prot · H009120 · 2013-06-11 00:00:00 — Vidare har regeringen föreslagit ett så kallat investeraravdrag (prop. 2012/13:134). Investeraravdraget innebär att privatpersoner som investerar i småföretag får göra skatteavdrag för en del av investeringen. Syftet med förslaget är att förbättra småföretagens kapitalförsörjning och därmed förstärka deras möjligheter att växa och anställa. Regeringen har även genomfört flera förstärkningar av offentliga riskkapitalaktörer, såsom sammanslagningen av och . Genom etablerandet av har regionalfondspengar från EU fonderats och används till regionala investeringar där totalt har investerats i ca 150 bolag . Målsättningen är att skapa en central marknadskompletterande aktör för rikstäckande näringslivsutveckling som erbjuder rådgivning och finansiering i större utsträckning . Även investeringsmandatet för har vidgats till att också omfatta andra industrier utöver fordonsindustrin. Sammantaget innebär förändringarna ytterligare förstärkning av dessa kapitalkanaler och möjliggör att fler företag kan ta del av detta investeringskapital. Regeringen arbetar således aktivt med småföretagandefrågor och med att fortsätta förbättra företagens investeringsklimat och tillväxtmöjligheter samt att upprätthålla fungerande marknader. 40 (S): Jag tackar finansmarknadsministern för svaret. Det jag nu visar här i kammaren är en vridaxel. Den är ett resultat av arbete. Råvaror i förening med arbete har skapat ett värde. Vridaxeln är tillverkad på i och är en nyttighet för den truck den en gång ska tjäna. I små och medelstora företag i vårt land och i stor utsträckning i det län jag kommer ifrån utförs ett viktigt arbete. De har kanske inte så flotta kontor, blanka skor och kostymer eller gigantiska bonusar, men de är besjälade av arbete som skapar nyttigheter som skapar arbetstillfällen som skapar levande bygder. Det är industriella värden i stället för finansiella värden, långt bort från bankpalatsen där pengar ska bli pengar. När finansdirektörer i storföretag talar om förbättrad kapitaleffektivitet handlar det om att driva igenom långa betalningstider. Små och medelstora företag får agera bank. När storbanker talar om omprissatt lån till små och medelstora företag är det en försköning för att de har höjt vinstmarginalerna. Små och medelstora företag har svårt att få lån. Räntan har höjts på lån och checkkrediter. Bankers krav på säkerhet vid lån har ökat påtagligt. I mitt län har ett antal företagare startat vad de benämner ett bankuppror. Första gången de vände sig till statsrådet sade han att de skulle vända sig till sina lokala riksdagsledamöter i stället. Det var det ansvar finansmarknadsministern tog: Vänd er till era lokala riksdagsledamöter! Jag har agerat och väckt frågor och interpellationer ett antal gånger här i kammaren, men reste till . Det som finansmarknadsministern, ministern med ansvar för statligt ägande, då sade hans bestående och kvarlämnande ord i var att företagarna måste bli starkare som kunder. Det hade en telefonsvarare kunnat säga. Ni måste bli starkare som kunder, säger ministern. Känner inte du, , som statsråd och finansmarknadsminister, att du har något politiskt ansvar för den situation som många företagare i och på andra platser i vårt land har påtalat? Är du inte beredd att ta något som helst politiskt initiativ? Du säger inte någonting mer än: Kunder, sluten er samman! Det är verkligen inget modigt fältrop av en finansmarknadsminister. 