prot · H00959 · 2013-01-29 00:00:00 — Vi kanske inte ska överdriva riskerna nu jämfört med de risker vi hade när ekonomin var i fritt fall i vår omvärld. Alliansregeringen klarade ut ekonomin på ett ansvarsfullt sätt under de riktiga krisåren 20082009. Jag tror säkert att Alliansens förmåga att ta ansvar, med den här budgeten, är minst lika stor som . I din interpellation talar du om förlorad tillväxtförmåga, . Hur tänker sig Socialdemokraterna regeringsalternativet med två tillväxtfientliga partier som och ? Hur ska ni kompromissa? På vilket sätt ska ni vika undan för deras nästan drakoniska antitillväxtpolitiska insatser? Hur tänker ni förhandla med dessa två partier som sinsemellan har olika inställning till vad som är tillväxt och inte tillväxt? Socialdemokraterna har åtminstone en förmåga att förstå värdet av tillväxt för att kunna bedriva en vettig fördelningspolitik. Jag skulle gärna vilja veta hur föreställer sig möjligheten att Socialdemokraterna med stöd av och kan bedriva en tillväxtpolitik värd namnet. 52 Finansminister (M): Det här är i grund och botten en internationell diskussion. Det kan vara värt att påpeka för att när man tittar på till exempel kommissionens bedömningar eller på Valutafondens bedömningar kan man notera att det fortsatt är så att kommer att växa väsentligt snabbare än eurozonen, även när vi tittar på de nedreviderade prognoserna. är ett land som sysselsättningsmässigt alltjämt förefaller klara sig bättre än de flesta andra. är alltjämt ett av få länder som för det första slipper skära ned och för det andra faktiskt också kan satsa i krisen. Det tycker jag är positivt. Skälen till att man i de internationella bedömningarna ofta framhåller som ett föregångsland när det gäller konkurrenskraft är att vi har ett antal styrkepunkter. Vi har starka offentliga finanser. Vi har en lång tradition av högteknologiska företag. Vi har en arbetsmarknad där parterna är beredda att föra samtal med varandra och vi har ett välstrukturerat företagsklimat även på skattesidan . Varför har vi då valt att lägga budgeten som vi gjorde? Det hänger ihop med att det är två kriser som pågår . Den ena krisen handlar om att det är lågkonjunktur i , i och i . Det är ett kortsiktigt fenomen. Det har visserligen pågått , men vi får ändå anta att den här eurokrisen tar slut. Det andra, som jag tror är ett väsentligt mer långvarigt fenomen, är att vi har en helt ny konkurrenssituation. Vi har som är det största producentlandet av industrivaror, med halva sin bnp i export. Där kanske det handlar om ytterligare 200300 miljoner människor som under de närmaste decennierna går in på världsmarknaden. Jag tror att vi i hela kanske talar om en miljard till när man lägger till de nya tillväxtländerna. Därefter har vi ett som börjar trampa i gång farten. Vi är alltså inte i slutet av globaliseringen utan vi är mitt i. Vi kan räkna med att den här processen fortsätter i kanske till. Vad gör man då som ett litet, sårbart och exportberoende land? Då stimulerar man och bygger för framtiden , när man har styrkan att göra det. Då är det just centralt att hitta de frågeställningar som är mest viktiga för företagen. Det är forskning och utveckling. Det är infrastruktur. Det är bolagsskatten. Vi kan ju inte avfärda vare sig , ordförande för , som säger att detta är det avgörande för att få utländska företag att komma hit, eller för den delen , som säger exakt samma sak. De sitter i de här diskussionerna och vet vad utländska investerare tittar på, att vi har bra infrastruktur, att vi har bra forskning och utveckling, att vi har en attraktiv bolagsskattemiljö och att vi också har en bra inriktning på att återställa kunskapssamhället. Det är viktiga åtgärder. Sedan vill jag bara påpeka för att det som skedde i den socialdemokratiska motionen var att man stod fast vid bidragspolitiken. Skattehöjningarna stod man fast vid. Det som tillkom var barnbidraget. En barnbidragshöjning i ska uppenbarligen göra att kineserna är beredda att