prot · H10942 · 2013-12-09 00:00:00 — Över tiden förändras därför den materiel som tillsammans med utbildad och övad personal utgör grundförutsättningen för effektiva förband. Därför är det naturligt att antalet korvetter i insatsorganisationen inte har beslutats av vare sig regeringen eller . Antalet kan variera över tiden beroende på Försvarsmaktens ekonomiska förutsättningar och vilka resurser som krävs för att tillgodose de sammantagna operativa behoven. och levereras de fem beställda korvetterna av Visbyklass i version 5 med bland annat sjömålsrobot. Det innebär att marinstridskrafternas förmåga till ytstrid nu ökar. Efter Visbykorvetternas leverans 2014 kommer Försvarsmakten att ha fler kvalificerade fartyg i drift än . Det, i kombination med fartygens ökade kapacitet jämfört med sina föregångare, ger sammantaget förutsättningar för en stärkt operativ förmåga. När regeringen har att ta ställning till Försvarsmaktens förslag till materielinvesteringar ska behövliga upplysningar och yttranden inhämtas. Regeringen svarar inför i enlighet med regeringsformens beredningskrav. Först när förutsättningarna för ett beslut är uppfyllda fattar regeringen beslut. För att långsiktigt åstadkomma en mer ändamålsenlig ordning för styrningen av Försvarsmaktens materielinvesteringar har regeringen tillsatt en särskild utredare med uppdraget att lämna förslag till förändringar av processen för hur regeringen styr investeringar i försvarsmateriel (dir. 2013:52). 34 (S): Jag vill börja med att tacka försvarsministern för svaret. kan jag tyvärr konstatera att ministern inte ger något konkret svar på mina tydligt ställda frågor, nämligen när beslut kommer från regeringen avseende korvetterna och och när beslut kommer från regeringen avseende korvetterna och . Men, herr talman, jag hör och läser ett annat svar mellan raderna, nämligen att nej, det blir inga ombyggnationer eller modifieringar eftersom en särskild utredare ska lämna förslag till förändringar av processen för hur regeringen styr investeringar i försvarsmateriel. Det gäller i ett långsiktigt perspektiv. Om så är fallet, att det inte blir sju korvetter totalt, varför kan försvarsministern då inte säga det rakt ut? Det har funnits ett flertal möjligheter att göra det med tanke på mina två tidigare skriftliga frågor, som ministern själv nämnde. Om frågeställningen i något avseende varit otydlig ger jag ministern en ytterligare chans att svara, men först vill jag ge alla åhörare, såväl i kammaren som hemma vid tv:n, möjlighet att bedöma allvaret i min frågeställning. Min första fråga, herr talman, handlade om läget för bevakningsbåtar och vedettbåtar i marinen. Sex bevakningsbåtar kommer nämligen att avrustas 2015 och vedettbåten . Enligt plan kommer ytstridsfartygen och att byggas om till så kallade vedettbåtar för att sedan kunna utföra bevakningsuppdrag. beräknas vara i drift i mitten av 2016 och i mitten av 2017. I och med det läge som kommer att uppstå ville jag veta vilka åtgärder försvarsministern avsåg att vidta för att säkerställa att personalen kan behållas samt beredskapen garanteras, detta med tanke på ovan nämnda förmågegap avseende uppdraget territoriell integritet. Svaret som kom på frågan var kortfattat: Det är Försvarsmaktens ansvar att inom ram för tilldelade medel avdela personal och bemanna förbandet så att ansatt beredskap kan upprätthållas och uppgiften lösas. Det gäller även under det att materielsystem omsätts genom avveckling, ombyggnation eller anskaffning. När detta minst sagt förbryllande svar kom funderade jag om jag hade ställt en fråga som kunde missförstås. Svaret innebär i praktiken att frågan och problemet bollas tillbaka till Försvarsmakten, trots att myndigheten har behov av att få svar från just regeringen i denna fråga. Min nästa fråga handlade om Försvarsmaktens bibehållande av korvetter. , då de två korvetterna av Stockholmsklassen avvecklas, är det i praktiken korvetterna och som tillsammans med fem Visbykorvetter ska utgöra dessa sju korvetter – och är avrustad i väntan på regeringsbeslut. Svaret att regeringen löpande tar ställning till Försvarsmaktens förslag till materielinvesteringar är egentligen bara ett konstaterande. Nästa fråga är: När är beredningskravet uppfyllt? Försvarsmakten har för länge sedan aviserat behoven av ombyggnation och modifieringar och dessutom budgeterat för desamma, men det tycks inte räcka för regeringen eller ministern. Frågan kvarstår, herr talman. 