prot · H1095 · 2013-09-26 00:00:00 — Nuonaffären har vi diskuterat ett stort antal gånger tidigare. Jag kan bara konstatera att det material som fanns till grund för själva affären var ett under jämfört med det som fanns i de affärer som den socialdemokratiska regeringen utförde vad gäller kolkraften i . 32 (S): sade att han skulle ta min fråga på allvar, men jag undrar om det inte var skämtversionen som kom som svar. sade att det var ett fantastiskt arbete som låg bakom bilprovningsförsäljningen och Nuon. Han säger till och med att bilprovningsförsäljningen har skett på bästa tänkbara sätt. Varför är det då inte skattebetalarna som på tidningen tackar för en bra affär utan vd:n på det företag som fick köpa till underpris? Varför är inte skattebetalarna lika nöjda som vd:n som fick köpa bolaget, ? 33 Statsrådet (M): Jag vill kraftigt protestera mot begreppet underpris. Det var det högsta priset som kom fram i auktionen. och andra får gärna skälla på mig för att vi har fel politik; det är helt okej. Men att racka ned på de opolitiska tjänstemännen på som ofta kan få högre betalda jobb någon annanstans och gör ett fantastiskt arbete är ovärdigt och behöver inte ske på detta vis. Skäll på mig och min politiska stab, men säg inte att mina opolitiska medarbetare gör ett dåligt jobb. De gör ett fantastiskt jobb, och jag är stolt över dem. Jag vet dessutom att de kommer att göra ett lika bra jobb vid en annan ministär, och det är ett av adelsmärken. 34 (S): Jag vill bara tydliggöra i protokollet att jag inte har riktat någon kritik mot någon tjänsteman. All min kritik var riktad mot regeringen. 35 (S): Även min fråga går till och handlar om Nuon. Köpet av det holländska energibolaget för ca är den största kontantaffär som någonsin har gjort. Det var en prislapp som enligt flera bedömare låg lite väl högt. Inte minst tjänstemännen på påpekade detta. De sade också att det nog kunde ta upp till innan det skulle ge den önskvärda avkastningen. har ledning meddelat att man skriver ned resultatet med 30 miljarder och sänker avkastningskravet från . Mot bakgrund av att har till uppdrag att ställa om och vara ledande miljömässigt men har fått skriva ned sina investeringsplaner kraftigt, hur avser ministern att se till att man ska kunna leva har lagt fast? 36 Statsrådet (M): Tyvärr måste jag åter korrigera frågeställaren. För det första kostade Nuon 89 miljarder. För det andra är det inte ledning som bestämmer avkastningskraven. Det gör ägarna, det vill säga för tillfället vi på . Nuon är en affär som får utvärderas på lång sikt. Det är uppenbart att den prisutveckling som har varit på elmarknaden har gått åt fel håll när man tittar på om prislappen var rätt eller inte. i efterhand var det ett mycket högt pris. Om det var en bra affär eller inte får framtiden utvisa. Vad gäller miljömålen kan jag konstatera att , då Socialdemokraterna ledde landet, gick från koldioxidutsläpp , vilket var mer än hela . Detta håller vi nu på att vända på. Frågeställaren bör alltså fråga sig var man ska utkräva ansvar för detta problem. 37 (S): Jag skulle inte använda så kraftiga ord om jag hörde till den alliansregering som genomförde Nuonaffären. Det var ingen socialdemokratisk regering som gjorde det. Vi socialdemokrater ifrågasatte affären när den skulle genomföras och vilka konsekvensanalyser som var gjorda. På detta fick vi inga tillfredsställande svar. Det är mot bakgrund av detta som vi ställer krav på att det ska tillsättas en oberoende som tittar på hur beslutsprocessen gick till och vilka bedömningar som gjordes. För skattebetalarna, det vill säga alla vi som tillsammans äger , spelar detta givetvis roll. Är ministern, som jag inte tycker behöver mästra i ägarfrågan på det sätt han gjorde, beredd att göra något? 