prot · H10939 · 2013-12-04 00:00:00 — Då är det väl ändå bättre att vi spar pengarna nu för att kunna få kloka investeringar när vi har bytt regering i valet . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 212 (FP) replik: Jag ska inte upprepa min tidigare fråga som jag riktade till flera andra, för jag förstod av anförande att regelverk och riksdagsordning inte står i fokus på agenda. Jag ska ta upp det här med ökade inkomstskillnader, för det ligger någonting i vad sade, även om hon bara sade hälften av vad som är sant. Det är nämligen så att tycker att det är bra om de som utbildar sig mer också får avkastning på sin utbildning och får en högre inkomst, att de som tar ansvar har mer betalt än dem som inte tar ansvar och att de som jobbar övertid får betalt för att de jobbar övertid. De som jobbar ska också ha mer betalt för att de jobbar . De som är mer kompetenta trädgårdsmästare ska ha mer betalt än dem som är okvalificerade trädgårdsarbetare. Så är det. Men om jag förstår rätt är vision att alla ska ha lika mycket. Det ska vara lika mycket oberoende av utbildning, vilket ansvar man tar, om man jobbar övertid eller om man jobbar . Man ska ha lika inkomst. Det är för mig ett förfärligt samhälle. Jag vill också säga att det är viktigt för en liberal att man har social rörlighet och kan förändra sin egen situation och sin position i samhället. Jag har hört på många vänsterpartister, och jag har alltid slagits av att ni har en statisk syn på människans placering i samhället. Där man är född, där förblir man. Det är egentligen det gamla feodala samhället som beskrivs. Det verkar som att ni lever kvar i en samhällssyn som egentligen är det feodala samhällets samhällssyn – bliv vid din läst, stanna där du är – medan vi liberaler alltid har hävdat att det är otroligt viktigt att man har en social rörlighet och kan förändra sin egen situation. Fler kvinnor än män har gynnats av jobbskatteavdraget, och det kan jag återkomma till. 213 (V) replik: Till skillnad från tycker jag att det är väldigt fint att vara LO-arbetare. Man tar mycket ansvar, och jag tycker verkligen att man tillför samhället mycket inom de yrkena. Jag tycker också att de tar väldigt stort ansvar – för enskilda individer, för samhällsbygget i stort och för att utveckla samhället. Därför tycker jag också att arbetare ska ha himla bra betalt för det arbete som de utför. Det är därför jag kämpar så hårt för att den sociala dumpningen på arbetsmarknaden, som står och försvarar på alla sätt och vis, ska försvinna. Jag delar inte din uppfattning, . Jag menar att även de som inte går på högskola och universitet tar ansvar och därmed också ska ha bra betalt. Jag delar inte heller din uppfattning, som du uttryckte i talarstolen, att LO skulle ha grumliga vatten. Så uttryckte du det. Jag studsade till när jag hörde det, och jag hoppas verkligen att det var en felsägning. har en skattepolitik som säger att alla med inkomster under 30 000 ska betala samma skatt som , men tjänar man mer än 30 000 tycker vi faktiskt att man kan bidra mer. Jag tror att hörde det jag sade i talarstolen: Det är kris i sjukvården, det är kris i skolan, det är kris i förlossningsvården och vi får krispengar av EU för att bekämpa ungdomsarbetslösheten medan ni har sänkt skatten för 27 gånger mer än vad ni har lagt på vård, skola och omsorg. Det var därför jag tyckte att det var viktigt att lyfta upp de frågorna. Jag tror inte att kommer att ångra sig, men jag gör mina trogna försök i alla fall. 214 (FP) replik: Jag tycker att LO-arbetare som tar större ansvar och är mer välutbildade än andra LO-arbetare ska ha mer betalt även om de tillhör samma . Man behöver alltså inte göra skillnad mellan LO-arbetare och läkare eller så, utan man kan se det på det här sättet även när det gäller något mindre inkomstskillnader. Det här med LO och grumliga vatten ska jag gärna förklara. har deklarerat att de ska rekrytera röster, så gott det går, inom LO. Det tycker jag är oroväckande. Men jag tror faktiskt att den position som Socialdemokraterna har tagit i den här frågan, där man samagerar med , kan riskera att bana väg för en ökad legitimering av , bland annat hos tidigare socialdemokratiska sympatisörer inom LO. Jag är lite förvånad