köpa fler skärverktyg från . Ett barnbidrag i ska göra att man köper fler borranläggningar från . Det ska göra att får fler lastbilar sålda i . Det har jag svårt att se. Som jag ser det måste vi förstärka vårt grundläggande företagsklimat. Det är inget fel på barnbidraget. Det är en del av vårt välfärdssystem, men det kan inte vara draget när det gäller att möta en internationell lågkonjunktur i kombination med att vi befinner oss mitt i en strukturell omvandling. Då är det klart att de här tunga förslagen från vår sida, med forskning, en fördubbling av infrastrukturen och en förbättrad bolagsskatt, underlättar. Men det håller inte utanför krisen. Vi kan inte isolera från en internationell lågkonjunktur. Vi kan göra vad vi kan för att det ska fungera bättre här, och det är precis det som har varit vår utgångspunkt. 53 (S): Att skulle stå sig väldigt väl i den globaliserade konkurrensen påstår . Det är nog en sanning med en viss modifikation, åtminstone om man tittar på investeringskvoten. Det finns en internationell jämförelse mellan 34 europeiska länder. Där kommer på nionde plats från slutet, alltså på den nedre halvan. Vi ligger till och med under EU-snittet. Om man då tittar på vilka länder det är som är sämre än ser man att det faktiskt är flertalet av de länder som har lägre bolagsskatt än vi har. De ligger ännu sämre. Att en sänkt bolagsskatt till är det allena saliggörande vill jag absolut hävda icke är fallet. Det finns så många andra betydelsefulla insatser som väljer att inte nämna, som till exempel att se till att göra ett kunskaps- och utbildningslyft. Högkvalificerade arbeten behöver vi ha i , men vi har svårt att få tag på den arbetskraften. I de 35 största exportföretagen i finns fem av sex anställda utanför gränser. Det är oroväckande. Det tycker jag. Det tycker vi socialdemokrater. Det borde även oroa . Att komma här och försöka göra ett nummer av barnbidrag i den här frågan tycker jag nästan är lite lågt. Helt klart är att vi ser en tydlig förskjutning från investeringar i maskiner och anläggningar till immateriella investeringar som it, design, företagsledning och arbetsorganisation. Det här är viktigt, för det utgör faktiskt en konkurrensfördel har det visat sig, eftersom det bidrar till att höja produktivitetstillväxten. Men det räcker alltså inte. Det kommer, herr talman, att behövas en hel del fysiska investeringar också, inte minst på grund av finanskrisen. Den har lett till helt nya krav, bland annat på strukturomvandling och produktionssystem produkter med för den delen, inte minst inom klimat, energi och infrastruktur. Det här är en utmaning för oss. Det ställer stora krav på kunskapsuppbyggnad mellan klimatfrågor och tekniska lösningar. Men det är klart, investeringskvoten är konjunkturkänslig. Det är inte tu tal om det. Under nedgångar finns det kanske inte behov eller resurser till att investera, men de här låga nivåerna är oroande, herr talman, om man blickar framåt. Det är det jag menar att glömmer bort lite grann. tillväxt riskerar alltså att hamna på lägre nivåer än vid tidigare högkonjunkturer. Och sysselsättningen ökar långsammare om inte volymerna ökar kraftigt framöver. Utan betydande investeringar blir det svårare att möta en starkare efterfrågan när konjunkturen väl vänder uppåt. Det är som sagt jätteviktigt att inte glömma bort den här kompetenshöjningen. Jag säger det igen. Det tål att upprepas. Vi måste satsa på utbildning. Vi kan inte, som har föreslagit och det till och med har beslutats om, ta bort 20 000 högskoleplatser när vi behöver ännu fler. 54 FINN (M): Jag ställde i mitt förra inlägg en fråga till angående hur hon skulle kunna tänka sig att regera tillsammans med tillväxtfientliga partier, som jag tolkar att är och till viss del , fast på olika sätt. Jag fick naturligtvis inget svar på den frågan. Låt oss stanna vid tillväxtförmåga över huvud taget, för det är ju det den här interpellationen handlar om. Jag tror nog att Socialdemokraterna kommer att få