38 Statsrådet (M): Nuonaffären kommer att bli föremål för KU:s granskning. Då kommer, vad jag förstår, dessa frågor att få sitt rättmätiga svar. Låt mig dock notera att historierevisionism är något som vi inte brukar hålla på med i . Det brukar vara andra länder som gör det. Ska man ägna sig åt det ska man se till att kratta ordentligt och sopa bort de spår som finns. Socialdemokraterna var försiktigt positiva till Nuonaffären. Detta står att läsa i ett pressmeddelande från Socialdemokraterna i genom talespersonen . Detta är sanningen. Ska man försöka sig på historierevisionism måste man sopa bort spåren, och kvasten måste nå ända till . Annars går det inte. Bostäder för soldater och försvarsanställda sjömän 39 (M): Jag har en fråga till försvarsministern. Värnplikten gjordes vilande till förmån för ett system med frivillig rekrytering. Detta talar man ofta om som en försvarsreform, men egentligen är det kanske mer korrekt att säga att det är en samhällsreform – både för att reformen är viktig för hela samhället och för att hela samhället behövs för att få den på plats. Det handlar om många saker. Ett exempel som vi har talat om tidigare är att kunna göra karriär efteråt och få med sig viktiga erfarenheter in i andra anställningar. En annan viktig faktor är något så grundläggande som att ha tak över huvudet man är anställd. De värnpliktiga soldaterna bodde på logement. Dagens soldater och sjömän ska ju bo i hus och lägenheter precis som alla andra. Hur ser försvarsministern på dagens bostadssituation för våra soldater och sjömän? 40 Försvarsminister (M): Det stämmer att vi i och med det beslut som fattades har gått över till en frivillig rekrytering. Det innebär också att vi har sagt att de soldater och sjömän som tjänstgör i Försvarsmakten inte ska bo på logement eftersom det inte är något bra sätt att vara en del av samhället . Det kan vara en tillfällig lösning eller om man långpendlar till orter där man inte kommer att bo resten av livet. Detta är dock en fråga som Försvarsmakten ensam inte kan lösa. Här måste alla, precis som säger, vara med och bidra. Det handlar om kommuner och lokala bostadsbolag. Det handlar självklart också om att hitta nya och bra lösningar så att man kan få ett boende till ett hyfsat pris som passar den som är ung. Det är en utmaning som inte bara soldater utan även studenter har. 41 (M): Jag tackar för svaret. Det där med bostäder är inte alltid så enkelt. Det talas ofta om att man ska hitta just ettor till soldater. Men på många av mina resor har jag talat med soldater som snarare efterlyser fler fyror eller femmor eftersom man vill bo tillsammans med det gäng som man umgås med . Man kan fundera över hur det är , när de har hunnit skaffa familj och stadga sig. Då kanske det är bostäder i storlek någonstans däremellan som kommer att efterfrågas. Jag tror att det är viktigt att vi är lyhörda och hittar ett system där det finns stor flexibilitet, både utifrån olika delar av landet och utifrån ålder etcetera. En följdfråga: Vilka initiativ tycker försvarsministern vore viktigast lokalt men också nationellt för att vi ska undvika att bostadsbrist blir en hämmande faktor i rekryteringen framöver? 42 Försvarsminister (M): Att ha någonstans att bo är en mycket bra förutsättning för att kunna sköta sitt jobb, kunna trivas och vilja fortsätta att vara kvar i Försvarsmakten. På den nationella nivån genomför regeringen satsningar på att förenkla bostadsbyggandet. Men jag tror också att det måste till lokal samverkan och smarta lösningar för att hantera detta på de olika orterna. Det finns bra exempel. var jag själv ute i och var med och tog första spadtaget till ett boende. Det var en stiftelse med särskilt fokus på bostäder för militärer i som började bygga nya soldatbostäder. Den stiftelsen har skrivit avtal med kommuner och har kunnat börja jobba i norr om som ligger nära livgardet. Detta är två lokala exempel där man kan samverka för att lösa frågan. vill vi naturligtvis inte ha särskilda enklaver utan blanda upp boendet för soldater, officerare och sjömän. Men ett bra boende är en bra grund för att trivas på jobbet. Överenskommelse om ett friskare 43 (MP): träffas ministrar från alla för att