prot · H10937 · 2013-11-29 00:00:00 — 30 Statsrådet (C): har frågat mig om jag anser att boende och företag i har rätt till en bra postservice. Wasberg har också frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att garantera en bra postservice för boende och företag i . Det är viktigt att ta till vara alla de möjligheter och resurser som finns i hela vårt land och att vi som enskilda, oavsett var vi råkar bo, har möjlighet att arbeta, studera, driva företag och förverkliga våra drömmar. För att det ska vara möjligt att bo och driva företag i hela landet krävs det god tillgång till service. Just därför har regeringen avsatt betydande medel till särskilda insatser för hållbara servicelösningar. Dit hör att regeringen –2014 genom särskilda regeringsbeslut satsar på särskilda insatser inom området kommersiell service. Det är pengar som går till att stärka butiker och drivmedelsstationer som har en strategisk betydelse i gles- och landsbygder och till att utveckla nya innovativa servicelösningar i dessa områden. Till det kommer de ca som vi satsar inom samma område i länen, där prioriteringen av insatserna görs på länsnivå. Det stödet styrs av förordningen om stöd till kommersiell service och möjliggör exempelvis investeringsstöd till satsningar i Sveriges skärgårdar. Regeringens politik innebär att staten i så kallade särskilt sårbara och utsatta glesbygder bör ta ett särskilt ansvar för att medborgare och företag även fortsättningsvis ska ha tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. Regeringen avser att utreda förutsättningar för ett stöd samt hur det skulle kunna utformas. När det gäller postservice ska den hålla god kvalitet och i så stor utsträckning som möjligt möta de behov som alla hushåll och företag i landet har. Just därför ställer regeringen långtgående krav på genom de tillståndsvillkor som man har för att bedriva den samhällsomfattande posttjänsten. är skyldigt att följa de villkor som gäller i de tillstånd bolaget har. De villkoren meddelas av med stöd i den postlag som beslutat om. Eventuella förändringar som Posten gör i sin verksamhet ska ske på ett sådant sätt att bolaget även framöver kan uppfylla de villkor som satts upp för den samhällsomfattande posttjänst som Posten ska tillhandahålla. Postutdelningen på Tjockö, som Wasberg tar som exempel i sin interpellation, har anmälts till PTS av bland annat Tjockö ekonomiska förening och Tjockö byalag. Postutdelningen på Tjockö diskuteras just nu också i Postens interna råd för utdelningsfrågor. Dessutom pågår det en dialog om postutdelningen mellan och de människor som bor på Tjockö. Som minister varken kan eller bör jag föregripa dessa processer genom att uttala mig om exakt hur postutdelningen på Tjockö ska se ut. är fullt ut ansvarigt för de operativa beslut bolaget fattar om sin verksamhet och för att de besluten inte strider mot de villkor som man har att leva upp till. 2010 fattade beslut om en långtgående postlag, där det tydligt framgår att kraven på den samhällsomfattande posttjänsten ska ligga kvar på samma höga nivå som . Att ha tillgång till en god posttjänst i hela landet är viktigt, och därför följer jag och regeringen utvecklingen på detta område mycket noga. 31 (S): Jag vill gärna tacka statsrådet för svaret, som måste sägas vara ganska omfattande i text men inte så innehållsrikt i relation till de frågor som jag har ställt. Jag förstår att det känns tillfredsställande för statsrådet att verkligen tala om hur viktigt det är att tillvarata alla möjligheter och resurser i hela landet och att vi som enskilda individer ska ha möjlighet att arbeta, studera, driva företag och förverkliga våra drömmar oavsett var vi bor. Jag förstår att statsrådet gärna räknar upp ett antal miljoner som ska tjäna som bevis på att den här önskan också är politik på riktigt. Jag säger inte heller att det helt och hållet har saknats insatser när det gäller gles- och landsbygd, men mina frågor rörde just postservicen för dem