över att inte tycks hysa någon sådan oro för att skulle bryta in i LO-kollektivet. Beträffande det här med kvinnor och deras disponibla inkomster är det dess värre så att kvinnor har lägre inkomster än män. Det gör att eftersom jobbskatteavdragen är inriktade på låg- och medelinkomsttagare har kvinnor dragit större nytta av jobbskatteavdraget än män. 215 (V) replik: Jag skulle rekommendera dig, , att göra någon form av grundläggande analys av er skattepolitik. Det har vi gjort, och det har gjort, och man kan se att de rikaste har fått av era inkomstförstärkningar. Bland de rikaste, , är sju av tio män. Men i de sex lägsta inkomstdecilerna är sju av tio kvinnor. Eftersom sänkt skatt ger mest till dem med högst inkomster får det konsekvenser när man väljer en sådan linje, särskilt när det ska finansieras genom försämringar i trygghetssystem som sjukförsäkring, deltidsstämpling och föräldraförsäkring. Man kan säga att det är många kvinnor som har fått betala ett högt pris för att du och män i din inkomstklass, och även jag som ett undantag i de högre inkomstdecilerna, ska få kraftigt sänkt skatt. Vi tycker inte att det är en bra politik. Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män har ökat med som du och ditt parti har suttit i regeringsställning. Jag måste säga att jag är lite glad ändå att säger att de nu ska göra någon form av feministisk offensiv. När de går igenom de förslag som de har haft finns det mycket att vara stolta över, men den listan slutar . Sedan, i borgerlig regering, har de tydligen inte fått igenom ett enda bra feministiskt förslag. I och för sig har jag inte hört er driva några sådana heller. Det som händer på svensk arbetsmarknad är att arbetare ställs mot arbetare. Det pågår en social dumpning på våra vägar, byggarbetsplatser och hotell- och restaurangarbetsplatser. Det är det som lägger grogrunden för att växer. Jag skulle vilja påstå att ni har ett ansvar för det, eftersom ni tillåter detta och inte gör någonting för att ändra på det. Vi har vid ett flertal tillfällen krävt ett socialt protokoll vid fördragsändringar just för att vi ska kunna kräva att människor som kommer hit och arbetar ska göra det på samma villkor som de andra som arbetar här, det vill säga de som bor här. Det har ni stoppat. Därför, herr talman, tycker jag att det är bra att du är glad i korridorerna, , men jag tycker att det är bra mycket bättre med det här förslaget som majoriteten i utskottet har lagt fram än att du är på bra humör. 216 (M): Som gammal skattejurist känns det alldeles utmärkt att få sista ordet här. Jag ska faktiskt inte kommentera oppositionens oansvariga hantering av den här frågan, utan i stället ska jag diskutera själva sakfrågan. Som jag sade har jag jobbat som jurist med skatter som arbetsområde, och jag har lite svårt att låta oppositionen komma undan med sina märkliga påståenden och sin retorik i den här frågan. Först och främst vill jag göra klart för alla som följer den här debatten varför det är så viktigt att regelbundet höja gränsen för när man ska betala statlig inkomstskatt. Den stora skattereformen 1991 innebar att av löntagarna skulle betala statlig skatt. är det avsevärt fler, som alla vet. låg brytpunkten på i årsinkomst. Det motsvarar en månadslön på . Över den summan betalade alla statlig skatt. är det tur att brytpunkten har höjts både och senare, både under socialdemokratiska och under borgerliga regeringar och både med budgetöverskott och med budgetunderskott. Om man inte hade höjt brytpunkten hade i princip alla heltidsarbetande svenskar betalat statlig inkomstskatt, eftersom få heltidsarbetande lär tjäna . Jag har en fråga till oppositionen. Anser oppositionen att man någonsin ska höja brytpunkten så att betalar statlig skatt i enlighet med den skattereform Socialdemokraterna själva stod bakom 1991? Om man tycker att brytpunkten ska höjas, när ska i så fall en sådan höjning ske? Vi är i denna kammare ganska överens om att vi bygger starkt genom kraftfulla utbildningssatsningar, en stor andel högskolestuderande, ett livslångt lärande och en vilja att investera i egen utbildning genom att ta stora studieskulder. Vi är också överens om behovet av hög kompetens, avancerade jobb och ökat intresse för att starta