prot · H10938 · 2013-12-03 00:00:00 — har frågat mig när jag avser att vidta åtgärder som gör att Sonera lever upp till de principer som slås fast riktlinjer för företag med statligt ägande. Det är styrelsens och ledningens ansvar att förvalta och operativt driva bolaget. Det är rimligt att vi som ägare tydligt anger att vi tycker att hållbarhetsfrågor ska integreras av bolaget, men det är upp till styrelse och ledning att leva upp till ägarens inställning i dessa frågor. Vår utgångspunkt är att styrelsen har ett tydligt ansvar för bolagets drift, operativa inriktning och uppföljning. Som nämner har vi som största ägare talat om att Sonera behöver en tydlig etisk kompass, inte minst när bolaget navigerar i länder där det förekommer kränkningar av mänskliga rättigheter. Att enbart hänvisa till den lokalt tillämpliga lagen räcker inte. Det krävs ett förhållningssätt i hela organisationen där frågor kring bland annat mänskliga rättigheter tas på stort allvar och hanteras på ett föredömligt sätt. Ägarnas kanske viktigaste uppgift är att tillsätta en bra styrelse. gjorde jag bedömningen att en större översyn av styrelsens sammansättning var nödvändig. Detta för att kunna säkra en nystart för bolaget och gradvis återskapa det förtroende som gått förlorat och stärka förutsättningen för ett väl fungerande arbete kring etik och hållbarhetsfrågor, framför allt frågor rörande antikorruption, integritet och yttrandefrihet. finns en ny styrelse på plats med kompetens och förståelse för våra förväntningar inom detta område. Förutom att vara med och tillsätta styrelsen ska vi vara en kunnig och engagerad ägare som i dialog med framför allt styrelsens ordförande är med och utvecklar bolagets strategiska inriktning. Som huvudägare har vi ett tydligt ansvar för att bolaget styrs på ett långsiktigt och ansvarsfullt sätt. Vi har varit mycket tydliga i vår styrning gentemot Sonera. har en regelbunden dialog med bolagets nya styrelse och ledning. Detta är komplexa frågor som tar att lösa, och vi har försäkrat oss om att det finns ett långsiktigt och starkt engagemang i detta avseende. Jag har fullt förtroende för att den nu tillsatta styrelsen och bolagets ledning tar denna uppgift på allvar. 67 (V): Jag får tacka statsrådet för svaret på interpellationen. Jag vill börja med att be om ursäkt. Av misstag har jag råkat publicera svaret . Det var inte meningen. Det ber jag verkligen om ursäkt för. Det ska inte upprepas. Bakgrunden till interpellationen om Sonera var de uppgifter som kom alldeles om utvecklingen i . Enligt finska Yle har det nu avslöjats att i hjälpt inrikesministeriet att avlyssna befolkningens mobiltelefoner. Det strider uppenbart mot de riktlinjer som regeringen har fastslagit när det gäller statligt ägande. Det är också någonting som har dykt upp efter det att riktlinjerna antogs 2012. Det finns verkligen en fundering om vad det är som har hänt och huruvida Sonera lever upp till riktlinjerna eller inte. Det är bakgrunden till interpellationen. Det finns några nyckelmeningar i svaret från statsrådet: enbart hänvisa till den lokalt tillämpliga lagen räcker inte. Det krävs ett förhållningssätt i hela organisationen där frågor kring bland annat mänskliga rättigheter tas på stort allvar och hanteras på ett föredömligt sätt. Det är väldigt bra. Det är också någonting nytt. I debatten har man från Sonera ofta hänvisat till att man följer lagstiftningen i respektive länder. På det sättet har man också förvarat sitt agerande. Detta betyder någonting helt annat. Jag är väldigt nöjd med svaret. gäller det för regeringen att se till att det finns ett tryck på Sonera i era kontakter som jag vet att ni har för att se till att detta inte upprepas. Det som också har hänt nu är att nya vd har tillsatt en utredning för att förhoppningsvis gå till botten med de inträffade händelserna i framför allt de forna . Det är också viktigt att man ser det som den chans som Sonera har att återupprätta sitt förtroende på marknaden. De har fått frågor här: Sysslar ni fortfarande med korruption när det gäller tänkta affärspartner? De har troligen också missat affärer. Det är väldigt viktigt att allting kommer fram i granskningen som inte är slutförd. Man har bara publicerat en delrapport. Det agerande som man har gjort från Sonera genom att helt enkelt avskeda fyra personer i ledande ställning visar på att det förhoppningsvis finns en kraft och en allvarlig mening att leva upp till de direktiv från regeringen som finns som ägarstyrning. 