som bor och kanske också driver företag i , om statsrådet anser att de ska ha tillgång till en bra postservice och om statsrådet avser att vidta åtgärder för att garantera en sådan. Svaret verkar vara ja på det första och nej på det andra. Om vi skärskådar de ekonomiska stöd som statsrådet lutar sig mot i sitt svar kan vi snabbt konstatera att det handlar om olika typer av investeringsbidrag, investeringsstöd och stöd för köp av vissa tjänster etcetera. Det är inte alls dåligt, men det är inget som tar sikte på just de frågor som jag lyfte fram i interpellationen. Statsrådet känner sig också föranledd att klargöra att hon varken kan eller bör föregripa de diskussioner som försiggår när det gäller det exempel som jag tar upp i interpellationen genom att uttala sig om exakt hur postutdelningen på Tjockö ska se ut. Jag måste nog klargöra att jag inte avkrävde statsrådet något direkt svar om just situationen på Tjockö. Det är möjligt att statsrådet förväxlade min interpellation med vissa brev som hon ska ha fått. Jag använde det snarare som en illustration för att visa vad som pågår i vår storstadsnära landsbygd som statsrådet talar sig varm för hur viktigt det är att ta vara på alla de möjligheter och resurser som finns i hela landet. Jag vill dock säga att statsrådet gör helt rätt som lutar sig mot postlagen, som uppdaterades . Det är riktigt att det tydligt framgår att kraven på den samhällsomfattande posttjänsten ska ligga kvar på samma nivå som tidigare, vilket jag säkert tror att de boende och verksamma på Tjockö också sympatiserar med. Jag konstaterar att vi socialdemokrater till viss del ville gå längre än regeringen. Vi ansåg exempelvis att Posten skulle ges en tydlig roll som nationell aktör genom att bolaget skulle pekas ut som ansvarigt för den samhällsomfattande posttjänsten. I praktiken löses detta nu genom . Dessutom framhöll vi redan då något som alla vet, nämligen att mängden brev minskar och troligen kommer att göra det även framgent. Följden av det blir att man kanske måste tillskjuta ett statligt stöd för att även i fortsättningen kunna klara uppdraget. Därför ville vi socialdemokrater utreda detta redan då. , , verkar det som om regeringen har kommit fram till att stöd till kommersiell service behöver utredas, men vad utredningen mer precist ska göra verkar fortfarande vara höljt i dunkel. Allt jag har kunnat hitta är ett pressmeddelande. Den samhällsutveckling som pågår gör att människor på landsbygden får det svårare att få den service de borde ha. Det gäller även i . Kärnfrågan är hur samhällsservicen ska se ut. Det är en viktig och relevant fråga för både enskilda personer och företag som vill att det ska vara möjligt att leva och verka även på andra platser än i storstaden, och jag vill gärna att statsrådet utvecklar sina tankar om detta, gärna också med koppling till frågan om ytterligare arbetstillfällen på landsbygden. 32 Statsrådet (C): Det är väldigt viktigt att vi har en väl fungerande postservice i hela landet. Det gör att människor kan skicka och ta emot försändelser och annan viktig information. Inte minst för dem som av olika skäl kan ha valt att inte så frekvent använda elektroniska kommunikationer är en väl fungerande posttjänst ännu viktigare eftersom dessa personer ofta betalar sina räkningar med post genom någon form av brevgiro. Som minister med ansvar för it-frågorna jobbar jag för att så många som möjligt ska kunna ta del av digitaliseringens fördelar. Men jag är precis lika tydlig med att man ska kunna vara medborgare i fullt ut även framöver utan att ha en dator eller en smart mobil. Det är bland annat därför som det är så viktigt med en fungerande posttjänst. är posttjänsterna otroligt viktiga för att man ska kunna bedriva företag i eller i andra delar av landet. Att vi har ett postväsen som fungerar väl är mycket viktigt. Det var precis därför som alliansregeringen lade fram förslag till en ny postlag som sedan beslutade om. Där tydliggjorde vi att