35 (S): Först vill jag tacka för denna viktiga interpellation om försvarets korvetter. Jag sitter inte i försvarsutskottet, men jag anser att denna fråga är viktig på ett lokalt, regionalt och nationellt plan. har 970 anställda i , varav 650 arbetar i . är ett dotterbolag som ägs av ett tyskt bolag, Thyssen . Ägarna har dock inte full insyn i bolaget, eftersom specifikationerna på ubåtarna ägs av , , i . Just nu pågår en lång rad förhandlingar, och i avvaktan på ett beslut mellan FMV och Thyssen om tillstånd att börja bygga framtidens ubåt A26 behövs det åtgärder för att kunna behålla kompetensen på varvet. Här kan också påpekas att är det enda land i EU som inte har någon nationell lista över säkerhetsintressen. är frågan vad regeringen och försvarsministern vill med och den kompetens man har där. Om jag får tillåtelse vill jag gärna titta lite på helheten. Regeringen har till exempel haft pengar i budgeten för att kunna bygga om F 17 i syfte att kunna ta emot de nya helikoptrar som försvaret beställt. Det gäller flygledartorn, helikopterplatta och hangarer. Där håller dispensen för flygledartornet på att gå ut, och tornet servar både försvarets flyg och civilt flyg. Regeringen drog ut in i det längsta innan ett beslut fattades, trots att pengar funnits i budgeten . har man aviserat att man vill lägga ned F 17:s verkstad, trots att man har av incidentflyget i . Men det får vi möjlighet att diskutera . Besparingen gällande Marinens Musikkår har debatterats här i kammaren. Denna interpellation gäller ombyggnad och modifiering av korvetter och avrustning av ett antal bevakningsbåtar. Detta har legat i plan och budget , och Försvarsmakten väntar återigen på ett beslut från försvarsministern och regeringen. På är man världsledande på att bygga ubåtar och fartyg som kan gå på grunda vatten. Vill vi att ska fortsätta att vara världsledande måste vi också använda varvet för att behålla den specialkompetens vi har där. Vad vi behöver nu är positiva signaler, inte minst för att behålla kompetens och få ny kompetens, vilket kan bli ett problem på grund av det ovissa läget. Efter genomgången utbildning krävs för ingenjörer en lärlingsperiod i företagets regi. Det finns också ett arbetsplatsförlagt lärlingssystem vad gäller verkstadsdelen. Detta är något som inte har gjorts på ett tag, eftersom man börjar få tunt med beställningar. Som vi hörde tidigare av skulle inte detta behöva vara ett problem om försvarsministern och hennes kolleger i regeringen kunde ta ett beslut. Jag nämnde i början att detta är viktigt ur lokalt, regionalt och nationellt perspektiv. är ett hårt ansatt län. Arbetslösheten är hög efter de senaste årens konjunkturnedgångar, bland annat inom bilindustrin, som skett på grund av att är ett exportberoende län. Länet har landets högsta ungdomsarbetslöshet. Varvet skulle kunna vara en del av en framgångsfaktor med lärlingsutbildningar och en förbättrad arbetsmarknad. Vad gäller det nationella perspektivet måste regeringen bestämma sig för om ska ha ett kompetent varv som klarar av att leverera vad försvaret behöver. Hur tänker försvarsministern och regeringen agera för att få i gång underhållsarbete som skulle kunna ge sysselsättning och möjlighet att behålla arbetstillfällen och därigenom kompetens medan ett beslut tas angående A26? Det förefaller som att beslut och pengar finns. handlar det om att verkställa. 