68 Statsrådet (M): Jag vill börja med att tacka för frågeställningen och interpellationen. Det är ett stort innehav i den statliga portföljen. Det är viktigt av många skäl. Dividerar man hela den statliga portföljen med antalet svenskar i landet kommer man fram till ungefär 60 000–per person. Förutom att det är symbolföretag genom att staten äger dem är det ett stort ansvar rent pekuniärt att förvalta bolagen. De meningar som hänvisar till i mitt svar är viktiga. För mig börjar etik någonstans där lagen slutar. Om man har ambitionen att ha ett etiskt förhållningssätt räcker det inte vare sig i eller i andra länder med att enbart gå till lagens bokstav. Det måste vara lagens anda eller att man har en högre ribba än vad lagen föreskriver. Det är för mig vad etik handlar om i affärsverksamhet. Där både tror och hoppas jag att Sonera lever upp till detta. Jag kan säga att jag inte vet i detalj vad som har hänt i . Jag vet inte heller om den tidning som skrev artikeln har det exakt klart för sig. När vi talar med om säger de att den lokala vd:n där för Geocell, som det heter, har påbörjat ett påverkansarbete som har lett fram till ett nytt parlamentariskt utskott som tittar på frågan om en förändring av lagstiftningen så att det juridiska ramverket stärks. Detta görs på initiativ av i , och jag tycker förstås att det är en bra handling. Vi får fortsätta att gräva i frågan om exakt vad som har hänt. Sonera säger i alla fall att den lokala vd:n arbetar i den anda som jag just beskrev. Till detta hör att Sonera på ledningsnivå nu har skapat en compliancefunktion som omfattar dessa frågor och som, vilket kanske inte är minst viktigt, rapporterar direkt till vd:n. Vd:n känner alltså ett extra ansvar här. Man har även etablerat en ny funktion – ett så kallat CEO-office, det vill säga vd:s eget kontor – som ska stödja den översyn av Eurasien som styrelsen har initierat. Jag tycker att det vi ser i både styrelsearbete och ledning i bådar gott. Men jag är också överens med om att bolagets varumärke är skadat. Vi vet alla att förtroende tar att få och att förlora. Här har man bara en chans, som säger. Jag är nöjd med vad jag har sett av den granskning som har förevarit, men jag inser också att den inte är slut. Det kan komma fler typer av åtgärder från Telias ledning, och vi välkomnar deras arbete härvidlag. 69 (V): Jag tackar statsrådet. Jag kommer att följa upp det som jag tycker är en nyckelmening i det hela, för det säger lite mer än att man kan gömma sig bakom lagstiftning i respektive land. Det är som statsrådet säger: Det handlar om etik och moral i affärsförbindelser. Visst tar det att bygga broar, och det går oerhört snabbt att riva dem. Sonera har tappat förtroendekapital ute på marknaden; det råder ingen tvekan om det. Därför är det viktigt att man nu går till botten i utredningen och inte döljer någonting över huvud taget. Regeringen och statsrådet måste också bli informerade om vad som händer. Det är oerhört viktigt. Jag vet till exempel att Nordea via sin investerare har försökt att få tillträde till , men det har aldrig blivit av. Detta är någonting som är viktigt; stora investerare har rätt att se och undersöka marknader. Detta är någonting som jag hoppas att den nya styrelsen för Sonera tar till sig. Jag hoppas att de ser till att investerare och stora ägare har insyn i var någonstans de investerar och på vilka premisser de gör det. Annars kommer vi aldrig till rätta med de förhållanden som råder på