prot · H00998 · 2013-04-25 00:00:00 — Bland annat har restaurangmomsen sänkts, pengar har satsats på utveckling av destinationer, revisionsplikten har tagits bort, perioden för momsinbetalning har förlängts och ett målmedvetet arbete pågår för att minska regelkrånglet, vilket även gynnar denna bransch. Just sänkningen av restaurangmomsen i kombination med de sänkta arbetsgivaravgifterna för ungdomar har gjort att många jobb för unga har skapats inom turistbranschen, vilket vi har hört här tidigare. har fått ett uppdrag att genomföra insatser för hållbara turistdestinationer och stärka de små och medelstora företagen. har också startat ett projekt som kallas , och det arbetet ska redovisas . presenterade besöksnäringen en gemensam strategi för hur turismen ska öka fram . Visionen är att omsättningen ska fördubblas till . Det gemensamägda bolaget har bildats för att bidra till fler mogna destinationer i . Bolaget verkar tillsammans med regioner, destinationer och företag i ett strategiskt samarbete. Det ska bli mycket spännande att följa detta arbete framöver. Som vi hör laddas det rejält i ladorna, och mycket arbete håller på att göras. : De kreativa näringarna är sannerligen en spännande del av näringslivet. är faktiskt mycket duktigt på att producera internationella hits inom musikens område och utveckla spel för en världsmarknad. Och vem känner inte till det svenska deckarundret? Här beslutade regeringen om en handlingsplan och avsatte dessutom för detta arbete. Rådgivning, inkubatorer och samarbete i nätverk prioriterades för en ökad konkurrenskraft och innovationsförmåga. Just nu arbetas det vidare med att ta till vara alla goda erfarenheter för att kunna peka ut en fortsättning. När det gäller bolagsstyrelser vill jag lyfta fram de statliga bolagen som ett föredöme. Kvinnor utgjorde i gruppen vd:ar . Andelen kvinnor i ledningsgruppen i statliga företag uppgick till , och av styrelseledamöterna var kvinnor. Dessa siffror visar att vi är på god väg, och på rätt väg, mot ökad jämställdhet i de statliga bolagen även utan kvotering. Och jag tror att vi är där också i de privata bolagen , även utan kvotering. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 18 (S) replik: Jag ska börja med en liten rättelse. I mitt anförande råkade jag säga reservation 2, men jag avsåg reservation 4. Det är lite spännande att tar upp ett av våra mest fantastiska företag i , , eller jag rullar. Mot bakgrund av den betydelse fordonsindustrin har och vad den betyder för sysselsättningen i vårt land, inte minst kopplat till forskning och utveckling, underleverantörer och så vidare, är det väldigt många som har sin utkomst av fordonsindustrin på ett eller annat sätt. Här har legat i framkant, inte minst när det har gällt säkerhet. Därför kan jag inte låta bli att undra hur det kan komma sig att, när och ändå talar så väl om detta, ni inte är beredda att ställa er bakom det vi föreslår om samarbete och strategisk samverkan mellan akademin, politiken, facket och näringslivet. Skulle det inte vara ytterligare en möjlighet att vidareutveckla all den kompetens som finns inom fordonsindustrin? Jag har också en annan fråga till som är kopplad till kvinnors företagande. Det är ju bra att talar sig varm för kvinnors företagande om detta skriver också utskottsmajoriteten och om ökade medel till innovatörer och resurscentrum för kvinnor, det vill säga Winnet. Ändå har Winnet runt om i landet jätteproblem med ekonomin. Kan kanske ge oss lite kött på benen i den här frågan? 