36 Försvarsminister (M): Jag skulle vilja inleda med att peka på några felaktigheter i den uppkomna debatten om framför allt korvetterna. Först handlar det om antalet korvetter. Jag vill påminna alla som lyssnar, inklusive dem i denna kammare, om att inget beslut har fattats av vare sig eller regeringen om antalet korvetter. Det som vi har föreslagit från regeringens sida och som har beslutat om är att det i Försvarsmaktens insatsorganisation ska ingå två korvettdivisioner. Sedan vill jag säga, herr talman, att hela debatten andas att Försvarsmakten skulle ha fått vänta på att få besked eller beslut från regeringen om de förslag som myndigheten lagt fram. Det är inte sant. Försvarsmakten inkom med två framställningar , den ena om att få bygga om korvetterna och till vedettbåtar, den andra om att få genomföra en generalöversyn och modifiering av korvetterna och . Dessa förslag bereds i , precis som andra förslag som kommer från Försvarsmakten, inte minst på materielsidan. Det har också andats att det finns en risk för en försämring av beredskap, bevakning och försvarsförmåga . Detta stämmer inte heller. Här har Försvarsmakten tillförts fem nya Visbykorvetter med högre kapacitet än vad som funnits tidigare. Därför är det beklagligt att den här förmågan pekas ut som ett bristområde. Det som däremot är klart är att Försvarsmakten inte kan upprätthålla sin operativa förmåga eller utföra ålagda uppgifter utan en fungerande materielförsörjning. Det är förhoppningsvis vi alla överens om. Det är regeringens ansvar att se till att vi har en materielförsörjningsprocess som fungerar på både kort och lång sikt. Regeringen prövar nogsamt de förslag som Försvarsmakten lägger fram. Jag har som minister naturligtvis också en god dialog med myndighetsledningarna för såväl Försvarsmakten som , . Det är viktigt att de beslut som regeringen fattar är hållbara även . Vi ska hushålla med statens resurser och investera dem i rätt saker och på rätt sätt. Det är det som beredningen i syftar till. Enskildheter sätts in i ett större sammanhang och värderas mot Försvarsmaktens samlade behov. Jag säger det inte som ett svar på den här frågan, men för att säkerställa detta på vill vi åstadkomma en mer ändamålsenlig ordning för styrningen av Försvarsmaktens materielinvesteringar, så att vi kan ta långsiktiga beslut med tydlig spårbarhet till kraven på operativ förmåga. Avslutningsvis vill jag vara väldigt tydlig med att det är Försvarsmaktens behov som är i mitt och regeringens fokus när det kommer till materielförsörjningen, inklusive försörjningen av fartyg och båtar. 37 (S): Jag vill å det bestämdaste hävda att försvarsförmågan klart kommer att försämras. Framför allt gäller det beslut som har fattats tidigare, som när regeringens genomförandegrupp valde att ta bort en vital del ur Visbykorvetternas system, nämligen luftvärnsrobotarna. Jag kan inte se det på något annat sätt, ministern, än att försvarsförmågan kommer att försämras drastiskt. Jag har ställt två skriftliga frågor till ministern för att få veta när regeringen avser att fatta beslut avseende den här modifieringen och ombyggnationen. Men något konkret svar har inte kommit. När de två korvetterna av Stockholmsklassen avvecklas har vi endast fem brukbara korvetter om inga modifieringar genomförs, såvida inte regeringen har tänkt sig någon annan lösning som ännu inte nått ljuset. Men en sak är säker. Kommer inte ett beslut riskerar vi en drastisk försämring av beredskap, bevakning och försvarsförmåga. Det kan inte bli på något annat sätt när man väljer att avveckla ett stort antal bevakningsbåtar och vedettbåten och när vi i slutändan kanske bara har fem korvetter kvar. Jag ser det i varje fall på det sättet. Det är beklagligt att försvarsministern inte delar den synen, för jag tror att det är detta som är sanningen. Framför allt har jag väldigt god kontakt med personal ute på linjen, och de bekräftar den här bilden. Det är ytterst allvarligt. Det handlar inte i det stora hela om att man ska slänga in pengar på att modifiera någonting för att det är kul. Det handlar om en investering och modifiering för rikets säkerhet och bevakningsförmåga med allt vad det innebär