marknaden. Med dessa ord tackar jag så mycket för svaret. Vi har ju en interpellation till som vi ska ta, så jag är nöjd. 70 Statsrådet (M): Låt mig säga att detta är svåra frågor som vi säkert är överens om. Å ena sidan är det viktigt att man kan etablera ett kommunikationssystem så att människor kan tala med varandra. Det är grunden för demokratin. Kanske är det extra viktigt i de här svåra länderna. Å andra sidan ska man inte riskera att det används i händerna på diktatorer. Det är detta som är själva svårigheten när det gäller att agera för ett sådant här bolag. Min bedömning är att god etik inte står i något slags motsatsställning till lönsamheten, utan tvärtom. Jag tyckte att det som hände i när Uzbekistanaffären exploderade var intressant. Först och främst var det två stora ägare som sålde av sina aktier: Robur och Nordea Fonder. Det andra var att kunden reagerade. Det var ett borgarråd i som sade: Vi har 40 000 abonnemang. Jag tänker göra en ny upphandling! Vi vet från enkäter när man har frågat ungdomar att det är viktigt för dem när de tar sina första jobb att de går till företag som har ordning och reda på de här sakerna. Det är kommersiellt viktigt att man tar dessa frågor på allra största allvar. Jag vet att den nya koncernchefen redan har varit i på studiebesök, vilket jag tycker är en bra markering. Om vi på något vis kan hjälpa till för att se till att andra ägare i får tillgång till dessa marknader gör jag gärna det i samtal med . Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2013/14:139 om rättsprocesser mot 71 Statsrådet (M): har frågat mig om jag har gjort ställningstagandet att gäller försök att påverka miljölagstiftningen och de ekonomiska villkoren för elproduktion på de marknader där företaget verkar. Han har också frågat mig om jag har gjort ställningstagandet att det är förenligt med det uppdrag regeringen har gett att bolaget på det sätt som beskrivs i interpellationen processar mot . har sedan 2010 uppdrag att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Det är viktigt att bolaget tydligt förhåller sig till detta uppdrag. Det innebär bland annat att vi som ägare har sagt att strategi bör innehålla fortsatta investeringar i förnybar energi. Det är ägarens roll att fastställa bolagets uppdrag och tydliga mål för vad vi förväntar oss att bolaget ska uppnå. Det är sedan och ledning som ansvarar för att bolagets operativa verksamhet bedrivs så att målsättningarna uppnås. Beslutet att fasa ut all kärnkraftsproduktion i innebar en omfattande förändring av förutsättningarna för verksamhet i , med en påtaglig inverkan på bolagets ekonomiska ställning. och ledning är skyldiga att tillvarata bolagets ekonomiska intressen. Frågan om eventuell kompensation för beslutet att fasa ut kärnkraften, och de rättsliga åtgärder som vidtas för att erhålla sådan kompensation, är därför ett ansvar för bolagets styrelse och ledning. Jag förväntar mig att agerar korrekt och på ett lämpligt sätt för att tillvarata bolagets intressen. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta ytterligare åtgärder. 72 (V): Jag tackar statsrådet för svaret, men jag är kanske inte lika nöjd med det som med det föregående. Vi har debatterat bland annat och ägarstyrningen av tidigare. Här har vi ett bolag som verkligen är inne i en förtroendekris och som är ifrågasatt, åtminstone på den tyska marknaden och kanske även på andra marknader. Det tar tid, som statsrådet sade i den förra interpellationsdebatten, att bygga upp ett förtroende. Och det går snabbt att riva ned det. Det fall som jag tar upp , där har agerat mot när det gäller att man borde verka för att minska subventionerna till de förnybara energislagen, är något som jag ifrågasätter i allra högsta grad. Den andra delen i min interpellation gäller förhållandet mellan stater. Här är det ett statligt ägt företag som stämmer en annan nation. Det har man gjort i två fall. Det gjordes 2009 när det gäller miljökraven på kolkraft i . Där nådde man en