19 (FP) replik: , och många andra industrier inom fordonsklustret har varit och är fortfarande en viktig och stor del av den svenska industrin. Som jag nämnde i mitt anförande har man också genom fordonsindustrin och fordonsklustret varit med och byggt upp det välstånd vi ser här , och det gör man fortfarande. Jag är glad över att håller med om det. När det gäller branschprogram har vi lite olika utgångspunkter. Socialdemokratin har under i alla fall varit väldigt förtjust i branschprogram och annat där man sätter en stämpel: Så här gör vi, de här är med, och här är pengarna. Sedan har det dock inte blivit så mycket av det där . Vi har en lite annan tanke om hur man samarbetar med industrin, för det gör den här regeringen. I flera av våra alliansbudgetar kan man se satsningar på samarbete med fordonsindustrin, till exempel när det gäller motorutveckling. , alldeles före den här debatten, hade vi en hearing, en öppen utfrågning, om en fossiloberoende fordonsflotta. Här är det väldigt intressant just hur man jobbar med industrin. Där ligger väldigt långt framme med olika lösningar. Man tittar också på materialutveckling. Det är något man glömmer när man talar om fordonsindustrin och den fossilfria fordonsflottan. Hur mycket en bil väger spelar naturligtvis också en roll när det gäller materialutveckling, och där ligger man väldigt långt framme. När det gäller fordonsbränslen i sig taggar man verkligen i branschen hur man arbetar tillsammans, och där har också regeringen gått in och stött med , tror jag, för att utveckla fordonsbränslen för en fossilfri fordonsflotta . Det sker alltså mängder med samarbete, men allt måste inte stämplas som branschprogram. Det klarar vi oss utmärkt utan. 20 (S) replik: Jag lade särskilt märke till att valde att endast tala om fordonsindustrin och inte svara på min fråga, men jag antar att hon återkommer i nästa replik med svar om kvinnors företagande och resurscentrumet Winnet. Vi var alla väldigt glada när det togs beslut om 108 miljoner till resurscentrum och Winnet, som inte vet hur framtiden kommer att bli. Det lutar åt att många aktiebolag ska få del av pengarna, det vill säga någon form av bidrag till företaget, och där ska de konkurrera med Winnet. Jag vet inte om det har varit avsikten från alliansregeringen. Det skulle vara bra om kunde ge ett svar på det. Sedan måste även jag komma tillbaka till fordonsindustrin. försökte utifrån att hon kommer från skapa en bild av att hon kunde och visste mycket om fordonsindustrin, men det lät inte riktigt så i replikskiftet när hon påstod att branschprogrammen som vi har genomfört och de samarbeten som vi har haft mellan industrin och politiken knappt skulle ha påverkat alls. Jag undrar hur det kan komma sig att höga företrädare för Volvos ledning har hört av sig till det socialdemokratiska partiet och velat föra samtal med oss. De har sagt: Vi får ingen kontakt med alliansregeringen. De svarar inte när vi ringer och vill inte tala med oss. Det känns lite märkligt. Fordonsindustrin i har ändå utvecklats . 21 (FP) replik: Jag återkommer i alla fall till detta med branschprogram, som tar upp. Det är inte så enkelt som att man sätter en etikett på något. Har man inte något bra innehåll blir det i alla fall ingenting. Alliansregeringen har gjort tvärtom. Vi bekymrar oss inte om att sätta etiketter på saker och ting. Vi koncentrerar oss på innehåll och resultat i stället. Det är faktiskt mycket bättre. När det gäller kontakter med fordonsindustrin är det mycket bra att man därifrån också hör av sig till Socialdemokraterna och andra oppositionspartier. Det ingår naturligtvis i deras arbetsuppgifter att göra. Självfallet är det så. Jag kan svara för mig själv. Jag har många kontakter med de flesta inom fordonsklustret och de är många. Vi talar om som är mycket stort. Vi kan också nämna för balansens skull, om inte annat, som deltog i vår utfrågning. Men det gäller också att träffa de mindre företagen inom fordonsklustret. Det gäller inte minst underleverantörer med tanke på den situation som de befinner sig i. Dessa besök är många och livliga, och kontakterna är mycket bra. Det är, som sagt, bra att även Socialdemokraterna träffar företag inom fordonsklustret. Fortsätt med det. 22 (MP) replik: svarade delvis på en fråga som jag tänkte ställa i detta replikskifte. Det handlar just om sjuklöneansvaret, som jag också ställde en fråga till om. Sjuklöneansvaret innebär ett ökat risktagande för