för den nationella integriteten. Vi har till havs som vi ska säkra och hålla koll på. ser vi att har problem med sina enheter och kanske får minska den delen av fartygsflottan. Jag ser att problemet kommer att växa om vi inte kan göra något konkret av det. Därför är det väldigt beklagligt att inte ministern kan sträcka ut handen och tala om: Visst, jag ser problemet. Självfallet ska vi åtgärda det. Vi har pengar budgeterade. Det behövs ingen mer utredning i det här hänseendet, eftersom det redan har gjorts. Hur länge kan man vänta med ett beslut? Det kommer när fartygsskroven kommer att bli för gamla. De rostar sönder helt enkelt. Det kommer då att kosta ännu mer pengar om det inte är så att man har en annan plan från regeringens håll, som jag ställde en fråga om. Det kanske är att nyinvestera i hela nya fartyg. Jag är i så fall den förste att gratulera till det beslutet. Men det vore bra om vi får veta det här och . Det är ett oerhört allvarligt läge. Det finns en gräns när det blir för kostsamt. Jag känner försvarsministern relativt väl med tanke på att vi har jobbat ihop i utskottet. Jag vet att du har en viktig agenda vad gäller Försvarsmaktens väl och ve. I det här fallet är jag ytterst oroad för att det inte är förvarsministern som styr utan finansministern. Är det så är jag väldigt bekymrad, herr talman. Det är inte bara jag som är det. Det är väldigt många försvarsanställda som är ute i verksamheten som sitter och lyssnar på debatten. Om inte jag kan få ett svar på mina frågor hoppas jag att ministern åtminstone kan ge dem ett svar. 38 (S): När jag läste svaret från försvarsministern till fick jag uppfattningen att det skulle levereras fem nya korvetter. Så kan man läsa det. Jag tycker att regeringen ska ha mer respekt för interpellanter när den lämnar sina svar. Dessa korvetter beställdes och levererades . Den uppfattningen får man inte när man läser svaret. Om inte förvarsministern har besökt i tror jag att de skulle vara oerhört glada om de fick ett besök. Då kunde ministern själv få se hur läget är där nere. När ska försvarsministern och regeringen fatta beslut i frågan? 39 Försvarsminister (M): Förmågan till bevakning och hävdande av territoriell integritet är mycket viktiga uppgifter. Det är självklart av mycket stor betydelse att de uppgifterna kan lösas både och på ett tillfredsställande sätt. Det kräver åtgärder över tiden. Det handlar om se till att man har rätt fartyg och rätt bemanning. Jag vill vara tydlig med att vi här tar ansvar för precis som på andra politikområden. När vi fattar beslut ska de vara noga övervägda och ekonomiskt ansvarsfulla. Med det säger jag inte att det inte ska fattas beslut. Vi fick framställan . Den bereds nu för att vi ska kunna fatta så bra beslut som möjligt. Det har vi gjort när det gäller andar delar av marinens utveckling. Vi har beslutat om att röjdykfartyget och ska modifieras och livstidsförlängas. Vi har också fattat beslut om att Försvarsmaktens stridsbåtar ska uppgraderas och att den ekonomiska ramen för anskaffningen av nästa signalspaningsfartyg ska ökas. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder i syfte att säkerställa marinstridskrafternas och Försvarsmaktens operativa förmåga. Jag är den förste att förstå att de förändringar som har genomförts i Förvarsmakten inte minst som en följd av reformen, som inte är färdiggenomförd, också gäller marinstridskrafterna och planeringen för deras utveckling. De har genomgått stora förändringar över tiden. Jag har den största respekt för att sådana förändringar skapar och kan skapa osäkerhet i den berörda organisationen om den långsiktiga utvecklingen. I hela marinen har man systemet med anställda soldater och sjömän. Man har anställt över 1 000 sjömän och soldater om man räknar in amfibieregementet. Detta i sig gör att i stället för att behöva nyutbilda fartygsbesättningar kan man nu satsa på ett annat sätt att utbilda. Vid de besök som jag har gjort på olika ytstridsfartyg vittnar personalen där om att man har en betydligt högre kompetens eftersom man får behålla personalen. Det gör att man inte behöver börja . Det innebär att vi har en högre kompetens. Denna kompetens tillsammans med rätt materiel är vad som bildar förvarsförmågan. Där har jag ingen annan uppfattning än . Vi ska självklart ha en förmåga till bevakning och hävdande av territoriell integritet. Vi får in anskaffningsframställningar. Vi bereder dem i . Vi kommer också fortsättningsvis att fatta de beslut som är nödvändiga för att Försvarsmakten ska ha rätt materielresurser. 