kraven på den samhällsomfattande posttjänsten ligger kvar på samma höga nivå som . Som tillsynsmyndighet har PTS under det här året fattat beslut om att inleda en dialog med posten för att övervaka eventuella förändringar inom postservicen i glesbygden. har PTS låtit ett oberoende företag undersöka hur privatpersoner, företag och intresseorganisationer ser på postutdelningen i fem utvalda glesbygdsområden. Enligt den undersökningen är åtta av tio tillfrågade hushåll ganska nöjda med den postservice de har. Tillgången till olika sorters service, bland annat post, är avgörande för att människor ska kunna leva och verka i hela landet. Just därför jobbar både jag och regeringen intensivt med den frågan. Vi anser att regeringen och staten bör ta ett särskilt ansvar för att medborgare och företag även fortsättningsvis ska ha tillgång till en god grundläggande nivå av kommersiell service i särskilt sårbara och utsatta glesbygder. Som jag nämnde tidigare aviserade regeringen så sent som i budgetpropositionen att en utredning ska se över förutsättningarna för stöd till kommersiell service i glesbygd och hur ett sådant stöd kan utformas. Vid sidan av det är det förstås viktigt att vi har en politik som leder till att vi kan få till stånd livskraftiga boendemiljöer och livsmiljöer också i våra skärgårdar. En viktig faktor i det är ett bra näringslivsklimat, och där har regeringen gjort stora insatser. Vi har sänkt restaurangmomsen, vi har sänkt arbetsgivaravgifterna och kostnaderna för att anställa, vi arbetar intensivt för att minska regelkrånglet och vi har satsat på att bygga ut bredband i glesbygden, inklusive skärgårdarna. Vi har sett till att målmedvetet frigöra radiospektrum i etern för att vi nu ska kunna underlätta och påskynda utbyggnaden av till exempel mobiltelefoni och mobilt bredband i landsbygden. Allt detta är viktiga delar för att människor ska kunna bo, leva, studera och driva företag i de delar av landet där man finns. 33 (S): Att sitta i regeringsställning är ju att ta ansvar för den förda politiken, och efter vad jag förstår försöker statsrådet beskriva hur regeringen har klarat det. Vi har här i kammaren och på andra ställen hört och får även nu höra hur viktigt det är med landsbygden och tillväxten av fler jobb. Jag tycker dock att vi ändå kan se att regeringen ganska stillatigande ser på hur ett antal förutsättningar för att vi ska få en levande landsbygd försvinner. På ganska många håll i landet blir det allt längre till skola, livsmedelsbutiker, bensinmackar och serviceställen. Jag tror också att det finns många som håller med mig när jag säger att regeringen ger med ena handen men tar tillbaka med den andra. När det gäller den fråga vi talar om just , nämligen postservicen, finns inget konkret stöd för hur man ska kunna tillförsäkra att denna viktiga funktion för oss som enskilda och för företagare ska kunna fungera i hela landet. När det gäller den nya postlagen som kom 2010 har jag uppfattat att ett av skälen till att den lades fram var att det fanns ett EU-postdirektiv som skulle genomföras. Att postlagen i sig skulle vara ett resultat av regeringens goda ambitioner kan jag alltså inte riktigt hålla med om. Som sagt, när det blir långt till saker och ting förstår nog alla att det gör livet svårt för många. Då har jag ändå inte kommit in på frågor som rör personer som har någon form av funktionsnedsättning eller helt enkelt på grund av ålder eller sjukdom har lite svårare att ta sig fram och tillbaka. Skärgårdsbefolkningen är visserligen seg och tålig, men till slut kan det ändå bli en omöjlighet att bo kvar när butiken försvinner, när apoteksombudet försvinner, när posten inte kommer fram och när heller inte kommunikationerna gör det möjligt att ta sig fram och tillbaka på ett smidigt sätt för att hämta post och uträtta ärenden. Jag har också hört hur viktig är och vilket fantastiskt skyltfönster den är, inte minst för turismen . Men jag menar att det också måste finnas