förlikning vid sidan om och slapp rättegångskostnader och så vidare. Det andra fallet gäller stängningen av kärnkraften i . Det ska förhandlas, och det kommer säkert att ta innan utslaget kommer. Jag tycker att detta är problematiskt på många sätt. Jag vet att det oftast finns lösningsmekanismer inskrivna i handelsavtal för att detta inte ska inträffa. Men ibland blir det märkligt. Det finns länder, till exempel , där man vill att det på hela cigarettpaketen ska stå: Det här är farligt. Och vad gör då det stora cigarettbolaget? Man stämmer och får rätt. Det visar att de kommersiella intressena går före folkhälsan. Jag ifrågasätter verkligen om det ska vara på det viset. Samma sak blir det här. Här har en stat, en nation, efter ett demokratiskt fattat beslut bestämt att stänga ned kärnkraftverken. Då går man in och stämmer staten. Det är inte rimligt. När det gäller kolkraften är det på samma sätt. Miljöhänsynen kommer i andra hand efter ekonomisk . Jag tycker att man utifrån det perspektivet verkligen borde fundera: Är det ett bra sätt för att agera gentemot en annan stat, ? Vi vet att det finns oerhört stora motsättningar i när det gäller , som har tappat i förtroende. Det har varit folkomröstning i om nätet. Majoriteten av befolkningen där tycker att man ska återta nätet i kommunalt ägo. Det var en folkomröstning i . Där var det inte tillräckligt många, så den behöver man inte ta hänsyn till. Det finns en rad incidenter i som har gjort att har förlorat i förtroende på ett sådant sätt att det äventyrar hela verksamhet. Det är utifrån det vi måste fråga oss: Är det verkligen rimligt att man stämmer en stat, även om man har rättslig grund att göra det? Är det på det sättet man bygger upp ett förtroende? Är det på det sättet man ska bemöta demokratiskt fattade beslut i Bundesrepublik? 73 Statsrådet (M): Jag och brukar vara överens om det mesta. Här kanske vi har en sak där vi inte är överens, och det är lite uppfriskande. Låt mig börja med att säga att har tre typer av problem. Det är holländsk gas, det är tyskt kol och tysk kärnkraft. släppte ut i princip noll ton koldioxid. , efter, släppte ut . Detta skedde under en socialdemokratisk regering där även hade representant med i den politiska ledningen i som hade ansvaret för . Jag vet att har haft en helt annan uppfattning, och den respekterar jag naturligtvis. Det här är bakgrunden. Vi säger: Okej, det är . Till att börja med ska vi dra ned det till . Det är en början i alla fall. Sedan säger vi att ska investera mer än vad konkurrenterna gör i förnybar energi. Det första tog upp är, vad jag förstår, medverkan i den så kallade Magrittegruppen, som har uttryckt åsikter om subventioner inom energipolitik. Min uppfattning av Magrittegruppen är att den tycker att man inte ska ha selektiva subventioner utan i så fall hellre höja priset på utsläppsrätter på koldioxid. Jag är väl medveten om att ett antal olika aktörer har tolkat Magrittegruppen mer så som säger, och jag inser att det är ett problem att sitter i denna grupp. Jag har diskuterat detta med ; vi får väl se vad utfallet blir. Jag tycker så här: bör i frågan om kompensation i agera utan att ta några speciella hänsyn till att det är ett statligt ägt bolag. Man ska agera för att se till att aktieägarna får det så bra som möjligt. Det intressanta element som för in i debatten är det förtroende som har i . Kolbrytning i baseras på ett beslut som självt har fattat. Sedan är där och gör jobbet. Att själva kolbrytningen äger rum är någonting som naturligtvis har beslutats av . har man bestämt att kärnkraften ska avvecklas . Man har sol och vind i större omfattning och kommer antagligen att få betydligt mer av det. Däremot behöver man fortfarande något slags baskraft. Då har man ett problem när kärnkraften är avvecklad. Man är hänvisad till rysk gas i stor omfattning eller till kolbrytning. Vad jag förstår är det uppenbart att kolbrytningen kommer att öka i . Det finns ingen annan väg ut från detta dilemma. Jag köper argumentation att i sin ekonomiska kalkyl måste tänka på vad deras förtroendeskapande åtgärder betyder i . Jag utgår från och är övertygad om att har denna komponent med sig när den fattar beslut. Jag har ingenting emot att försäkra mig om att så är fallet vid framtida samtal med . 