och driva företag och ta ekonomiska risker. Hur bygger det starkt när man försvarar att allt större del av löntagarna och småföretagarna ska räknas som höginkomsttagare och tvingas betala statlig skatt? Som utbildnings- och arbetsmarknadspolitiker är jag bekymrad över detta. Min oro delas av såväl och som alla näringslivsorganisationer. Varför driver den samlade oppositionen ett skatteförslag som drabbar en miljon löntagare och som går i strid med två av tre fackliga organisationer? Tillsammans med alla förslag om massiva skattehöjningar på företagande, transporter, och energi motverkar man effektivt alla mål om att bygga starkt. Jag vill också med kraft invända mot det som har hörts ett antal gånger i debatten, nämligen att Alliansens skattepolitik skulle ha gynnat de med högst inkomster. Jag lät titta lite på detta, eftersom jag var ganska säker på att det är precis tvärtom, nämligen att höginkomsttagarna faktiskt betalar större andel av skatterna än 2006. Precis så är det också. konstaterar i den rapport som jag här visar för kammaren att den femtedel av svenska folket som har de högsta inkomsterna betalar av de samlade inkomstskatterna, jämfört 2006. De övriga fyra femtedelarna av svenska folket betalar en mindre andel av de samlade skatterna jämfört med . Då är inga kapitalskatter inräknade utan bara skatt på tjänst och enskild näringsverksamhet. Den höjning av brytpunkten vi nu diskuterar skulle inte förändra bilden. Det handlar om endast 3 miljarder av de 252 miljarder som den översta femtedelen av inkomsttagarna betalar. Annorlunda uttryckt betalar den femtedel som tjänar mest mer skatt än 2006. Alla andra inkomstgrupper betalar mindre. Det är jobbskatteavdragets förtjänst. Jag vill påminna både Per och om att fler män än kvinnor har de högsta inkomsterna. Det är alltså de som betalar mer skatt än 2006. Av andra analyser kan man också se att svenska låg- och medelinkomsttagare inte längre betalar världens högsta skatter utan ligger på en mer genomsnittlig nivå i . Däremot betalar de svenskar som har de högsta inkomsterna fortfarande världens i särklass högsta skatter. Kan inte oppositionens företrädare här och erkänna att Alliansens skattepolitik har gynnat dem med låga och normala inkomster mest, och att detta inte förändras genom en höjning av brytpunkten? De som inte tar replik får väl besvara mina frågor vid ett annat tillfälle. Tystnad och ovilja att diskutera är också ett svar. 217 (S): Det senaste inlägget kräver ändå lite upplysning och att saker sätts in i sitt sammanhang. Vi har ofta sagt i kammaren att det kanske är dags att förbereda för en ny skattereform, liksom den skattereform som var väldigt lyckosam för och ekonomi. Det var en skattereform där vi på bägge sidor blockgränsen orkade komma överens om någonting som jag skulle vilja säga lade grunden för den ekonomiska utveckling vi har haft. Att lyfta fram en detalj i den efter med borgerlig skattepolitik blir patetiskt. Om den typen av större skattereformer ska göras är det klart att det är summan, helheten, av fördelningspolitiken som betyder någonting och vad det får för effekter, där en del gynnar vissa grupper, medan andra delar gynnar andra. Vi är inte principiella motståndare till att göra ytterligare förändringar av brytpunkten. Men här och , när man överger överskottsmålet och bestämmer sig för att låna pengar – sätta kommande generationer i skuld – för att göra det är vi inte med. Det är inte heller så att brytpunkten inte höjs. Det är det extra hoppet, när ni går utanför den naturliga höjningen, som vi sätter stopp för. När det gäller fördelningspolitiken kan vi såklart prata om de 3 miljarderna, men de ska ställas mot de 140. Jag tror att är ganska ensam i landet om att uppfatta att det har skett en fördelningspolitisk förändring i som innebär att låginkomsttagare har fått det bättre relativt höginkomsttagare. Låt mig bara nämna några exempel. Det genomfördes en fastighetsskattereform som flyttade över betalningsbördan från dem med väldigt dyra och kostsamma fastigheter till människor som hade gjort bostadskarriär i bostadsrätter och som tvingades börja betala ränta på uppskov. Det betalades genom att höja flyttskatten och försämra rörligheten på bostadsmarknaden. Bara