någonting att visa upp i skyltfönstret. Då krävs det att det finns en åretruntboende befolkning och företag som faktiskt verkar i skärgården. Och för det krävs det onekligen en viss samhällsservice. Det är klart att det är bra att den här utredningen, som statsrådet nämnde även i sitt andra anförande, kommer till stånd. Men den hade kunnat initieras . vill jag lyfta upp en fråga. Det är inte säkert att statsrådet har möjlighet att svara på den, men det skulle vara intressant att höra statsrådets reflexioner. Det finns en till viss del obekräftad uppgift som pekar på att skärgården enligt Postens sätt att se det inte räknas som glesbygd. Men det är heller inte tätort. Då är frågan: Vad är det? 34 (S): Jag begärde ordet i den här debatten också, för jag blev lite intresserad av om det kommer något faktiskt förslag när det gäller postservicen. I fjälltrakter kör man på försök med färre utdelningar. I stället för delar man ut varannan eller . Det kan vara bra. har vi dem på marknaden som allt som oftast sköter paketutdelningen. Jag har ett exempel från , där man har många småföretagare som har ganska mycket pakettransporter. Det kan vara fyra transporter till från . Men posten kommer kanske bara . När det gäller de förslag som regeringen kommer att lägga fram undrar jag: Kommer man att kunna samutnyttja de transporterna? finns det inga incitament för Posten att samverka med paketleverantörerna – i varje fall gör man det inte. Det framstår som lite underligt att man inte utnyttjar de transporter som faktiskt sker. Sedan kan jag inte låta bli att kommentera en sak när nu står här och säger att man gör allt för företagande. Vad har egentligen för förslag för att kompensera neddragningen i landsbygdsprogrammet? Det stora misslyckandet för måste ju vara de kommande neddragningarna i landsbygdsprogrammet. Där har vi socialdemokrater lagt fram ett förslag om att åtminstone kompensera det med ökade statliga insatser. Men vi verkar inte ha majoritet för det förslaget. Tyvärr är det och den borgerliga alliansen som styr. Statsrådet säger att man gör mycket för verksamheten och småföretagen i glesbygden. Det krävs mer än skattesänkningar. Det krävs fungerande kommunikationer. Det krävs fungerande it- och telefonlösningar för att företag ska etablera sig i glesbygd och fjälltrakter. 35 Statsrådet (C): Det gläder mig att tydliggör och är medveten om de tuffa krav som vi ställer i postlagen. Det gäller kraven på Posten och de höga krav vi har när det gäller att bedriva den samhällsomfattande posttjänsten. Självklart avspeglar de lagförslag som regeringen lägger på bord de ambitioner som regeringen har. Vi är medlemmar i , och den typen av lagförslag kan ibland också vara föranledda av EU-processer. Men att ställa långtgående krav på den samhällsomfattande posttjänsten är en politisk ambition som alliansregeringen och står för och som vi såg till att bekräfta i den nya postlag som regeringen fattade beslut om 2010. Ska vi ha livskraftiga livs- och boendemiljöer krävs det en god posttjänst också i skärgården, men det krävs mer. Det krävs ett gott näringslivsklimat, som vi var inne på i vår förra debattomgång. Det krävs också ett bredare angreppssätt. Därför lanserade regeringen initiativet Attraktionskraft , som syftar till att lyfta och främja förutsättningarna för attraktiva livs- och boendemiljöer i hela vårt land. Attraktionskraft är en arena för dialog. Det är en arena för samverkan som samlar aktörer från olika nivåer och olika sektorer och fokuserar på olika områden. Det är kommersiell service, kultur, fritid, det civila samhället, digital tillgänglighet, kulturella och kreativa näringar, destinationer, upplevelser och boendemiljö. I bred samverkan med civilsamhället, med LRF, med Visita, med organisationen med flera ska vi tillsammans se till att öka attraktionskraften. För skärgården är turismen en viktig källa till utveckling och ökad sysselsättning. Därför satsar regeringen –på att utveckla hållbara