74 (V): Nej, vi är nog inte riktigt överens i denna fråga. Det är en väldigt stor skillnad i vissa delar. Statsrådet sade att bör agera för aktieägarnas bästa. I direktiven är ekonomin med, men också miljöhänsynen. I riktlinjerna sägs att ska vara en av de ledande i energiomställningen i . Då sitter man med i en grupp som verkar på ett annat sätt och där det inte handlar om att höja skatten på koldioxid. Man vill få upp priset på den produktion man har och som man givetvis ser som bas för att tjäna mer pengar. Det är grunden, så är det. Förtroendekrisen har lett till att tappar kunder i och har gjort det under en rad år. Man lever inte heller upp till miljökraven. När regeringen har fattat beslut om skärpta miljökrav för kolkraft går in och stämmer. Det är inte rimligt. Det är inte heller rimligt att stämma en annan nation om man vill bygga upp ett förtroende. Det hade varit skillnad om alla kärnkraftverk som har i hade varit i drift. Då hade jag kunnat förstå det, men det var de inte. Några av dem stod stilla på grund av att de inte uppfyllde säkerhetsbestämmelserna, och då är det inte rimligt. Jag kan förstå att vi betalade ersättning till Eon när vi stängde ned . Det var rimligt, för det var ett verk som var i drift och var planerat att vara i drift . Det fanns en rimlighet där, men här är det verk som står stilla på grund av säkerhetsbrister. Jag förstår inte logiken. Givetvis är det slutligen regeringens ansvar att se till att förtroende inte skadas ytterligare via våghalsiga affärer eller ett agerande som gör att förtroende minskar ytterligare. Det slår tillbaka och slår tillbaka på kommande affärer. Vem vill göra affärer med någon som inte sköter sig bra eller som har ett dåligt rykte? Det är samma effekt när det gäller Sonera. Här behövs tydligare direktiv från regeringen till om hur man ska uppträda på en marknad och på vilket sätt man ska bygga upp förtroendet igen. Det handlar om överlevnad. Vi vet att det nu är nedskrivet med 38 miljarder men att det kommer ytterligare nedskrivningar på grund av de affärer som gjorts tidigare. Jag är uppriktigt orolig för utvecklingen inom . 75 Statsrådet (M): har driftsansvaret för två kärnkraftverk i . Det är Krümmel, där man äger , och Brunsbüttel, där man äger 66,7. Därtill är man minoritetsägare, , i kärnkraftverket . Förvärven gjordes under den förra, socialdemokratiska, regeringen. Det bokförda värdet i förvärvet var . har efter det behövt skriva ned det med . Att det är större nedskrivningar än vad som var bokfört vid förvärvet beror på avvecklingskostnader, det vill säga av anskaffningsvärdet. Om vi talar om expropriation i allmän mening kan det också beröra fattade demokratiska beslut. Om man till exempel ska dra fram en väg där hus som man måste riva står i vägen utgår kompensation till den som äger huset. Även om demokratiskt fattade beslut innebär problem för ett företag eller ett hushåll tycker jag rent allmänt att det är rimligt att det utgår kompensation. Jag inbillar mig att det borde vara så att om kärnkraftverken har sådan kvalitet att de inte kommer att kunna startas, även om man hade haft tillstånd till det, kommer – vad jag förstår – ha ett svagt förhandlingsläge för att få några pengar för just de kärnkraftverken. Däremot tycker jag att det är rimligt att begär, och även får, kompensation för de kärnkraftverk som fungerar väl och som måste stängas av. Jag kan bara upprepa, och i den meningen hålla med om, att man inte bara ska titta på krona för krona eller euro för euro. Man måste också väga in hur varumärke kommer att uppfattas såväl i som i och på andra marknader och lägga in det i vågskålen när man fattar sitt slutgiltiga beslut om hur man väljer att attackera den tyska staten. 