den förändringen av skattesystemet innebar en enorm överflyttning av ekonomiskt utrymme från dem som tjänade jättemycket bara på den delen. Låt mig nämna de andra exemplen som förmögenhetsskatten, avdragen för allt mellan himmel och jord – snart ska man väl ha avdrag för att gå upp morgonen också – avdrag för bartender, läxhjälp och vad det nu kan vara. Ovanpå alltihop ska man sedan kunna döva sitt samvete för att man har ökat klyftorna och få avdrag för att man ger gåvor till viss välgörenhet. Det är väl ingen människa som tror att det på något vis har ökat jämlikheten i , tvärtom. Vi vet allihop att jobbskatteavdragens profil har gett mest till dem som har mest. 218 (M) replik: Det är fantastiskt att höra att hela inkomstfördelningen i de fem olika inkomstgrupper som har räknat på skulle vara detaljer. Vet ni om att den femtedel som tjänar mest i , alltså , står för av de samlade inkomstskatterna? Kom inte och säg att höginkomsttagarna inte betalar skatt; de betalar en enorm massa skatt. Jag satt och jobbade på bank och upplevde hur människor försökte hantera fastighetskatten, som drev dem med låga inkomster från hus och hem. De fick komma in på banken och låna för att ha råd att betala sin fastighetsskatt. Det var en fruktansvärd skatt som behandlade människor fruktansvärt illa. Den står och försvarar. Vet hur mycket av förmögenhetskatten som låg på just fastigheter? Jag hade människor som var tvungna att lämna sina hus för att de skulle betala fastighetsskatt på taxeringsvärdet, som var skyhögt på grund av att grannarna hade sålt sina hus. Ovanpå det fick de dessutom betala förmögenhetsskatt, och de hade oerhört låga inkomster. Det var konfiskation av egendom och inte en rättvis skatt. 219 (S) replik: Jag skulle vilja börja med att fråga om fördelningen. Man kan dela in inkomstgrupperna i i tiondelar. Av dem är det en som har gått ordentligt back. Vilken kan det vara? Är det den högsta, eller är det den lägsta? Det skulle vara intressant att höra, för det är ju egentligen det som det handlar om. De fattiga har blivit fattigare under den nuvarande regeringen. Det är resultatet av politiken. Sedan gällde det fastighetsskatten. Ni har inte avskaffat fastighetsskatten, . Ni har flyttat betalningsansvaret från dem med väldigt dyra fastigheter till människor i allmänhet genom att till exempel införa ränta på uppskovet, som många familjer i den här staden i stället har fått börja betala. Ja, champagnekorkarna smällde i , men det finns massor av områden i landet där människor tvingas betala högre fastighetsskatt. Det var inte så att ni sänkte fastighetsskatten. Det var en ren omfördelning från de människor som hade betalningsansvaret och som har väldigt dyra fastigheter, herrgårdar och liknande, och lät i stället dem som gjort bostadskarriär i betala. Ovanpå det hittade ni på en flyttskatt som ni höjde och som gör att det nu är ännu besvärligare på bostadsmarknaden. 220 (M) replik: Det var många förvanskningar av fastighetsskattefrågan. Vi sänkte faktiskt procentsatsen från till , vilket innebär att alla fastighetsägare i har lägre avgift än de skulle ha haft med det gamla skattesystemet. Då hade man betalat , nu betalar man . När det gäller uppskoven vill jag säga att de som har de största uppskoven har också de dyraste fastigheterna, och de har tjänat mest på att fastighetsskatten har sänkts. Det går alltså hand i hand. De som har lite mindre nytta av den sänkta fastighetsskatten får också mindre uppskov eftersom de har lägre vinster på sina fastigheter. Vad gäller flyttskatten som höjdes från tror jag kanske inte att det gör att människor låser fast sig i sina bostäder. Det har jag mycket svårt att tro. Sedan gällde det de olika inkomstlägena. I den tabell som jag har och som tagit fram har man delat upp inkomsterna i fem grupper. De i det högsta inkomstläget betalade av de samlade skatterna 2006. är det 48 ½ procent. I de andra fyra grupperna har man en lägre andel av de samlade inkomstskatterna . Det gäller samtliga grupper. I den lägsta inkomstgruppen betalade man 4 ½ procent av de samlade inkomstskatterna 2006, och är det . Så ser det ut över hela linjen. Det är ingen tvekan om att jobbskatteavdraget gjort att de med låga och normala inkomster betalar en lägre andel av de samlade inkomstskatterna mot vad de gjorde 2006. Det tycker jag är en mycket rättvis politik. 