företagare. Sjuklöneansvaret innebär också att arbetsmarknaden fungerar sämre. För att undvika att stå med kostnader för sjuklön har arbetsgivaren starka ekonomiska skäl att välja bort personer med lång sjukdomshistoria och människor som inte har referenser från andra jobb och är nya på arbetsmarknaden. Jag står bakom detta, men det är inte mina ord. Detta är hämtat från hemsida där föreslår att sjuklöneansvaret slopas. sade i sitt anförande att sjuklöneansvaret bör avskaffas, om jag förstod det hela rätt. När frågan diskuterades medialt för sedan såg jag däremot att ekonomisk-politiska talesperson var tveksam till att slopa sjuklöneansvaret för . Han tyckte i stället att det möjligen kan vara bra att förbättra högkostnadsskyddet. När säger att det bör avskaffas undrar jag: Vad är hållning i denna fråga? Är man beredd att stödja uppfattning? Står man för det som tog upp i sitt anförande? 23 (FP) replik: Det är alltid en bra regel att lyssna på vad säger, för då blir det rätt och bra. När det gäller sjuklönekostnaderna för företagen har vi sagt att vi är öppna för att gå vidare i just den riktningen och ta bort sjuklöneansvaret för företagen. I vår interna diskussion, som refererade till, har det i första hand gällt den andra sjuklöneveckan. Men vi anser att sjuklöneansvaret även för den första sjuklöneveckan ska tas bort så fort som möjligt. Det är stor skillnad på vilket ekonomiskt åtagande det blir för just dessa , och skillnad för staten. Jag ser samma problem som just med sjuklöneansvaret för företagen. Det finns en risk att man utestänger svagare grupper, om jag får kalla dem så, alltså människor som kanske har en sjukdomshistoria bakom sig eller som är sjuka. Men när det gäller den andra vågskålen är det en bra tanke med det som gäller eftersom det tvingar företagen att ta ett stort ansvar för till exempel sin arbetsmiljö vilket också brukar tala om vid andra tillfällen men också för rehabilitering och att rätt insatser sker mycket . Jag tror att vi kan vara överens om att det är bra att denna drivkraft och detta incitament behålls hos företagen men att man också tar bort sjuklöneansvaret för företagen . Mitt korta svar på fråga är ja. 24 (MP) replik: Det var bra med ett tydligt besked från . Man kan säga att ett slopande av sjuklöneansvaret för är ett steg i rätt riktning. Men det hjälper inte till att minska det som företagarna upplever som ett regelkrångel med att hantera sjuklönefrågan. Det kvarstår så länge de har detta ansvar. En annan fråga som dyker upp på hemsida är att man också delar syn vad gäller behovet av sänkta arbetsgivaravgifter. Detta återfinns även hos en del andra allianspartier. Jag vill fråga vad hon bedömer att det egentligen är som hindrar att företagare ska få se förslagen om ett slopat eller minskat sjuklöneansvar och sänkta arbetsgivaravgifter förverkligas. 25 (FP) replik: Som vet är det i grund och botten ekonomin som det handlar om. Vi har alltid använt våra företag som mjölkkor för staten. Vi måste ha in pengar någonstans ifrån, och vi betalar alla skatt. Men företagen står också för en stor del av statens inkomster. Så krass är egentligen verkligheten ibland att det inte alltid finns pengar till allting. Då måste man i oroliga tider, som som vi nu har genomlevt och fortfarande lever i, koncentrera sig på de skatter som gör att man får fler människor i arbete. Då kan man välja att göra det generellt. kan man också välja att göra mer branschvisa insatser eller punktinsatser. Jag hoppas att detta står på agendan och kommer att bli verklighet inom en inte alltför avlägsen framtid. Men det får vi helt enkelt se. 26 (V) replik: Jag tackar för klargörande när det gäller sjuklöneansvaret för företag med få anställda. Jag hoppas att ni landar i detta eftersom det är där som det gör störst nytta. tog upp de gamla branschprogrammen, och hon antydde att de inte hade varit så bra. Men de utvärderingar som är gjorda har visat på mycket bra resultat. Jag tycker därför att det är en helt