76 (V): Tvistlösningsförfarandet som kommer att påbörjas är inte gratis. Det kommer säkerligen att kosta några hundra miljoner. Det är den storleksordningen det handlar om, och utfallet vet man inte. Men oavsett utfallet kommer förtroende inte att stärkas i . Det är givetvis problematiskt. Avslutningsvis vill jag säga att en konflikt mellan miljöhänsyn och ekonomi blir tydlig här. Man har genom ett demokratiskt fattat beslut bestämt sig för att avveckla kärnkraften på grund av miljöhänsyn. Det accepterar inte , som ser att de förlorar pengar och kräver kompensation. När de inte får det stämmer de staten. Man sätter ekonomi före miljö, och det kan vi se i flera liknande fall. Man måste diskutera om det är rimligt eller inte. 77 Statsrådet (M): Den tyska energipolitiken är minst sagt mångfasetterad. Enligt de analyser och framskrivningar vi har tagit del av innebär beslutet att lägga ned kärnkraften att man växer sig fast i ett koleldat energisystem åtminstone , med betydande ökningar. Många, och jag är nog en av dem, skulle nog tycka att den lösningen inte är att föredra ur miljösynpunkt jämfört med den man hade tidigare. Här kan vi dock tycka olika. Vi fick ärva ett som släppte ut genom tvivelaktiga investeringar i . Detta kan jag bara beklaga. måste vi se till att kommer på rätt kurs, och ett av de första stegen vi tar är att se till att utsläppen går ned till till 2020. Naturligtvis måste varumärke och förtroende analyseras kontinuerligt och vägas in när man fattar beslut om hur man ska lämna . Jag är övertygad om att styrelsen har detta för handen, och jag kan lova att jag tänker ta upp frågan med dem och se om det behövs ytterligare åtgärder på den sidan. Tack för interpellationen! Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2013/14:133 om järnvägsinvesteringar mellan och 78 Statsrådet (M): har frågat mig om vad som krävs för att frågan om järnvägsinvesteringar mellan och ska prioriteras. undrar också om det inte är dags att tillsammans med ta fram en gemensam plan för utbyggnad av järnvägen för både gods- och persontrafik. Det är med stort intresse som jag och regeringen följer vad som händer på transportinfrastrukturområdet i våra grannländer. hade jag ett möte här i med mina kolleger i och . Det var meningen att också skulle ha varit med. Då informerade vi bland annat varandra om våra infrastrukturplaner. Jag har också träffat den nytillträdde norske kollegan, infrastrukturministern , här i . Vi diskuterade bland annat svensk-norsk gränsöverskridande infrastruktur och resor och transporter, särskilt med fokus på sådana som stärker konkurrenskraften och ger förutsättningar för jobb och tillväxt i båda våra länder. fastslog regeringen som bekant att ska ha ett starkt och hållbart transportsystem och presenterade en närmare 20-procentig ökning av medlen till transportinfrastrukturen –2025. Totalt sett ska satsas på att förvalta och utveckla transportinfrastrukturen. gav sedan regeringen och länsplaneupprättarna i uppdrag att ta fram förslag till ny nationell plan för utveckling av transportsystemet och länsplaner för perioden –2025 utifrån regeringens intentioner och riktlinjer. lämnade ett förslag till ny nationell plan för perioden –2025 till regeringen . Det förslaget bereds nu inom , och regeringen avser att ta ställning till förslagen . 79 (S): Tack för svaret, statsrådet ! Jag skulle vilja börja med att säga att intresset för frågan är stort. Det är kanske lite större än det var när vi hade interpellationsdebatten då vi också diskuterade samarbetet mellan och . Interpellationen som är ställd nu är lite vidare än den vi hade eftersom det då enbart handlade om att skapa möjlighet för dubbelspår mellan och den norska gränsen, strax söder om . Den här interpellationen handlar om både godstrafiken och persontrafiken. Skälet till det är att den norska regeringen nu tydligt har sagt att den vill avsätta för att arbeta med att skapa järnvägsinvesteringar mellan och .