turistdestinationer och på insatser för att stärka turism- och upplevelseföretag i olika delar av landet. Tillsammans med Visit ska genomföra insatser för att stärka och utveckla hållbara turistdestinationer som har en potential att växa också på en internationell marknad. Regeringen arbetar alltså intensivt för att få till stånd en levande landsbygd, däribland skärgårdar runt om i . En god postservice är en av många viktiga komponenter i det arbetet. Just därför ställer regeringen krav på att vi ska ha en samhällsomfattande posttjänst av mycket god kvalitet som ger service i hela vårt land. Sedan vill att jag , redan innan den utredning som regeringen aviserade i budgetpropositionen har gjorts, ska dra slutsatser om vad den utredningen ska komma fram till. Med förlov sagt: Om regeringen redan hade bestämt vad slutresultatet skulle bli vore det bortkastad tid och bortkastat arbete att tillsätta en utredning. Vi tillsätter den utredningen för att vi vill vända på många olika stenar och för att vi vill få fram riktigt bra förslag till hur vi kan förstärka arbetet. Det sker ovanpå de nästan som regeringen tillsammans med länsstyrelserna satsar på att stötta den kommersiella servicen i gles- och landsbygderna. Avslutningsvis gäller det landsbygdsprogrammet, även om det leder debatten i en annan riktning. Jag är glad över att kunna berätta att i regeringen såg till att står kvar vid samma höga medfinansieringsandel i landsbygdsprogrammet för kommande programperiod som vi har under den innevarande, trots att EU har valt att dra ned på sin andel. 36 (S): Det var glädjande, måste man säga, att regeringen inte ville ha en lägre ambition i postlagen 2010 än i den föregående . Som jag sade tidigare är det viktigt att man, om man sitter i regeringsställning, tar ansvar för den förda politiken. Det är sant att det är många olika perspektiv som hänger ihop, särskilt när vi talar om landsbygden och landsbygdens problem. Jag tycker i och för sig att jag någonstans kan höra att statsrådet instämmer i den oro som många ger uttryck för när det gäller att postservicen blir sämre. Den blir kanske svårtillgängligare. De som har post är säkert nöjda i den utsträckning som statsrådet redovisade. Problemet gäller hur nöjda de kommer att vara om 5, 10, 15, om utvecklingen fortsätter i den här riktningen. Man kan tro, precis som en del har gett uttryck för, att det som sker på Tjockö är ett första steg till att dra ned på postservicen. Posten är också en viktig del av infrastrukturen i de här samhällena. Därför skulle jag vilja avsluta med att säga så här: Postens samhällsuppdrag borde förstärkas när det gäller serviceåtagandet på landsbygden. En utredning om ett eventuellt ekonomiskt stöd borde redan ha varit klar, och förslag borde redan ha legat framme för beslut. Vi socialdemokrater anser att boende och företag i har rätt till en bra postservice. Om statsrådet också anser det borde statsrådet självklart vidta åtgärder för att garantera detta för dem som bor och verkar i . 37 (S): Tack för en bra debatt! Frågorna är oerhört viktiga. Det är viktigt att sänder signaler om att det ska finnas bra möjligheter till postservice i hela landet. Det är inte helt lätt att vara centerpartist i en regering i ett land som som just nu genomgår den snabbaste urbaniseringen i EU. Det ställer nya krav på regeringen att möta urbaniseringen så att det går att upprätthålla en service i hela landet. Det är också upp till regeringen, när man inte har fått igenom sina förslag i EU, att vidta åtgärder som kompenserar. Det har regeringen inte gjort. Landsbygdsprogrammet har inte kompenserats med statliga insatser. Den här debatten handlar i huvudsak inte om de frågorna, men de är en del av förutsättningarna för kommersiell service i hela landet. Där måste samhället stötta aktörer, till exempel bensinstationer, apoteksombud, systembolagsombud och så vidare så att det går att upprätthålla service i hela landet. Där är Posten en viktig aktör. Jag kommer att fortsätta att följa statsrådets arbete i frågan. 