felaktig uppfattning från henne. Däremot anser jag och att de behöver utvecklas, och vi talar om samverkansprogram. Det handlar om samverkansprogram där bland andra akademin, näringslivet och det offentliga samverkar på olika sätt. Men det ska också vara tvärvetenskapligt. Vi behöver ha in även humanistiska värderingar när vi ska ta itu med våra samhällsutmaningar om vi ska klara av dem för morgondagens samhälle. Det är det som vi menar med dessa samverkansprogram. Då är det viktigt att ge incitament för de mindre företagen att forska och utvecklas ytterligare. Vi har föreslagit just ett stöd för forskning och utveckling. noterar jag att är inne på något liknande. Men hon talade om skatterabatt för forskning och utveckling. En skatterabatt kan man per definition bara få om företaget betalar skatt. Är det så jag ska tolka , eller är det ett rent stöd för forskning och utveckling för de små och medelstora företagen? Det är ju någonting annat. 27 (FP) replik: Det är som sagt inte formen som är det viktiga. Jag tycker att oppositionen, framför allt Socialdemokraterna men även , har en övertro på att just sätta etiketter på saker och ting och få in saker och ting i fix och färdig form. Jag försökte säga att det är innehållet som är det viktigaste. När vi talar om fordonsindustrin handlar det om motorutveckling, materialutveckling, komponentutveckling och alla möjliga saker. Det är det viktigaste. När vi talar om utveckling för fordonsindustrin och andra industrier vi kanske inte ska tala bara om fordonsindustrin är det viktigt med forskningen. Det är A och O. Jag tror att kan hålla med om det. Därför är jag mycket nöjd med att vi gör historiska satsningar på just forskning och utveckling. Det betyder någonting när man kan lägga så många miljarder på detta som vi gör. Det är en historisk satsning, och det innebär någonting i praktiken. Det kommer också att innebära mer resultat som industrin kan tillgodogöra sig framöver. Det är också så att akademin och industrin arbetar tillsammans, och det är en avgörande komponent för framtiden, precis som säger. Det håller jag med om. En skatterabatt för forskning och utveckling är en del av vårt nya partiprogram som vi ska diskutera och besluta om . Vi får se hur den kommer att utformas exakt; det kan jag inte tala om här i talarstolen . Vi får återkomma till detta. Just att det finns ett sådant moment tror jag dock är viktigt för framtiden. 28 (V) replik: Att påstå att de gamla branschprogrammen inte hade något innehåll är helt fel. Det är helt fel! Man startar inte upp någonting om man inte har ett syfte med det. Det fanns ett behov som ledde fram till olika branschprogram inom olika områden. Däremot menar jag att det här behöver utvecklas ytterligare och mer utgå från de samhällsutmaningar vi står inför. Då behövs det mer bredd i de satsningar som behövs för framtiden. Jag uppfattar det också som att det är vad säger när de nu presenterar sina samverkansprogram. Jag får väl acceptera att behandlar just frågan om stöd till forskning och utveckling för företag och hur den ska utformas, men jag har ett medskick: Se det som ett stöd och inte som en skatterabatt eller ett skatteincitament. Det är nämligen något helt annat. Det är just i uppstartsskedet för de små och mindre stora företagen man behöver ha incitamentet för att gå vidare med forskning och själv stimulera detta. Då är själva stödet väldigt viktigt i den delen. 