40 (S): Jag känner mig extra lockad, förvarsministern, att kommentera reformen som nämndes både i den här interpellationsdebatten och när vi hade Marinens Musikkår uppe för debatt. Jag kan tyvärr bara konstatera att det beslut som regeringen och regeringens företrädare här i med tre rösters övervikt fattade 2009 att förändra personalförsörjningssystemet nu visar sig kosta så mycket mer än vad regeringen sade från början. Det beslut som då fattades ställer stora delar av Försvarsmaktens existens på sin spets med tanke på att det blivit ett sådant underskott i ekonomin på grund av omställningen. Det riskerar också att bli en situation vad gäller marinen och flottan där man har personal men inga fartyg. Därmed blir det heller inte så mycket övningar. Det är som jag ser det inte någon bra rekryteringsstrategi. Detta är tyvärr det sista inlägg jag kan göra. Jag hoppas att ministern ger ett svar på om det räcker med fem ytstridsfartyg av klassen . Så tolkar jag ändå svaret som ministen ger. Det finns en hel del som regeringen i allmänhet och förvarsministern i synnerhet har att ta tag i. Det gäller avsaknad av beslut vad gäller korvetterna, Marinens Musikkår som läggs ned och ubåtsprojektet som verkar ha strandat. Det gäller FMV:s beslut att lägga ned en flygverkstad på grunder som verkar vara högst diffusa och undermåliga med tanke på den unika blästrings- och målningsanläggningen. Den frågan återkommer vi till. Jag har ställt en skriftlig fråga och känner mig lite sporrad att kanske ställa en interpellation . Jag vill också passa på att önska försvarsministern och försvarsministerns familj en god jul och ett gott nytt år, och så ses vi på det nya året! 41 Försvarsminister (M): Stort tack detsamma till när det gäller jul och nyår! Försvarsmakten är fortfarande inne i en stor omvandling. Det måste vi ha respekt för. Jag har också varit tydlig med här i kammaren att det är stora förändringar på många områden. Vi är på rätt väg. Men vi måste vara ödmjuka och följa hur reformen går i alla dess delar. Vi måste också vara beredda att göra justeringar om så krävs. Det är också därför som regeringen i budgetpropositionen föreslår en successiv höjning av försvarsanslaget på förbandsanslagssidan med . Det gör vi för att kunna hålla uppe tempot i förvarsreformen. Till detta kommer de satsningar och ökningar som gjordes redan i årets budget på materielsidan. Materiel är avgörande för försvarsförmågan, men materiel och materielplanering är också komplext och kostnadsdrivande. Det beslut som fattas nu får påverkan på förmåga både och . Det är just därför som regeringen vill åstadkomma en mer ändamålsenlig styrning av hur Försvarsmakten ska göra sina materielinvesteringar. Långsiktiga beslut, som har en tydlig spårbarhet tillbaka till den militära insatsorganisationens krav på operativ förmåga, skulle kunna göra att vi har bättre möjligheter – även här tillsammans i – att fatta beslut där vi lägger mer kraft på den strategiska inriktningen, i stället för att det blir fokus på enskilda materielanskaffningar. Självklart är det i de enskilda besluten som man återfinner dagens politik, men att få en mer långsiktig styrning tror jag att även skulle uppskatta. Vi har försökt vara tydliga när det gäller redovisning av hur materielanskaffning går till, men även styrningen. Det är det som utredningen syftar till, men det är på lång sikt. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellationerna 2013/14:122, 124, 126 och 127 om utveckling av fäbodbruk, om mosaikbetesmarkernas framtid, om ett livskraftigt skärgårdsjordbruk och om stöd till bevarandet av fjällkon 42 Landsbygdsminister (C): har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att bättre ta till vara den resurs som fäbodbruket utgör, till exempel vid prioriteringar i landsbygdsprogrammet. har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att trygga böndernas verksamhet och den biologiska mångfalden i mosaikbetesmarkerna i och . har frågat mig hur jag ser på frågan om hur vi skapar ett livskraftigt skärgårdsjordbruk och vad jag avser att göra för att minska skärgårdsböndernas oro och stärka deras möjligheter. Vidare har också ställt en fråga om på vilket sätt jag avser att stödja bevarandet av fjällkon och andra utrotningshotade husdjur. Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang. Ett av de viktigaste verktygen för att främja svenskt jordbruk och även annan verksamhet på landsbygden är landsbygdsprogrammet. Programmet ger EU:s medlemsstater stora möjligheter att inom givna ramar utforma ett program som anpassas till det egna landets behov. Så är det , och jag kan försäkra att landsbygdsprogrammet även under den kommande programperioden, det vill säga 2014–2020, precis som kommer att vara ett viktigt verktyg för att stötta svenskt jordbruk. Frågorna som ställs rör områden och brukningsmetoder som i dagens jordbruk är av så stor omfattning men som i samtliga fall är en viktig påminnelse om gamla tiders jordbruk och en del av vårt kulturarv och som bör ha en plats även i dagens jordbruk. Landsbygdsprogrammet för åren 2014–2020 får en lägre budget jämfört med dagens program eftersom de medel som kommer från EU kommer att minska. Detta innebär att prioriteringar mellan vilka åtgärder som ska få plats i programmet måste göras. Det ska också sägas att det på EU-nivå fortfarande saknas beslut om vilka regler som ska gälla . Det betyder förstås att innehållet i ett svenskt landsbygdsprogram inte heller har kunnat beslutas . Den gemensamma jordbrukspolitikens första pelare, gårdsstödet, kommer inte heller att införas . Den så kallade förgröningen, som innebär att även gårdsstödet villkoras med miljökrav, får effekter på hur miljöersättningarna kan utformas. kommer därför att bli ett mellanår i landsbygdsprogrammet för att jordbrukspolitikens båda pelare ska komma i fas med varandra. Trots de oklarheter som finns vill jag dock än en gång säga att landsbygdsprogrammet, precis som , kommer att vara ett fortsatt starkt stöd för alla delar av svenskt jordbruk. 43 (S): Jag får motvilligt tacka ministern för svaret. Att jag gör det motvilligt beror inte bara på att ministern väljer att slå ihop svaret på mina interpellationer med två andra interpellationer utan på att jag faktiskt har ställt två olika interpellationer till ministern. Även om ministern anser att då det bara handlar om och de mindre jordbrukens förutsättningar kan de buntas ihop anser jag att det är två skilda frågor, som jag ville debattera med ministern. Jag kan bara beklaga att ministern har tagit det beslutet. Det känns respektlöst gentemot alla dem som oroas över framtiden och kämpar för att få verksamheten att gå runt. Vi kan konstatera att möjligheterna att driva ett småskaligt jordbruk har försvårats under de år som gått. Konkurrensen är knivskarp . Anledningen till att jag har ställt dessa två frågor, om stödet till fjällkon och om utvecklingen av fäbodbruket, till ministern är att det är uppenbart att det småskaliga, mer naturnära och mer resurssnåla, som bevarar vårt kulturarv utan att för den delen vara en museiverksamhet, riskerar att få stå tillbaka när har gjort sina prioriteringar. Det första beskedet och signalen om detta kom när meddelade ägare av renrasiga husdjur, bland annat fjällkon, att stödet till dessa kommer att minskas och försvinna helt . Att med så kort varsel få beskedet är ju i sig oacceptabelt, speciellt om man anser att man som företagare ska ha långsiktigt hållbara villkor.