41 (M): Som gammal företagare jag har varit småföretagare och som styrelseordförande i ett antal småföretag tror jag att jag känner till den här marknaden och hur det är att vara företagare ganska väl. Jag har gått in för att hjälpa dem att få en bra produkt och bra ägare och att kunna utvecklas. Vi kan konstatera att regeringen har gjort en mängd insatser för att förbättra för småföretagarna . Skatterna är helt annorlunda . Vi är nere på , jämfört tidigare. Det är en jättestor nedgång som är viktig. Det är också viktigt att får investerare utifrån. Jag har även jobbat i storföretag som har investerat i olika länder som , , och andra. Jag vet att företagen tittar på skattesitsen och naturligtvis på marknadens storlek. Vad är viktigt för att få bra cash flow när det gäller internationella företag och det internationella kapitalet? Många bra saker har gjorts. Jag kan hålla med om att det inte är alla banker, framför allt inte de fyra storbankerna, som är de bästa att förhandla med när det gäller småföretag, och då menar jag företag med färre än tio anställda. Därför har regeringen gjort olika saker för att förbättra det hela. Ministern nämnde bland annat investeringsavdraget. Det innebär att jag som fysisk person kan gå in i till exempel ett turistföretag med 1,3 miljoner i aktiekapital och sedan får dra av av detta. Detta är under godkännande i , och det kommer att godkännas. Det kommer säkerligen att skrivas mer om det i budgeten. Det är otroligt viktigt. Det är just såddföretagen som har de största problemen. Det är också svårt för en bank att utan säkerheter gå in och garantera en finansiering på kanske en halv eller en miljon för en företagare om företagaren inte har en egen fastighet där man kan göra en inteckning. Jag vill också kommentera sammanslagningen av och . Det sker för att förstärka småföretagarsidan. Då talar jag inte bara om såddföretagen utan även om de andra företagen. Jag har suttit i styrelsen för bolag där har gått in med kanske 1 miljon. Detta ger småföretagaren en förstärkning, både när det gäller att få kapital och när det gäller att få mer kompetens. och hjälper också till att skaffa externa styrelseledamöter som kan hjälpa denna företagare som inte alltid har det så lätt. Jag kan också konstatera att vi har fått en ny och stor spelare, , med , som satsar på företag i inre . Men området för Inlandsinnovation har utökats, och man har börjat arbeta aktivt för att få dessa företag att kunna växa och att framför allt kunna gå från 1 person till 2, sedan till 10 och till 20. Vad händer mer? Jo, vi har utökat exportrådgivningen och exportstödet. Länsstyrelserna i alla län hjälper företag att få lån på exempelvis . Sedan får företagen hjälp att betala fakturor för exempelvis . Det är ett utmärkt stöd, bland annat likviditetsmässigt, för att komma i gång. Ett företag kanske behöver en begagnad verktygsmaskin, och företagaren kanske behöver resa till säljarens land för att göra en insats. 42 FINN (M): När jag läser denna interpellation måste jag säga att Socialdemokraterna verkligen har gjort en resa. De vurmar för att småföretagarna ska ha goda bankkontakter, som om inte alliansregeringen gör det. Jag får tacka finansmarknadsministern för ett mycket uttömmande svar om den palett av åtgärder som regeringen faktiskt vidtar. Månne är den resa som Socialdemokraterna gör lite unik. Jag blev politiskt aktiv . Det var då Socialdemokraterna förespråkade löntagarfonder. I stället för att vilja företagarna väl ville man ta företagens resurser ifrån dem. Det var som ville förstatliga bankerna. Det var kanske inte så långt som Socialdemokraterna ville gå. Men det var den tidens anda. I detta perspektiv, fru talman, har naturligtvis mycket vatten flutit under de socialistiska broarna, och det har blivit en tillnyktring. Jag slås ändå mycket av hur dagsläget egentligen ser ut. Hur mycket har Socialdemokraterna egentligen förflyttat sig? I bland annat deras budgetmotion inför detta år talas det om små miljonstöd till företagen, men man mörkar miljardutgifterna för företagen i form av skattehöjningar. Drakoniska lastbilsskatter kommer att läggas på åkare. Man räknar med att det är en fördyring på per åkare, vilket är avsevärt mer att ta ställning till i förhållande till att företagaren får lov att konkurrera och göra sin röst hörd på en fri bankmarknad. Man ska naturligtvis som kund utöva påtryckning vid sidan av de åtgärder som regeringen vidtar för att bankerna ska kunna erbjuda bland andra företagare gynnsamma villkor. Men det är naturligtvis viktigt att företagarna själva tar ett ansvar