38 Statsrådet (C): Att sitta i regeringsställning och vara ansvarig minister innebär också att man ser till att inte bara prata utan också genomföra det man säger i praktiken. Det är precis därför som i den här debatten har fått ovanligt innehållsrika svar och många beskrivningar på olika delar som regeringen och gör så att människor, alldeles oavsett var de råkar bo i landet, har bra möjligheter att leva, utvecklas, driva företag och studera. och alliansregeringens inriktning är att se till att hela , inklusive landsbygden, har goda förutsättningar att ta steget in . Det är därför som vi har valt att satsa 2 ½ miljard på att bygga ut snabbt bredband på landsbygden, som byalagen i praktiken genomför. Det är därför som vi höjer takten i att bygga ut snabbt modernt bredband också på landsbygden. Det är därför vi höjer takten i mobilnätsutbyggnaden. Det är därför som vi ställer tuffa krav på den samhällsomfattande posttjänsten. Tillgång till service är så otroligt viktig för att tillväxten och jobben ska skapas i olika delar av landet. Vad landsbygd behöver är inte en Skansenpolitik eller nostalgiskt tillbakablickande. Den behöver en modern politik för framtiden och en jobbskaparpolitik som gör det möjligt för människor och småföretag i hela landet att växa, utvecklas och bidra till nya jobb och ökad tillväxt i vårt land. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2013/14:152 om minskat sjuklöneansvar 39 Näringsminister (C): har frågat mig när regeringen kommer att införa ett reducerat sjuklöneansvar för företagen. Jag vill inleda med att säga att jag håller med om att sjuklöneansvaret kan upplevas som betungande särskilt för de mindre företagen. Mot bakgrund av detta har regeringen i budgetpropositionen aviserat att konstruktionen av högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader ska ses över i syfte att förbättra småföretagens situation. I översynen ingår att bland annat pröva möjligheten att differentiera högkostnadsskyddet utifrån företagsstorlek. 40 (S): Jag vill tacka näringsministern för det korta och kärnfulla svaret! Jag är entreprenör och företagare, och jag har varit det i mer eller mindre hela mitt yrkesliv. Jag har lärt mig att det privata företagandet är både lustfyllt och förenat med risker. Det är alltid skoj när affärerna landar rätt och intäkterna kommer in i verksamheten. Lika trist är det när det ingående penningflödet minskar och kostnaderna för företaget är för stora i relation till intäkterna. Att vara företagare är verkligen en 24:7-sysselsättning. Man tänker på hur nästa affär ska komma in och på vilket sätt det kan vara möjligt att behålla personal eller till och med nyanställa. Den viktigaste faktorn för företaget är att det finns en affär. Möjligheten att tjäna pengar på sina produkter, tjänster eller både och är grundläggande för företagens existens. Vi pratar sällan om den delen utan koncentrerar mycket av samtalen till kostnadsdelen. Det är helt självklart att företagen inte ska ha större kostnader än att dessa täcks av intäkterna. Varje företag ska ju gå med vinst. Det är också en förutsättning för ett bra och sunt företagande. Många startar företag för att de vill skapa något själva, inte vara anställda. De vill styra över sin egen tid och förverkliga sina idéer. Det är en omständlig process att komma i gång, men när den väl är i gång uppstår de riktiga utmaningarna och möjligheterna. Hur ska jag få in mer intäkter? Vågar jag investera i nya kostnader, till exempel datorer? Vågar jag ta in extrapersonal eller till och med tillsvidareanställa för att kunna behålla eller ta mer marknadsandelar? Det finns alltid en rädsla för att kostnaderna ska bli för stora så att löner inte kan betalas ut till både företagaren och eventuella anställda. Det finns alltid en oro för att klara av att driva verksamheten om någon blir sjuk, fortleva när man har tappat en affär eller i väntan på nästa affär.