stöd av både och om man vill ändra bolagsskatten. Därtill vill man lägga skatteökningar på på svenska folket och på svenska företag och säga att detta är lösningen på bolagens problem. Man viftar fram den andra sjuklöneveckan som man vill avlasta företagen i något slags sken av att detta skulle gynna företagen. Det gynnar inte företag, kan jag berätta. Det gynnar arbetsgivare. Framför allt gynnar det offentliga arbetsgivare. Det är de som har de största utgifterna för den andra sjuklöneveckan. Det gynnar alltså inte företagare. Man bedriver alltså inte en företagarpositiv politik inom socialdemokratin. Det kommer man säkert att få stöd av och för, kanske inte men . Frågan kvarstår: På vilket sätt är det alternativ som beskrivs i Socialdemokraternas budgetmotion en politik som stimulerar tillväxtförmågan, som bygger på att företag vågar anställa och utvecklas i och inte flyttar utomlands? Om man tar bort bolagsskatten finns en uppenbar risk att investeringarna görs utomlands. Då faller hela argumentationen om den kompetensökning som ska komma i . Den kommer i stället i andra länder. Ni blir, kort sagt, finansministern svaret skyldig, . 55 (S): Tillväxt kan vi få om det finns en marknad, men det förutsätter också att det finns produktionsresurser. Vi har skyhög arbetslöshet i . har vi den paradoxala situationen att företag inte får tag i rätt utbildad arbetskraft. Jag rör mig mycket ute i näringslivet, inte bara i norr utan i hela landet när jag inte är här i för riksdagsarbetet. Den fråga som alltid ställs först är hur de ska få tag i rätt utbildad arbetskraft med erfarenhet. Företagen kan växa, men de får inte tag i arbetskraften. Jag har haft förmånen att delta i ett gruv- och mineralseminarium i . Där deltog inte bara gruvföretag utan där fanns företag från i stort sett all svensk industri. I princip alla föredrag handlade om hur de ska få tag i rätt arbetskraft. Jag som bor i norr läser NSD och Kuriren. kunde jag räkna ihop till en, två kanske tre platsannonser i både Kuriren och NSD. när jag läser NSD och Kuriren räknar jag antalet sidor med platsannonser. I lördagens NSD och Kuriren fanns åtta och en halv sida platsannonser. Där sökte företag kvalificerad arbetskraft. Jag tycker att finansministern och regeringen ska lyssna mer på svenska företag. Regeringens utbildningspolitik är ett misslyckande. Precis som finansministern säger kan ett misslyckande bara kallas ett misslyckande. Sedan vänder jag mig till Finn om regeringen. Jag tror att det finns fler som måste fundera över regeringsalternativ när regeringen består av partier med 3,2 procents valunderlag och det finns ett nytt parti som närmar sig eller mer. 56 Finansminister (M): Diskussionen om konkurrenskraft och framtida tillväxt är central och viktig. Låt oss få basen rätt. Det görs ett antal utvärderingar av länders konkurrenskraft. Det görs av , IMD i och . I alla utvärderingar tillhör toppländerna. När vi nu talar om att kostnadsläget i , och ligger än i vill jag bara påpeka att vårt kostnadsläge är bättre än . har en konkurrenskraft i termer av relativ enhetsarbetskraftskostnad på de mått som man kan se på en nivå som har. Vi behöver inte vara oroliga för att vi har ett högre kostnadsläge än . Vi har det bättre. Det är inte för att vi har haft en sämre reallöneutveckling än tyskarna utan därför att vi har haft en mycket bättre produktivitet . Om vi ser på vad IMF, och säger är det fråga om skarpare rekommendationer till andra länder. Ofta säger man att vad har gjort med finanskris, arbetslinje, förändringar i pensionssystem och sjukförsäkringar har varit bra. Det gör att alla de olika bedömarna har lagt sig på en högre tillväxt för än för till exempel eurozonen. Det gäller inte bara på kort sikt. Jag deltog i diskussioner i Ekofin och andra sammanhang. Då tog jag fram siffrorna . har legat på 2 ½ procents tillväxt. Det är dubbelt så högt som eurozonen och EU. Det ska jämföras med att OECD-området har vuxit med 1 ½ procent. har goda