och spelar ut dessa aktörer mot varandra. Vi är gudskelov inte i närheten av ett förstatligande av bankerna så att man har en aktör att hantera. Då hade kanske den typen av stat fått agera på ett helt annat sätt. Om man nu får ett förmånligt lån ska en lejonpart av detta, med Socialdemokraternas politik, gå till att betala kraftigt höjda bolagsskatter. Då undrar jag om interpellanten verkligen får ihop denna politik. Socialdemokraterna säger sig värna om att regeringen tar något slags krafttag utöver det som är rimligt på en fri finansmarknad för bankerna, som naturligtvis är reglerade vad gäller de väsentliga inslagen. När företaget har fått sitt förmånliga lån måste man betala skatter av olika typer tillbaka till staten i stället för att komma in i produktiv verksamhet. När interpellanten visar på ett mervärde som är skapat av ett företag tror jag inte att företagen håller med om att detta är det sätt på vilket man kommer att gynna denna typ av värdeskapande process, det vill säga genom att bland annat höja bolagsskatterna med omkring 7,6 miljarder och lastbilsskatterna med ytterligare 4 miljarder för åkare. För de företagare som vill anställa unga inte minst snabbmatskedjor kommer det riktiga dråpslaget, nämligen skattehöjningar på genom ett borttagande av den nedsättning av socialavgifterna som finns för att gynna ungdomars möjligheter till arbete. Snabbmatskedjorna kommer dessutom att drabbas av ytterligare en skattehöjning som Socialdemokraterna talar tyst om, nämligen en höjning av restaurangskatten. Sammantaget, om man dessutom räknar med den expansiva bidragspolitik som Socialdemokraterna föreslår i sin budgetmotion, handlar det om i skattehöjningar. En stor del av dessa drabbar just företagarna. Då är det en klen tröst att ställer sig här som en förespråkare för att staten ska ta krafttag så att man får låna pengar billigare och kan betala dessa dryga skatteökningar. 43 Statsrådet (M): Jag tycker om att debattera med . Ofta blir alternativen tydliga. tycker jag att det är ett visst problem. Jag får frågan om det inte finns något mer som man kan göra än att säga åt kunderna att vara tuffare, vilket var tolkning. Jag räknade upp en palett av åtgärder som vi vidtar och har vidtagit. Men i nästa inlägg får jag återigen höra att det bara handlar om att kunderna ska bli tuffare. Jag skulle kunna upprepa min uppräkning, men jag väljer att inte göra det. Jag tycker att små och medelstora företag är viktiga för . Jag tror att de i mångt och mycket är nyckeln till att välstånd ska kunna fortsätta och öka. Det viktigaste som jag anser att man kan göra från statens sida är att se till att det finansiella systemet är i ordning. När länder drabbas av finansiella kriser där har även vi tyvärr varit drabbar det inte bara finansindustrin, utan det drabbar i huvudsak den reala sektorn med en förskräckande effekt på industriproduktion och sysselsättning och med fallande priser på bostäder och med börsfall. Genom att stärka banksystemet och genom att tvinga bankerna att hålla mer kapital i än vad man säger åt bankerna att göra i får vi en lugn och stabil miljö i . Vi får också en god finansiering för små och medelstora företag jämfört med andra länder som inte har ordning i sitt finansiella hus. Detta tycker jag är det viktigaste vi kan göra på politikens område. Utöver detta ska vi förstås se till att marknaderna fungerar så bra som möjligt. När jag träffade de driftiga företagarna i berättade jag naturligtvis om hela denna palett för dem också, alltså vad vi gör i regeringen och vad vi kommer att göra i fortsättningen, både inom och internationellt. Jag är övertygad om att de som talade med även framhöll dessa åtgärder. Men kanske bara lyssnade på åtgärderna om individens ansvar. Det är dock någonting som jag inte alls har något emot att tala om. Jag minns hur det var när kreditmarknaden var reglerad. Då stod företagare och individer med mössan i hand hos bankkamreren för att be om ett lån. Den tiden ska vi inte tillbaka till. Vi ska vara i en modern tid där man har olika alternativ. Men det innebär att ett större engagemang krävs av den enskilde att pruta, spela ut bankerna mot varandra, komma med förslag till bankerna och så vidare. Detta är någonting som jag tror är bra både för privatpersoner och för företagare. Det är ett komplement till den stora palett med åtgärder som vi har på andra områden för att möjliggöra en bättre kreditförsörjning till små och medelstora företag. 