sitt anförande om satsningen på , som är jättebra. Statsrådet sade att det var en unik satsning i historien på jämställdhet. Men visst har väl till exempel utbyggnaden av barnomsorgen inneburit väldigt många miljarder i satsningar, och visst var det en mycket bra jämställdhetssatsning. Lite nyansering kanske det behövs. När jag läser utvärderingar av olika projekt som de 2,6 miljarderna har gått till ser jag att alla projekt inte har fortsatt, utan det har varit projekt, och sedan har det inte hänt något. Hur är statsrådets uppfattning? Har det lett till förändrade attityder och till förändrade arbetssätt eller är det projekt som sedan avslutas? 191 Statsrådet (FP) replik: Särbeskattning, barnomsorg av hög kvalitet till låg kostnad och föräldraförsäkring tror jag är de tre viktigaste och mest kostsamma reformerna som har bidragit till jämställdhet i – jag vill inte vara otydlig på den punkten. Men för jämställdhetssatsningar som bara handlar om jämställdhetsintegrering eller att titta på saker med ett jämställdhetsperspektiv, det är unikt. När man tittar på alla tiotusentals projekt är det klart att man ser projekt som har varit mer eller mindre lyckade. Men till exempel beträffande de miljarder som har gått till satsningar på våld mot kvinnor är det väldigt många av projekten som är mycket lyckade. Jag nämnde och – det finns många konkreta exempel som är bra. Men självklart finns det också sådant som har varit mindre bra.