förutsättningar. Det här handlar naturligtvis inte enbart och kanske inte ens först och främst om att regeringen har vidtagit viktiga åtgärder. Vi har en stark bas för konkurrenskraft i . Vi har en arbetsmarknad med parter som tar ansvar. Vi har universitet runt om i vårt land och en utvecklingstradition inom våra företag som gör att vi ligger i teknikfronten. Det finns en bra bas i forskning och utveckling. Vi har i en bolagsskatt som gör oss till ett attraktivt investeringsland. Vi gör en kraftig satsning på infrastruktur. Åren 20062020 finns en fördubbling av anslagen på infrastrukturområdet med nya stambanor och en hel del investeringar i , , och i andra delar av . Det här är bra. I många av de delarna har vi ofta en samsyn med Socialdemokraterna. Det är naturligtvis något jag välkomnar. När det gäller budgeten säger att här finns inget av värde. Det centrala är den socialdemokratiska motionen. Låt oss ställa alternativen mot varandra. Det Socialdemokraterna föreslår är alltså 30 miljarder i skattehöjningar. Det går inte att komma ifrån att 15 av dem är ungdomsarbetsgivaravgifter på företagssidan. 5 av dem är hotell- och restaurangmomsen. Sedan tillkommer andra åtgärder, till exempel på lastbilssidan, som gör att det samlat är en tung skattebelastning på företagen. och säger att vi ska lyssna på företagen. Jag har inte hört något. Det har faktiskt inte varit någon delegation från vare sig , Företagarna eller någon annan som har sagt att en rejäl skattehöjning skulle göra susen. Det har de inte framfört. Det är kärnan i den socialdemokratiska politiken. Sedan behöver vi naturligtvis rusta upp utbildningssystemet. Det ska vara mer betyg, fler nationella prov, mer undervisningstid och fler välutbildade lärare. Då kommer vi bort från en skola med nedprioriterad kunskapsnivå och gedigen inlärning. Det har regeringen lagt grunden för. Om Socialdemokraterna vill stötta detta är det bra. Då kan vi driva dessa krav längre så att det ges tidigare betyg, det blir ännu fler välutbildade lärare och än fler nationella prov. Något sådant skulle jag naturligtvis stötta. Det vi vill ha är nya jobb i växande företag. Vi ser med dessa åtta sidor jobbannonser att det finns tillväxt i . Jag skulle vara den första att välkomna om vi kan få bredare och mer blocköverskridande samsyn om att tillväxt är central. 57 (S): Jag vill ge helt rätt i påståendet att det krävs ordning och reda i svensk ekonomi. Det skapar förutsättningar för tillväxt. Det har vi socialdemokrater alltid hävdat, till skillnad från vissa andra partier som inte alltid har tagit det på största allvar till exempel det ramverk vi har att följa . Det är oerhört väsentligt. Det är skönt att vi är överens om det. Vi är också överens om att det behövs satsningar på forskning och infrastruktur. Det har vi i allra högsta grad bejakat, herr finansminister. säger förnöjsamt att allting nu är bra i . Han är nöjd. Han tycker att tillväxten är bra. Han till och med siade om en prognos på . Men pang bom fick han landa på ! Den debatten ska vi ta här snart. Det är inte så enkelt att bara hävda att det är fråga om vikande efterfrågan i euroområdet. Det är det förvisso. Men svensk ekonomi har också andra bekymmer. Jag vet att känner till detta men inte vill nämna så mycket . Vi måste se till att stärka in . Vi måste rusta oss. Då är det precis som jag har sagt, och som min kollega har nämnt, nämligen att vi måste skapa ett kunskaps- och utbildningslyft. Då säger att betyg ska sättas tidigare, och då blir allt bra. tar han i nästa andetag bort 20 000 högskoleplatser. Hur ska vi få den kompetenta arbetskraften, den högutbildade arbetskraften, som vi så väl behöver för en tillväxt i framöver? Du är svaret skyldig, . 