nå en överenskommelse om ett friskare . Det handlar inte minst om den övergödning som bidrar till döda bottnar och algblomning i . Inför mötet har miljöorganisationer gått ut och varnat för att håller på att vattna ur överenskommelsen. Bland annat ska ha motsatt sig bindande krav och åtgärder för bland annat obligatoriska näringsbalanser i jordbruket. Organisationen Coalition Clean Baltic sade så här: Det här förslaget är en katastrof. har ändrat sin position från det mest miljövänliga landet till sämst av alla och har den lägsta ambitionen när det gäller näringsläckage från jordbruket. Det är pinsamt för . Även andra har reagerat kraftigt på att nu blockerar arbetet för . Men jag har också hört positiva signaler om att kanske kan vara berett att släppa sitt motstånd. Jag ser att landsbygdsministern redan har gjort sig redo för att svara på frågan: Kommer att ställa sig bakom den här överenskommelsen för en friskare havsmiljö? 44 Landsbygdsminister (C): Att minska utsläppen och att ta itu med de problem som vi har med övergödning i våra vatten är en angelägenhet för alla delar av vårt samhälle, vilket inkluderar de gröna näringarna och verksamheterna. I har vi bedrivit ett framgångsrikt arbete som har sammanfattats i begreppet greppa näringen. Det är ett frivilligt system som har givit goda resultat på frivillig väg. Detta system har därtill exporterats, kan vi kalla det, till andra områden i vårt närområde, där det också har visat sig vara framgångsrikt för att på ett frivilligt sätt bekämpa övergödning och utsläpp av skadliga ämnen till vatten. Vi ämnar fortsätta på den inslagna vägen därför att den har visat sig vara framgångsrik. 45 (MP): Ska jag tolka det som att kommer att blockera överenskommelsen, där man faktiskt vill ställa bindande krav och vill att det ska finnas vissa obligatoriska krav på att använda de metoder som används till exempel inom greppa näringen och som landsbygdsministern nu talar så varmt om? I så fall blir jag bekymrad. Jag tror att vi behöver ett arbete för att minska övergödningen, där jordbruket är en viktig del. Därifrån kommer stora delar av utsläppen. De näringsbalanser som det finns förslag på att man ska ha krav på i överenskommelsen har visat sig vara ett av de mest effektiva sätten att komma till rätta med övergödningen. De är också bra för bonden, som då inte behöver lägga på mer dyr gödsel än nödvändigt. Det är faktiskt också en vinst att vara mer resurseffektiv. Jag undrar återigen: Hur ska jag tolka detta? Kommer att ställa sig bakom överenskommelsen eller inte? Sedan vill jag passa på att flika in en fråga: De miljöersättningar som fanns inom Landsbygdsprogrammet och som bland annat gick till att stödja bönder som försökte minska övergödningen förlängs inte. Hur kommer det att slå mot deras möjligheter? 46 Landsbygdsminister (C): Jag tar den sist framställda frågan först. Då kan jag säga att ingångna avtal kommer att gälla också . Därefter kommer vi att formera ett nytt landsbygdsprogram som tyvärr inte kommer att vara i drift . Men det beror på EU-systemet. Den debatten kan vi ta . För att komma tillbaka till Helcom: har varit drivande när det gäller att få fram åtgärdsplaner. I de redovisningar som vi nu har visar det sig att för vidkommande har de åtgärdsplaner som funnits varit mycket framgångsrika. De har varit det därför att vi har haft ett frivilligt system som har gjort att bönder men också andra näringsidkare och verksamheter har iklätt sig ett frivilligt ansvar i stället för att med piska tvingas att göra saker. Den vägen ämnar jag och den stå upp för även . 