29 (FP) replik: Det är klart att vi har samhällsutmaningar, och det är klart att företagen det vill säga industrin som helhet, tillsammans med akademin, regioner, företag i övrigt och föreningar i stort har en hel del att bidra med och måste göra detta mer tillsammans. Det är väl också som egentligen antyder, nämligen att ett av problemen förr har varit att man har jobbat för mycket med skilda stuprör. kritiserar jag inte något enskilt parti utan talar om detta som samhällsutveckling, om vi kan lyfta diskussionen dit. Det har varit för mycket enskilda stuprör där man inte har samverkat. Jag håller med om att det inte har varit bra, utan man behöver mer kontakter emellan i till exempel samverkansprogram, som nu också antyder att satsar på. Jag tror att det är man i det här skedet kommer att satsa på till exempel ökade partnerskap mellan enskilda aktörer. Det är alltså viktigt, och det är väldigt bra. Det kommer också, tror jag, att innebära att man får in fler samhällsvetare och fler från humaniora även inom den lite hårdare delen av industrin. Det kommer att vara väldigt bra, inte minst för användarvänlighet, konkurrenskraft och i slutändan konsumenterna. Där tror jag alltså att vi alla är vinnare på ett mer holistiskt sätt att se på samhället. Industrin är inte i en box för sig, utan den ingår i hur vi formar samhället framöver. Det handlar om en positiv välståndsbildande kraft, och det var just det jag började med att tala om, de välståndsbildande krafterna, som är så viktiga. Som slutkläm kommer jag att kunna säga jag vet att inte har någon replik kvar att det också är viktigt att vi vårdar de välståndsbildande krafterna och inte lägger på ökade skatter på dem. Då blir det nämligen inte fler jobb. 30 (C): Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag skulle också vilja passa på att beröra näringslivsklimatet, som generellt sett är bra och där arbetsmarknadens parter verkar under stort samförstånd. Långsiktiga och stabila spelregler präglar , vilket gör att människor vågar satsa på att utveckla sina företag. Detta lägger grunden för välstånd. I den senaste Entreprenörskapsbarometern som presenterade framgår det att av svenskarna skulle kunna tänka sig att bli företagare men det är som är företagare. Därför måste vi fortsätta arbetet med att förenkla för människor att starta och driva företag. I tider av hög arbetslöshet blir satsningar på jobb och tillväxt extra viktiga. och alliansregeringen har sänkt kostnaderna och förenklat för företagande. presenterade regeringen en offensiv tillväxtbudget, och därtill lägger vi insatser som föreslås i VÅP:en. Pengarna läggs framför allt på infrastruktur, utbildning, innovation och forskning, bättre förutsättningar för investeringar i små företag, sänkt bolagsskatt och fler vägar till jobb för unga, där utbildning är en tung del. Tack vare att förslag om ett investeraravdrag nu blir regeringspolitik får fler möjlighet att vara med och investera i svenska företag. När fler får chansen att investera i små och växande företag kommer jobben att öka. Om vi ska klara de utmaningar vi står inför krävs att vi använder våra fördelar, både i städerna och på landsbygden. utanför tullar är allt annat än tärande. Tvärtom det är där vi hämtar de råvaror världen efterfrågar, som mat, mineraler och energi för att bara nämna några exempel. Allt fler gör dock sitt bästa för att förvandla landsbygden till , alltså en vacker plats där tiden förväntas stå stilla en oas för storstadsbor i behov av rekreation. Säkert har ni alla hört uttrycket till helgen åker vi till landet. Man säger sig vilja ha en levande landsbygd, men ofta uppstår motsättningar när landsbygden vill utvecklas. Låt mig ge några exempel på landsbygdens storhet. Jag börjar med utrikeshandel, som har ett starkt överskott. Utan skogen, malmen och stålet skulle vi i stället ha ett underskott. Det innebär att hela den svenska nettoexporten kommer från basindustrin. Dessa bas- och exportföretag sysselsätter 82 000 människor, och enligt en studie som organisationen har låtit göra är upp till 400 000 jobb inom andra branscher beroende av basindustrin. Med andra ord har bas- och exportindustrin stor betydelse för arbetsmarknaden, särskilt utanför storstäderna. Per Hidesten, vd för det vill säga gruvorna, sågverken och pappers- och stålindustrin säger: I kan det vara svårt att förklara, men utanför storstäderna finns inte den här okunnigheten. Där ser man fabrikerna, lastbilarna och tågen . I flera av landets kommuner står svensk bas- och exportindustri för en stor del av