58 (S): Vårt parti har alltid stått för ordning och reda i ekonomin. Jag vet att finansministern ofta försöker sola sig i glansen av detta. När en herre vid namn tillträdde var statsskulden av bnp. När han slutade var den . Han tog ned statsskulden . har vi en finansminister som har tagit ned den kanske 7, . Det är en viss skillnad. Nej, vi har inte samma syn, fast det kan tyckas så, som finansministern säger. Vi är ett tillväxtparti, men vi vill ha mycket mer tillväxt vi är inte nöjda. Det är ett misslyckande att man inte har klarat utbildningspolitiken. Det är fruktansvärt att höra när de företag som jag åker runt till säger: Vi skulle kunna växa bara vi fick tag i rätt arbetskraft. Det är ett misslyckande, ingenting annat än ett jättestort misslyckande. Jag rör mig väldigt mycket bland små och medelstora företag, och den andra frågan som jag hör dem tala om är sjuklönevecka. Det är de krav som kommer upp ständigt och jämt. 59 Finansminister (M): Vi kan inte sitta fast i det förgångna. är utmanat, och vi är sårbara, och det beror på faktorer som vi inte kan göra så mycket åt. Vi är öppna, och vi ska förbli öppna. Utan öppenhet och export klarar vi inte välfärden. Vi är små vi är en liten del av världen där de stora jättarna blir allt större. Vi har en tilltagande konkurrens som också kommer att gå mot de områden där vi traditionellt sett har varit starka. har över halva sin bnp i export och i industriproduktion. Den växer nu i månadstakt. Skulle den takten bestå har man ökat . Det är alltså en väldig förändring av världsekonomin som håller på att ske och precis inom de områden där historiskt sett har varit starkt. Det är klart att vi måste fortsätta att förändra. Det är därför vi behöver många mandatperioder med alliansregering. Det är därför vi begär ett nytt mandat 2014 för att med en offensiv politik fortsätta att förbättra förutsättningarna för tillväxt. Det handlar om arbetsmarknaden. Vi måste öka flexibiliteten. Vi har inte råd att backa med höjd a-kassa. Det handlar om företagsamheten. Vi har inte råd att backa genom att ta tillbaka viktiga förändringar av förmögenhetsskatt, bolagsskatt eller arbetsgivaravgifter. Det handlar om skolan. Vi har inte råd att backa från förändringar med betyg, bättre utbildade lärare, mer nationella prov och andra viktiga förändringar som har kommit. Här får vi återigen intrycket att Socialdemokraternas politik består av en bred satsning på utbildning, men alla som kan räkna vet att det inte är så. Den breda satsningen i Socialdemokraternas politik är a-kassa, sjukförsäkring, föräldraförsäkring, förtidspension, barnbidrag, bostadsbidrag och vartenda annat bidragssystem vi kan hitta som i huvudsak går till människor som inte är på arbetsmarknaden. Det är kärnan i den socialdemokratiska politiken. Det är det här vi ska debattera fram till valrörelsen. Det är arbetslinje mot bidragslinje. Det är mer jobb i växande företag eller fler Amsåtgärder och höjda bidrag. Det är en debatt som jag välkomnar, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2012/13:186 om regeringens bedömningar i budgeten 60 Finansminister (M): har med anledning av höstens ekonomiska utveckling frågat mig om jag avser att omvärdera åtgärderna i budgeten för att, som hon menar, bättre möta expertmyndigheternas prognoser. Regeringen avser inte att omvärdera åtgärderna i budgetpropositionen , baserat på den information som finns tillgänglig . Utsikterna för världsekonomin försvagades . Detta beror i huvudsak på en svag utveckling i eurozonen som i sin tur slår mot . Prognosinstituten har i princip genomgående reviderat ned synen på den ekonomiska tillväxten. Det har även gjort, som i den uppdaterade prognos som presenterades bedömer att utvecklingen blir svagare jämfört med prognosen i höstbudgeten men att tillväxten gradvis normaliseras . Vid utformningen av den ekonomiska politiken utgör prognosen bara ett av underlagen i den samlade bedömningen av den ekonomiska utvecklingen och riskbilden. Vid framtagandet av budgetpropositionen var regeringen tydligt medveten om att risken för en försämrad utveckling dominerade, något som blivit mer påtagligt . Regeringen föreslog därför betydande satsningar för att stimulera ekonomin, bland annat viktiga investeringar i infrastruktur, forskning och innovation, företagande och unga människors jobbchanser. Tack vare en ansvarsfull ekonomisk politik är ett av få länder som har möjlighet att möta nedgången med satsningar på jobb och stärkt konkurrenskraft, som vi har säkerhetsmarginaler för att möta en påtagligt sämre utveckling med aktiva åtgärder. 