47 (S): Statsrådet har sålt en del av våra gemensamma tillgångar . Det kan se ut som en tanke att det sker och till samma belopp som när regeringen lägger en proposition om att sänka skatterna med lika mycket lånade pengar. Vi hoppas verkligen att tanken inte är att försäljningsintäkterna ska gå till ofinansierade skattesänkningar. Av betydelse för statens resultat är också att detta att göra av med tillgångar naturligtvis minskar skulden. Men min fråga om resultaträkningen är: Är bedömningen från statsrådet att den avkastning som de här Nordeaaktierna skulle ha haft understiger den ränta som Riksgälden lånar upp statsskulden till? 48 Statsrådet (M): säger själv att statsskulden naturligtvis minskar, och det är svaret på hans fråga, kort och gott. Pengarna går inte till något annat än att betala av på statsskulden. Statens balansräkning minskar alltså på tillgångssidan och på skuldsidan. Konstigare än så är det inte. Jag förstår inte riktigt den kritik vi får om att vi på något vis skulle kunna dölja siffrorna i budgeten. Det är två helt olika saker. Den andra frågan är värd att diskutera lite längre kring, och jag vet inte om jag hinner med det under den här minuten utan det kanske får bli nästa. Jag gör ingen bedömning vad gäller avkastningen på Nordeaaktier . Däremot kan man säga att aktier på lång sikt ofta brukar avkasta bättre än räntebärande papper. Därmed skulle man vinna på att ha aktier. Men om man ska föra det resonemanget fullt ut bör staten köpa upp mycket mer. Man borde köpa upp hela Nordea – och varför bara Nordea? Varför inte också , , eller SKF? De skulle ju ge en förväntad meravkastning. Men då får man en stor risk i statens balansräkning, vilket vi inte vill ha. 49 (S): Visst skulle vi kunna diskutera hela Nordeaaffären. Det görs ju i medierna . Staten har som passiv ägare antagligen medverkat till att priset vid den här försäljningen är lägre än vad det annars hade kunnat vara. Men det var inte riktigt det som jag var ute efter, utan jag var faktiskt ute efter just mellanskillnaden mellan den avkastning som vi kan anta att Nordea skulle ge 2014 och den ränta som Riksgälden lånar upp till. Det är alldeles uppenbart av statsrådets svar att vi nog har en gemensam uppfattning om att avkastningen skulle ha gett mer än den räntan. Då undrar jag: Kan vi läsa det i budgetpropositionen? Ni har ju ändå känt till att ni tänkte sälja aktierna. Kan vi se var någonstans regeringen tar höjd för minskade intäkter på grund av den här försäljningen? 50 Statsrådet (M): Ett konkret svar på frågan: I budgetpropositionen står det att vi har planer på att sälja företag för, om jag inte minns fel, och . blir det en förskjutning . Men jag tror att totalen blir ungefär likadan. Siffrorna borde vara reliabla även efter den här affären. Men låt mig återigen ta den första frågan, som jag vet att man ställer och som är mycket intressant. Den gäller även för en privatperson. Om man tror att Nordeaaktier ger bättre avkastning än räntebärande papper bör man ta väldiga lån för att köpa Nordeaaktier. Men det gör inte de allra flesta människor, för de vill inte ha den risken. På samma sätt kan man diskutera när det gäller hela . Jag tycker inte att skattebetalarna i onödan ska behöva ta finansiella risker, vilket de gör om staten äger en massa Nordeaaktier. Den andra effekten som också är bra för skattebetalarna är att en lägre statsskuld gör oss mindre sårbara när och om en finansiell kris drabbar igen. Redovisning av bidrag till partierna 51 (M): Jag riktar min fråga till justitieministern och den gäller regeringens förslag om en lagreglerad skyldighet för partierna att redovisa de privata ekonomiska bidrag som de får. I höstens propositionsförteckning aviseras ett sådant lagförslag till december. Det förslag som finns och som har varit ute på remiss har fått en del kritik. Det gör mig något orolig för om tidsplanen håller. Min fråga är alltså: Vilka förutsättningar bedömer justitieministern att det finns för att regeringen och kan presentera en proposition ? 