44 (S): Vid de många besök jag gjort ute i näringslivet i mitt eget län och andra har jag mötts av just finansieringsfrågan som ett av de tyngsta hindren för expansion och utveckling. Det är inte bolagsskatten som har varit ett problem, utan finansieringen. Jag har studerat vad sagt då vinsterna vuxit i banksystemet. De fyra stora plockade ut 86 miljarder . Aktieutdelningarna slår rekord. har uttalat att det är övervinster i banksektorn och rekordhöga marginaler. Han har också sagt att banksektorn är underbeskattad och hytt med fingret åt finanskapitalet. Men vad gör han? Använder han de eventuella muskler som är möjliga att använda? Nordea, där staten varit en betydande minoritetsägare, säljer man ut. är Nordea ledande i vinstmaximering, ledande i kvartalskapitalism, ledande i att ensidigt tillgodose aktieägarintressen. Jag tror inte att små och medelstora företag jublar över denna utveckling. Jag tror inte heller att man jublar åt att de sänkta bolagsskatterna gick till bankerna i betydande utsträckning. Storbankerna har tagit emot tre nya miljarder för utdelning. diskuterade man en revisionsrapport om här i kammaren i ett ärende från finansutskottet. Det tydliggörs att regeringen, dess allierade partier, tycker att det är oviktigt med ett samhällsintresse inom finanssektorn. Trots att har varit en tydlig prispressare vill inte ni i regeringen säga att denna bank har något samhällsuppdrag över huvud taget sälj ut bara! Ni är oförmögna att se samhälleliga intressen. Instrument ni har kunnat och fortfarande kan använda vill ni inte använda. Ni skäller på storbankerna när det passar, för de vet att ni aldrig kommer att bita. Det enda man kan säga till en upprörd opinion när det gäller vinstnivåerna och omvandlingarna av lån är: Byt bank! Har statsrådet tagit upp de små och medelstora företagens finansieringsproblem i sina återkommande samtal med storbankerna? Vad har de i så fall sagt då? Är de intresserade av att förändra sin relation? Är de intresserade av att ändra strategi när det gäller omprissättning, försvårad kreditgivning och skärpta krav på säkerheter? En företagare jag träffade i sade att han inte fått låna några hundra tusen till verkstaden men att han fått veta att han fick låna på huset eller låna för att köpa en motorcykel. Den syn som finns inom delar av banksystemet motverkar alla samhälleliga intressen att skapa och utveckla detta land. Jag är mycket nyfiken på vad storbankerna säger när statsrådet tar upp småföretagens intressen. 45 (M): Jag räknade upp ett flertal saker som den här utmärkta regeringen gjort för att förstärka företagandet i landet och bland annat lösa finansieringsfrågorna. Jag kan fortsätta ett tag till. Till exempel har vi genomfört att man kan få låna från utan borgen. Vi ser också riskchansmöjligheterna på exportsidan. Man kan få understöd till att göra en marknadsundersökning, exempelvis i , om man vill exportera sina produkter dit. utbildning har vi också byggt ut i . Vi har på de flesta orter möjligheter att effektivt, billigt och bra utbilda svenska exportsäljare för att kunna gå ut på de här marknaderna. Jag vill även tala lite mer om bankerna och banksystemet. Vi var illa ute under finanskrisen. Det var inte långt ifrån konkurs för både och . Det hade skadat enormt mycket om det skett. Det hade skadat oss alla, även oss riksdagsmän. Därför är det naturligt att se till att man har marginaler i bankerna för att klara en ny kris, och det har regeringen gjort på ett fantastiskt sätt. Det kommer en kris förr eller senare, tro mig eller inte. Vi kan bara se på hur bankerna utomlands har det . Det ser mycket illa ut för många banker. Att vi sett till att man har mer eget kapital i bankerna tror jag kommer att höra till det som är viktigast när vi går in i nästa kris, som kan komma redan under nästa lågkonjunktur vad vet jag. Sedan vill jag kommentera lite grann. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Det får bli talartiden är ute.) Det får bli då. 46 FINN (M): Tiden går fort när man har roligt! säger att han har varit ute och lyssnat på företagarna och inte hört dem klaga över bolagsskatten. Men så bra! Då kan ju Socialdemokraterna höja den med 7,6 miljarder, så får vi se om inte det blir ett större problem än kreditgivningen, som tog upp i interpellationen. Man ska naturligtvis också hitta ett regeringsalternativ, och ett parti som Socialdemokraterna behöver samregera med vill höja bolagsskatten med drygt 12 miljarder. Skulle man ta sig längst vänsterut blir det . Det kommer naturligtvis att överskugga det problem som den här interpellationen tar upp. Men politiken är en helhet, och även andra skatter kommer att höjas. Lastbilsskatterna höjs med 4 miljarder, som jag sade. Ska man samregera med får man dessutom räkna med 13,3 miljarder i höjda bensin- och miljöskatter. Det är sådant som påverkar företagarna och som rimligen också ska betalas via de företagskrediter som företagarna naturligtvis ska få på rimliga villkor. Om man samregerar med kommer det därtill att införas transaktionsskattehöjningar på kanske , vilket försvårar den finansiella situationen för företagen. Det förefaller som att man silar mygg och sväljer kameler. Som finansmarknadsministern redogjort för har regeringen ett engagemang för att ha en viss kontroll över en marknad som i övrigt är fri, och när den var reglerad var den i sig det största enskilda problemet när företagarna ville få sina krediter. Dagens socialdemokratiska politik handlar om att ömka någonting som den borgerliga regeringen sett till att det har försvunnit och om att slå till med släggan och genomföra utgiftsökningar som är drakoniska för företagen. Detta innebär att kreditgivningen i så fall huvudsakligen måste se till att försörja staten i andra ändan genom skattehöjningar för företagen. 47 Statsrådet (M): frågar varför vi inte gör någonting med bankerna. Jag kan berätta att vi till skillnad från den socialdemokratiska regeringen har infört en stabiliseringsfond. Vi beskattar nu bankerna. Fonden ska användas för en framtida bankkris och har växt till . Den ska uppgå till i genomsnitt 2 ½ procent av bnp när den är färdigbyggd. Det kommer att bli en bra när gud förbjude nästa kris kommer. Utöver detta har vi gett i uppdrag att kvartalsvis komma med bolånerapporter och redovisa bankernas marginaler, allt för att göra det lättare för både företag och kunder att spela ut bankerna mot varandra och ha ett prutverktyg man inte hade tidigare. Dessutom har vi gett i uppdrag att undersöka möjligheterna att bankerna på ett likvärdigt sätt ska redovisa sina finansieringskostnader, vilket ytterligare förstärker kunden. Man ser hur stora marginaler banken de facto har och kan därigenom morska upp sig betydligt bättre inför mötet med banken. De här åtgärderna är ett axplock. Vad jag vet skedde det ingenting i den här frågan då parti satt i regeringsställning. Det är bra att är ute och besöker företagare. Om han hade besökt fler företagare skulle han ha insett att den bild han målar upp inte riktigt stämmer. Krisen till trots visar småföretagen tillväxtkraft, enligt organisationen . Totalt sett har vart femte företag ökat antalet sysselsatta . Efter ett svagt 2012 räknar nu företagen med att konjunkturen vänder markant uppåt . Detta avspeglas i att nästan vart fjärde företag planerar att nyanställa , medan enbart vart tionde räknar med att dra ned på personalen. Enligt senaste låneindikator uppger av de tillfrågade bankcheferna att utlåningen till företagen ökat . Detta är en ökning sedan undersökningen . av bankcheferna uppger att utlåningen var oförändrad. Vidare