61 (S): klubbades det sista beslutet om 2013 års budget här i , en budget som har sin grund i prognos om en tillväxt på och en sjunkande arbetslöshet. Det var , herr talman. Bläcket hann knappt torka förrän kallade till presskonferens och ändrade sin prognos. Tillväxten var nu , och arbetslösheten skulle komma att stiga till . De förutsättningar som statsbudgeten vilar på försvann med ett penseldrag efter att hade fattat det sista beslutet. Kan tala om när verkligheten hann i kapp finansministern om regeringens orealistiska prognoser? Vad var det som till slut fällde avgörandet? Ingen annan bedömare har ens varit i närheten av regeringens siffror, men finansministern framhärdade genom hela riksdagsbehandlingen att prognosen skulle gälla. Men så plötsligt brast det. Var det verkligen så att först kom till insikt? Var det inte snarare så, herr talman, att finansministern redan när budgetpropositionen presenterades visste att prognosen skulle fallera? Då, , lade fram regeringens budget där det i finansplanen klart och tydligt står att tillväxten i kommer att öka 2013 och ännu mer de kommande tre åren och att arbetslösheten skulle sjunka. efter finansministerns budgetpresentation flaggade samme minister för en mycket osäker ekonomisk utveckling och att regeringens prognos inte skulle hålla. Det var två vitt skilda besked under en och . insåg att regeringens siffror inte skulle hålla men lät dem ändå passera genom en hel budgetprocess utan att ändra ett enda kommatecken. Hur hederligt är det? En prognos är en gissning som kan slå fel, men det intressanta är att ingen annan bedömare ens har varit i närheten av glädjekalkyl. Och vi har sett, herr talman, vad glädjekalkyler kan ställa till med, inte minst i många av de drabbade krisländerna i . säger i svaret att prognosen bara är ett av underlagen i den samlade bedömningen av den ekonomiska utvecklingen. Ett underlag vilka är de andra underlagen, ? Och hur redovisas de? Att göra felaktiga prognoser handlar inte bara om siffror på ett papper. Det handlar om människor. Det handlar om 35 000 fler som kommer att bli arbetslösa som regeringen missade i sin felräkning. 400 000 människor är arbetslösa, och en fjärdedel är unga vuxna. Regeringen står handfallen och vet inte vad man ska göra, mer än att kräva tillbaka miljardbelopp från Arbetsförmedlingen. tillkommer ytterligare 35 000 arbetslösa där insatser saknas. Ändrade prognoser ja. Men ändrad politik nej. hävdar prompt att det inte finns anledning för regeringen att agera . Att var fjärde ung vuxen är arbetslös, att varslen duggar tätt och att framtidstron sviktar är inte anledning nog för finansministern att agera. Vad mer måste hända för att ska agera? Hur många fler måste bli arbetslösa innan ska agera? Hur djup, herr talman, ska lågkonjunkturen bli innan tänker agera? 62 FINN (M): Här är ännu en spännande interpellation av och som vanligt ett förtydligande svar från finansministern. Jag stannar kvar vid detta svar, för jag tycker att det är intressant att se hur man kan beskriva en och samma verklighet så helt olika. När finansministern svarar betonas två viktiga saker i den bedömning man har gjort inför höstbudgeten, nämligen för det första att risken för en försämrad utveckling dominerade. Det var det dominerande scenariot. Till det kommer då aktiviteten med betydande satsningar för att stimulera ekonomin med de reformer som syftade till att förbättra infrastrukturen, som forskning och innovation, företagande och unga människors jobbchanser, precis som finansministern nämnde i sitt inlägg. Det är då lite lustigt att höra beskriva finansministerns och Alliansens budgetförslag som en glädjekalkyl.