52 (): Det är riktigt att har tagit fram ett förslag om ökad insyn i partiernas och valkandidaternas finansiering. Detta har varit ute på remiss, och som vanligt finns det en massa synpunkter på de förslag som föreligger. Det handlar om att man till Kammarkollegiet ska lämna en intäktsredovisning med uppgifter som gäller de intäkter som ett parti har fått på central, regional och lokal nivå. Partiets intäktsredovisning ska också innehålla uppgifter om intäkter som avser valkandidats personvalskampanj. Det är alltså många delar i detta som är viktiga, och man måste alltid ta intryck av de olika synpunkterna. Men vi har lagt förslaget i propositionsförteckningen därför att vår avsikt är att lägga fram en proposition till . 53 (M): Kommentarer kanske är överflödiga. Men jag konstaterar att vi kan se fram emot en proposition . Åtgärder mot olagliga personregister 54 (S): Jag skulle vilja rikta min fråga till , och den berör den registrering av romer som polisen i har gjort. Men min fråga är av mer allmän karaktär. Det är klart att vi är många som blir mycket upprörda över att den myndighet som är tillsatt för att upprätthålla lag och ordning begår brott av denna karaktär. Det för tankarna tillbaka till Förintelsen. Det är djupt olyckligt och hör inte hemma i en demokrati . Då funderar man på vilka andra myndigheter som har register av detta slag. Jag är mycket tveksam till om regeringen här och kan garantera att så inte är fallet. Min fråga är helt enkelt: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att garantera att myndigheter inte förföljer människor och har olagliga register? 55 Landsbygdsminister (C): Alla myndigheter som har någon typ av register har en inspektion eller motsvarande så att säga över sig som övervakar att de eventuella register som finns hos myndigheter följer den lagstiftning som finns. Utöver detta finns det en datainspektion som har det övergripande ansvaret för att se till att den lagstiftning som vi har på olika områden i vårt samhälle följs och efterlevs även av våra myndigheter. 56 (S): Jag utgår från att även polisen granskas på samma sätt. Det är helt uppenbart att det inte redovisas och inte alla gånger framkommer vilka register som faktiskt finns. Jag tror att man kan göra ganska mycket, och jag tror att det är viktigt att regeringen här visar handlingskraft och är beredd att vidta åtgärder för att tillse att detta inte upprepas. Jag har själv varit borgarråd i och varit ansvarig för bland annat denna typ av frågor. Där rensade vi ut registren. Vi tog hela arkivet över den förföljelse som hade bedrivit av romer och gav det som en gåva till romerna själva. Även om det var någonting otäckt från början blev det någonting fint. Här kan regeringen göra gott och göra bot och bättring. Min uppmaning är därför: Vidta de åtgärder som behöver vidtas för att tillse att detta inte upprepas. 57 Landsbygdsminister (C): Jag kan försäkra frågeställaren att denna fråga har en mycket hög prioritering, för att inte säga den högsta prioriteringen, i regeringsarbetet . Jag tycker att justitieministern vid dagens sammankomst men också i allmänna ordalag gentemot till exempel medierna har visat att vi tar denna fråga på största allvar. Jag tror också att det har blivit en väckarklocka både för de övervakande myndigheterna och för myndigheter i allmänhet att se över om någonting eventuellt strider mot den lagstiftning som vi har på detta område i vårt samhälle. 58 (S): Regeringen har ålagt Försvarsmakten att spara på sina lönekostnader. Försvarsmakten har svarat att reduceringar av organisationen bedöms leda till att förmågan att utveckla och vidmakthålla krigsförbanden reduceras till en nivå som påverkar iståndsättandet och vidmakthållandet av insatsorganisationen. Vidare säger att den operativa förmågan kommer att minska om åtgärderna genomförs, likaså förmågan att upprätthålla grundberedskap. När beslut fattades här i 2009 om att låta värnplikten vara vilande varnade vi socialdemokrater för de ekonomiska följderna. Vi sade också att en förändring först måste analyseras och sedan eventuellt fattas beslut om. Regeringen valde att göra tvärtom. har regeringen lagt till . Men faktum kvarstår att det ska sparas . Min fråga till försvarsministern är om hon kan garantera att den operativa förmågan och grundberedskapen inte drabbas eller försämras med anledning av besparingarna. 