221 (S) replik: Man ska ju inte ge politiska motståndare goda råd, men om vi summerar den här hösten förstår vi att regeringspartierna tänker gå till val på att försöka tala svenska folket till rätta och säga att välfärden har blivit väldigt mycket bättre – skolan har blivit bättre, sjukvården har blivit bättre, äldreomsorgen har blivit bättre. Det säger man mot bättre vetande. Det är inte så människor uppfattar det. Och , , lägger ni till att ni har bedrivit en skattepolitik som framför allt har gynnat dem med låga inkomster och minskat inkomstskillnaderna. Kör på det spåret! Vi ser med tillförsikt fram emot att ni ska möta verkligheten och få höra människors uppfattning. Det är naturligtvis inte så det är. Det här blir ju nästan absurt, för se på utvecklingen av försörjningsstödet! Allt fler människor tvingas gå till för sin försörjning. Det är den allra första och den allra bästa indikatorn på vad ni har gjort. Ni har gjort fattiga fattigare, rika rikare och sjuka sjukare. Att då försöka hävda att ni egentligen är fast ni inte riktigt kommit ut ur garderoben förrän är jätteintressant. Vi tar gärna den debatten. Vi är fullständigt övertygade om att vår politik handlar om det som svenska folket, av orättvis fördelningspolitik, längtar efter. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU7 En hållbar rovdjurspolitik betänkande 2013/14:SfU1 Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet 24 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:195 Bra och jämställda villkor för alla unga av (S) till statsrådet (FP) 2013/14:196 Möjligheten att ta del av tv-sändningarna från av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2013/14:197 Tågtrafiken i jul av (S) till statsrådet (M) 2013/14:198 Folkrörelsernas möjligheter att verka av Per (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2013/14:199 Skolresultaten i av (MP) till utbildningsminister (FP) 2013/14:200 Vinster i välfärden av (V) till finansminister (M) 2013/14:201 Utpekandet av fattiga barn av (S) till statsrådet (KD) 2013/14:202 Utvärdering av riktade statsbidrag av (S) till finansminister (M) 2013/14:203 En gymnasieskola som ökar klasskillnader och intolerans av (S) till utbildningsminister (FP) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 25 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:159 Flygverkstaden på F 17 av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:160 SJ:s leasingavtal av (S) till statsrådet (M) 2013/14:161 Investor och bolagsskatt av (S) till finansminister (M) 2013/14:162 Korrespondensgymnasiet i av (S) till utbildningsminister (FP) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 26 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade inkommit: 2013/14:140 och vittnesseminarier om Lundsberg av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:143 Järnväg ––av (FP) till statsrådet (M) 2013/14:144 Kvotflyktingar från av Shadiye Heydari (S) till statsrådet (M) 2013/14:145 och regeringens ärendelista av (S) till miljöminister (C) 2013/14:146 Den låga andelen brott i nära relationer som upp i av (MP) till justitieminister (M) 2013/14:147 Utvisning av barn födda i av (FP) till statsrådet (M) 2013/14:148 Långa handläggningstider vid av Shadiye Heydari (S) till statsrådet (M) 2013/14:150 Leaders framtid av (V) till landsbygdsminister (C) 2013/14:151 Konsekvenser av avslag av (V) till statsrådet (KD) 2013/14:152 Bärplockarna som handelsvara av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:153 Behoven av nyanskaffning och vidmakthållande av försvarsmateriel av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:154 Upphandlingsstöd för innovation och samhällsutveckling av (MP) till näringsminister (C) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 27 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 29 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 9 § anf. 61 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 102 (delvis), av talmannen därefter till och med 13 § anf. 129, av andre vice talmannen därefter till och med 22 § anf. 172 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.