arbetstillfällena. Orter som , , , och är exempel på orter där andelen av den lokala sysselsättningen är mellan . Ett annat område är utländska turister, som spenderar nästan . Det innebär att turisterna står för av totala export. Turistbranschen svarar för drygt 160 000 årsarbetare. Allt detta är uppgifter från . Den framtida utvecklingen för besöksnäringen spås bli mycket kraftig. FN:s vision är att globala turistresor ska öka och nästan dubbleras . Detta innebär att starka besöksområden utanför och , som , , , , , och , också kommer att ha en fortsatt stark utveckling. Landsbygden är naturligtvis beroende av tätorter och städer, men den som bor i , eller är också i hög grad beroende av att hela lever och kan leverera. Vi behöver helt enkelt varandra. vill ge människor, företag och organisationer förutsättningar att skapa attraktiva miljöer, jobb och tillväxt. Det är dessa som är landsbygdsutvecklarna, inte politiker eller byråkrater. Vi behöver inte en miljöpartistisk politik som försämrar reseavdragen eller höjer lastbilsbeskattningen. Vi behöver inte heller Socialdemokraternas förtal av företagande en jakt på företag som man kryddar med kraftigt höjda skatter och mer byråkrati och krångel. Vi behöver göra det billigare att anställa. Vi behöver ytterligare sänka kostnaderna för svenskt jordbruk som producerar nära, klimatsmart och sund mat. Vi behöver plocka bort ännu mer av onödiga regler inte lägga på mer byråkrati, vilket exempelvis månadsrapporteringen skulle innebära. Vi måste förbättra kommunikationerna ytterligare. Låt mig vara tydlig: Landsbygden behöver inte räddas. Landsbygden behöver ges luft under vingarna. Landsbygden behöver fria tyglar. En levande landsbygd är inte något valfritt, något vi kan kosta på oss när alla andra räkningar i statens hög av utgifter är betalda. En levande landsbygd är en förutsättning för hållbarhet och välstånd. Det du åt till frukost, biogasen till din bil, stålet i bron du passerade på väg till jobbet, vindkraftselen som du laddar din telefon med eller trästommen i ditt hus allt har levererats av landsbygden. Det är här naturtillgångarna finns. Det är här vår framgångsrika bas- och exportindustri finns. Det är här som stora delar av besöksnäringens expansionsmöjligheter finns. För oss Centerpartister är detta naturligt: Vi ser hela landet. Socialdemokraterna vill fortfarande fördubbla arbetsgivaravgifterna för unga. Här har gjort en klok helomvändning som noterar med glädje bra för ungdomarna, bra för företagen och bra för . Socialdemokraterna lovar på nytt dubbelt så hög moms på mat som köps på restaurang jämfört med andra matinköp vi gör. Dessutom föreslår man höjd bolagsskatt, begränsat RUT-avdrag och att EU-stödet till svenskt jordbruk ska halveras. Totalt handlar det om runt i skattehöjningar på företagen. Hur allt detta ska leda till fler jobb är ett mysterium som Socialdemokraterna måste reda ut. Jag tycker att det är på sin plats att den socialdemokratiska företrädaren i dagens debatt, , här i kammaren nu berättar hur dessa pålagor på företag skapar fler jobb. Jag tror att alla vi som är här i kammaren just nu vill ha rätten att välja vem som ska hjälpa oss duscha när vi blir gamla och hjälplösa. För är det en självklarhet att få välja vem som ska utföra äldreomsorg, utbildning och barnomsorg. Det är en rättighet som vi inte vill beröva någon. ser ett växa fram där fler utförare ger mer service till människor, där jobben inom välfärdssektorn ökar och där många kvinnor äntligen ges möjlighet att starta och driva företag eller kan välja bland flera arbetsgivare. För oss är det naturligt att lägga kraften på upphandling och uppföljning av välfärdstjänster och se hur de kan förbättras, detta för att säkerställa god kvalitet och fortsatt utveckling. Det som utlovats av utförarna, oavsett om det är i eller i privat regi, ska absolut levereras. Men i Socialdemokraternas ska det inte vara möjligt för invånarna att själva välja utförare av skola, vård och omsorg.