59 Försvarsminister (M): Jag tackar för frågan. Detta är en möjlighet för mig att vara mycket tydlig. Mitt fokus är att stärka försvarsförmåga och att stärka Försvarsmaktens långsiktiga ekonomi. Detta gör vi genom att tillföra , förutom de tillskott som vi har gjort på materielsidan med början från detta år. arbetar vi tillsammans med Försvarsmakten med den långsiktiga ekonomin, där uppdraget i regeringsbeslut 5 handlar om att se över befarade kostnadsökningar för personal. Jag vill alltså vara mycket tydlig. Det handlar inte om sänkta anslag, och det handlar inte om besparingar. Det handlar om att vi ska säkerställa att den av beslutade insatsorganisationen kan genomföras inom angivna ekonomiska ramar. Försvarsmakten har varnat för befarade kostnadsökningar framåt 2019. Då har vi mycket tydligt sagt: Se över era befarade kostnadsökningar. 60 (S): Jag tackar ministern för svaret. Ministern verkar säker i sitt svar. Tyvärr kan jag konstatera att det inte återspeglas ute i verksamheten eftersom man just nu sitter med dessa problem och tittar på lönekostnader och så vidare. Man jobbar med detta eftersom problemet finns . Om ett förband exempelvis behöver ha 250 personer i sin verksamhet enligt det faktiska antalet tjänster som finns men de ekonomiska ramarna tillåter 200 är det ett klart underskott. När man dessutom skulle behöva 275 personer på grund av bemanningsuppdrag, intern och extern utbildning, tjänstledighet, sjukdomar med mera går det inte längre att bedriva den verksamhet som man är ålagd att göra. Hur jag än räknar blir 200 miljoner minus 500 miljoner ett minus på 300 miljoner. I en i övrigt ansträngd ekonomi hos Försvarsmakten borde trots allt 300 miljoner mindre leda till en försämrad verksamhet. Min följdfråga blir: Vad avser ministern att göra för att säkerställa den operativa förmågan och grundberedskapen med tanke på hur läget ser ut ? 61 Försvarsminister (M): Här gäller det att vara tydlig och hålla reda på effekter på kort sikt och på lång sikt. Då säger jag återigen att min utgångspunkt är att vi ska stärka vår försvarsförmåga. Min utgångspunkt är att den reform som vi har beslutat om tillsammans här i riksdag ska genomföras. Då kommer också den operativa förmågan att stärkas. Sedan jag tillträdde som minister har jag arbetat tillsammans med Försvarsmakten med den kortsiktiga ekonomin och med den långsiktiga ekonomin. Vi kan redan nu till nästa års budget föreslå en ökning av anslaget som bekostar just personal. Det handlar om att rekrytera, utbilda och öva personal. Det är en viktig del att bygga försvarsförmåga. arbetar vi med Försvarsmaktens långsiktiga ekonomi. När Försvarsmakten kommer och säger att man befarar en kostnadsökning framåt 2019 på säger jag: Se över era kostnader till 2019 – ingen besparing, ingen nedskärning. 62 (M): Jag riktar mig till finansmarknadsminister med anledning av att staten sålde de återstående aktierna i . Att sälja dessa aktier var ett av många löften från Alliansen inför valet . Att staten nu är ägare av Nordea gör att staten lämnar en roll både som lagreglerare och som ägare på den svenska bankmarknaden. Mot bakgrund av detta skulle jag vilja rikta en fråga till statsrådet om hur och den övriga regeringen ser på hur man kan utveckla den svenska banktillsynen när staten nu inte är ägare utan bara domare på den svenska bankmarknaden. 63 Statsrådet (M): Från alliansregeringens tillträde 2006 och fram till nu har fått mer än dubbelt så mycket resurser som . Vi är mycket drivande inom EU när det gäller att utveckla och förstärka banktillsyn och banklagstiftning. Jag tycker att det blir lättare att förklara, lättare att vara pedagogisk och lättare att föra samtal med bankerna om vi är utanför ägarskapet, framför allt när man talar med övriga stora banker i som vi inte är ägare i – , och . Det är ett av många skäl till att vi gick ur Nordea. Ett annat skäl är att vi undandrar svenska skattebetalare en finansiell risk.