förväntar sig att utlåningen kommer att öka på . En enkätstudie från Företagarna från visar att av de tillfrågade småföretagarna ser bristen på extern finansiering som ett tillväxthinder. Alltså säger att finansieringen är ett tillväxthinder. uppger svag efterfrågan. Den bild som målar upp från sina bekanta i må vara sann där, men den stämmer inte alls överens med hur det ser ut i landet som helhet. Jag tror att det finns regioner i kan vara en sådan där man har problem med både finansiering och efterfrågan, men den bilden är inte representativ för hela . I detta fall kan jag säga att den regelbörda som är lagd på bankerna och som i all välmening ska hindra framtida finanskriser har varit ett problem för fristående sparbanker, som har haft en stor uppgift att vara ett komplement till storbankerna. Därför för vi samtal med fristående sparbanker om vi på något sätt skulle kunna underlätta deras situation för att möjliggöra ett större inslag av fristående sparbanker i . Det tror jag skulle vara bra för inte minst små och medelstora företag. 48 (S): Jag har vid ett antal tillfällen här i kammaren tagit upp frågor om de små och medelstora företagens finansieringsproblem. Regeringens företrädare och de många moderater som samsas om bänkutrymmet är inte intresserade av att diskutera sakfrågan utan försöker lägga dimridåer. Att socialdemokratin skulle vara företagarfientlig vad är det för struntprat? Socialdemokratin vill bygga samhälle och föra en fördelningspolitik som skapar efterfrågan och kunder. Det är det viktigaste för de små och medelstora företagen. Jag gör en checklista på frågor som man tar upp med mig: Minska sjuklöneansvaret: Det har Socialdemokraterna gjort. 30 dagars betalningstid: Det har vi drivit igenom här i kammaren. Utveckla näringspolitiken: är emot. Utbildningspolitik som skapar förutsättningar för att expandera och ha folk som kan jobben på plats: har dragit ned alla ambitioner inom arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik. På område efter område är det ni som är företagarfientliga. Ni har valt sida. Det industriella kapitalet och produktionen lämnar ni därhän. Det finansiella kapitalet omhuldar ni. Ni har valt sida, , och ni har verkligen valt fel sida. Därför ska du få en vridvinkel i gåva. Studera den , och tänk på vilka möjligheter du har att vrida politiken åt ett annat håll! 49 Statsrådet (M): Tack för gåvan, ! Jag upplever det som att vill dra klockan tillbaka till , när det var rosenrött och det var en stark bankkamrer som berättade vilka kunder som skulle få krediter, när Domus hette Domus och inte någonting annat, och så vidare. Jag har en liten present till , och det är ett utdrag ur dagböcker. Han skrev för nästan exakt det jag nu tänker läsa upp. Det blir extra intressant i och med att jag och vid tidigare tillfällen diskuterat SAS. Så här skriver i sina dagböcker : ringde två gånger i går. Han trodde inte att pilotkonflikten vid S.A.S. kunde undvikas. Ytterligare ett belägg för att vi inte skall ha statliga eller statsdominerade företag. Blir det konflikt, måste förstås inkallas, eftersom både norrmän och danskar är beredda att ta beslut om skiljedom. Olyckligt är det. Just nu när S.A.S. börjar klara ut sin ställning. En lysande reklam för det strejkfria . Slutet blir väl att SAS skall läggas ned. Jag upprepar: Det är ytterligare ett belägg för att vi inte ska ha statliga eller statsdominerade företag. Om var lika framsynt som hans partis ordförande skulle vi kunna ha en mer fruktbar diskussion om svenskt bankväsen. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellationerna 2012/13:410 och 412 om brister i stödet till unga arbetslösa 50 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag kommer att ta initiativ till en mer aktiv politik mot ungdomsarbetslösheten mot bakgrund av bland annat kritik. har frågat mig vad jag avser att göra för att förbättra samverkan mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen. Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang.