prot · H00959 · 2013-01-29 00:00:00 — Dessutom har jag som ansvarig minister varit mycket tydlig i min kommunikation med Sonera om att de som påverkas av teknikskiftet ska ha en likvärdig lösning som den de tidigare haft via den traditionella koppartråden. Vi har ett stort behov av att öka tillgången till bra bredband i de glesa delarna av vårt land. Därför har staten sett till att de frekvensområden som tidigare användes för det gamla och utfasade NMT450-nätet nu kan användas för mobilt bredband. Operatören som använder detta nät täcker av landytan i samtliga län. Till detta kommer PTS tilldelning av tillstånd i 800 MHz-bandet, ett frekvensband som lämpar sig mycket väl för att bygga ut mobilt bredband i de glesa delarna av landet. De tre tillståndshavarna i det frekvensbandet bygger nu ut trådlösa 4G-nät. Ett av de fyra tillstånden i detta band är dessutom förenat med ett särskilt täckningskrav där tillståndshavaren ska använda för att bygga ut och erbjuda bredband till de fasta bostäder och stadigvarande verksamhetsställen som inte har tillgång till grundläggande bredband. Sådant bredband går även att använda för IP-telefoni. Frågorna om robusta nät och krisberedskap som också adresserar avser jag, av tidsskäl, att besvara utförligt i mitt kommande inlägg. 83 (MP): Jag vill börja med att tacka för svaret, som jag förstår kommer att utvecklas i ministerns nästa inlägg. Jag tror säkert att vi båda anser att telefonin är en service som alla medborgare i landet ska ha tillgång till oavsett var de bor. Men tyvärr har övergången till den mobila fasta telefonin inte varit problemfri för människor som bor i områden med dålig täckning. Marknaden har så att säga inte klarat av uppdraget. För egen del fick jag ett brev om att skulle montera ned ledningarna i Axmarbruk där jag bor, och det ungefär som jag äntligen hade hittat ett bredbandsalternativ som fungerade, till skillnad mot det trådlösa Teliaabonnemang som jag hade haft dittills. I brevet stod att erbjuder en lösning med en dosa på väggen och att jag, om det inte fungerade tillfredsställande, kunde köpa till en antenn. Bindningstiden var ; inget erbjudande dock om att skulle hjälpa till att montera antennen. Om jag inte ville ha deras lösning kunde jag välja en annan operatör. Det var det brev jag fick. Det kändes rätt omöjligt att välja en annan operatör än eftersom det är som har den bästa täckningen i området. Jag vill betona att jag inte bor i glesbygd, utan jag bor på landsbygden men just på gränsen mellan två kommuner, vilket kanske har ställt till i planprocessen, men det borde inte få ställa till i planprocessen. Jag har ändå testat telefoni via min bredbandsleverantör för att slippa ha flera operatörer. Jag hade redan en antenn på taket som jag hade betalat en kille för att sätta upp. Men problemet var att telefonilösningen innefattade ett mycket klenare bredbandsmodem än det kraftpaket plus som jag har för att kunna se rörliga bilder på datorn då vädret tillåter det. Jag lyckades aldrig få bra ljud i telefonen, och jag gav upp. började röster höras runt om i landet mot nedmonteringen, och även jag instämde i kritiken. Efter det har jag fått väldigt många samtal från människor runt om i . Vissa var redan av med sin telefoni utan att det fanns alternativ att tillgå. De vittnade dessutom om dåligt bemötande hos och hur de, i stället för skulle prata om hur problemen skulle lösas, blev erbjudna att köpa andra icke-fungerande tjänster av . Trots att det har gått ringer människor fortfarande och berättar hur illa det fungerar på vissa ställen. Kritiken som då blossade upp ledde till att nu monterar upp antennerna hos dem som väljer . Ministern svarar att inget hindrar andra leverantörer att erbjuda samma service, men jag tycker inte att det är ett bra svar på min fråga eftersom vi alla i princip varit Teliakunder. Det är som äger kabeln eller ledningen, och hyr andra operatörer in sig. Det är som har bestämt att den ska bort, och det borde därför vara som garanterar att alla får samma hjälp med eventuell antenn på taket, oavsett vilken operatör kunden sedan väljer att använda och även om det skulle råka vara en sommarstuga som tidigare hade fast telefoni. En lösning där andra operatörer hyr in sig på antennen, precis som tidigare på ledningen, borde inte vara en omöjlighet. Regeringen kan inte frånträda sig sitt ansvar genom att lämna över den här frågan till marknaden. Det har inte fungerat. Med sitt agerande skapar i princip en monopolsituation, men de är också tydliga mot oss kunder genom att säga att om inte fungerar, trots att de själva installerar allt som behövs, kan vi välja en annan operatör. Vilken operatör ska det då vara innan den trådlösa tekniken når den täckning som behövs för att alla verkligen ska kunna ha ett väl fungerande alternativ? Utbyggnaden måste ju ske först, inte i efterhand. Jag väntar med att få höra vad ministern svarar på mina övriga frågor; sedan återkommer jag. 84 Statsrådet (C): Jag avser nu att besvara frågorna i den del som berör driftsäkerhet och krisberedskap. Ansvaret för att elektroniska kommunikationer verkligen fungerar regleras i första hand genom leveransavtal mellan privaträttsliga operatörer och abonnenter. Teliaoperatören har ansvar för driften och säkerheten i sina nät. Men eftersom verksamheten också är samhällsviktig finns det vissa grundläggande krav på robusthet och driftsäkerhet i lagstiftningen. Dessa framgår av lagen om elektronisk kommunikation och i krisberedskapsförordningen. Företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät ska se till att dessa uppfyller rimliga krav på driftsäkerhet. Teleoperatörer ska vidta alla rimliga åtgärder för att säkerställa att tillgången till bland annat larmtjänster inte avbryts. PTS är den myndighet som utövar tillsyn och följer upp allvarliga störningar som skett på grund av exempelvis elavbrott. PTS gör även årliga risk- och sårbarhetsanalyser som lämnas till regeringen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Ett särskilt projekt pågår hos PTS för att se över möjligheten att tydliggöra kraven på driftsäkerhet. betalar teleoperatörerna en särskild avgift till PTS på som i samverkan med operatörerna används för att förbättra driftsäkerheten och robustheten i näten. Därutöver är MSB med och finansierar krisberedskapsåtgärder som utförs av PTS, vilket det finns ett stort behov av. Med regeringens bredbandsstöd ökar också tillgången till fiber i glesbygd och därmed till mer finmaskiga och driftsäkra nät. I områden där minst en operatör har täckning kan alla som har en mobiltelefon alltid ringa nödnumret 112, även om man vanligtvis inte är kund hos den operatören. I samhällets krishanteringssystem spelar principerna om eget ansvar, närhet och likabehandling en central roll. Ansvarsprincipen innebär att den som har ansvar för en verksamhet under normala förhållanden också har det under en allvarlig händelse, kris eller krig. I denna princip ingår också att samverka och samordna sig med andra aktörer i den omfattning som krävs för att effektivt förebygga och hantera händelser. Att regelbundet genomföra övningar inom och mellan olika sektorer är ett viktigt led i att stärka krisberedskapen. Därtill har PTS utvecklat ett system för att skapa en gemensam lägesbild i krissituationer. Nödvändig samordning sker sedan via den nationella telesamverkansgruppen som kallas samman vid allvarliga störningar eller kriser. Enligt lagen om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser är de skyldiga att förbereda sig och ha en plan för hur extraordinära händelser ska hanteras. Lagen säger också att alla kommuner och landsting ska ha en särskild krisledningsnämnd som kan ta över de vanliga kommunala nämndernas uppgifter under en kris. Förordning om krisberedskap och höjd beredskap styr länsstyrelsernas och övriga myndigheters arbete med förberedelser och krishantering. Ansvariga myndigheter och regeringen arbetar löpande och i samverkan med operatörerna i syfte att elektronisk kommunikation ska fungera även vid längre elavbrott och i krissituationer. Jag ser därför inte något skäl för regeringen att lämna något ytterligare uppdrag i denna del. 85 (MP): Det var efter ett samtal med en företrädare för som jag ställde frågan just om krisberedskapen eftersom han menade att det inte var riktigt klarlagt hur det hela ska fungera. Jag blev av med min fasta telefoni , . För att kolla lite grann om det fungerar i byn ringde jag både till restaurangen och till en granne. Jag läste tidigare i Gävleborgstidningarna att restaurangen inte skulle bli av med sin fasta telefoni förrän man hade hittat en långvarig lösning för dem. Till restaurangen kom jag fram. Men när jag ringde till grannen blev jag hänvisad till ett annat nummer men med samma riktnummer och fick erbjudande att betala för att bli vidarekopplad. När jag sedan blev vidarekopplad kom jag till ett nummer som inte var känt. När jag ringde till mig själv hade numret upphört. Men till restaurangen gick det uppenbarligen att komma fram. Då är det väldigt märkligt att man inte skulle kunna låta övriga hus i byn fortsatt ha fast telefoni tills man har hittat en långsiktig lösning för alla, inte bara låta restaurangen ha kvar fast telefoni. Jag tycker att det är bra att restaurangen har kvar sitt nummer eftersom de kanske behöver det allra mest. Det som jag reagerade på väldigt starkt när det här kom upp i första skedet var Telias reaktion. I ett TT-meddelande kunde jag läsa att i byn som jag bor i bor ett tjugotal pensionärer och att det därför inte var så viktigt att kunna ha fast telefoni. har jag fått frågor från människor som har blivit av med sin fasta telefoni. De säger så här: Är det inte konstigt att ska hålla på och muta sig till uppdrag i andra länder när de inte har råd att underhålla det fasta nätet i ? Och jag tycker faktiskt att den frågan är berättigad. Det är också en aspekt att tänka på när det gäller friheten att välja operatör. Själv är jag en hyfsat välinformerad och medveten konsument. Och jag tror på konsumenters makt att förändra och köper därför inte varor från vissa länder eller som innehåller vissa ämnen eller från företag som bryter mot mänskliga rättigheter, fackliga rättigheter etcetera. Just nu är inblandat i en ordentlig korruptionsskandal. Det gör att jag absolut inte vill vara kund hos . Det räcker och blir över för min del att jag är det genom jobbtelefonen som jag har här i . Jag tycker att det är viktigt att vi konsumenter också ska ha en möjlighet att välja bort, men i det läge som är har nästan en monopolsituation på landsbygden. Jag har i svaret från ministern också tittat på detta med larm. På olika operatörers hemsidor kan man se att om man har haft ett hemlarm tidigare blir man hänvisad till att i stället ha larm via . Men jag tänker i huvudsak på trygghetslarmen. På PTS hemsidas frågor och svar om nedmonteringen av det fasta nätet uppmanar de människor som har blivit av med sin fasta telefoni att kontakta kommunen för att se om det går att hitta en annan lösning. Det tycker jag inte är godtagbart, därför att människor som bor på landsbygden och som är beroende av ett trygghetslarm som fungerar måste också ha det. Det ska inte bara vara så att om det går kan man fortsätta att ha larm till kommunen. Vad är alternativet, att man flyttar in till något äldreboende i stan? 86 Statsrådet (C): Självklart är fungerande telefoni i hemmet jätteviktigt för att man ska kunna kommunicera med omvärlden och för att man ska kunna känna sig trygg. Det gäller alldeles oavsett om man är ung eller gammal, anställd eller företagare. Det är klart att om man som företagare på landsbygden inte har tillgång till välfungerande telekommunikationer kan det få en avgörande betydelse för möjligheten att driva verksamhet där. Det är också skälet till att det för mig som ansvarig minister är otroligt viktigt att se till att det finns bra möjligheter till kommunikationer i hela landet. Det har förekommit en hel del bekymmer med Telias teknikskifte. Det har jag varit väldigt tydlig med i den här kammaren vid upprepade tillfällen. Jag har varit väldigt tydlig med det gentemot Telias ledning, så tydlig att , hösten , valde att göra halt i teknikskiftet, göra omtag och ställa sig frågorna: Vad är det som inte har fungerat? Vad är det i dialogen som inte har fungerat? Vad är det i tekniken som inte har fungerat? har återupptagit teknikskiftet. De har lovat sedan senast att den tekniska lösning som de som berörs erbjuds ska vara likvärdig alternativet som de fick via koppartråd. De har lovat att de innan de stänger någon kopparledning till en enskild abonnent ska göra en mätning hos varje abonnent, se till att den nya lösningen fungerar och erbjuda teknikerinstallation. Skulle det vara så att de inte kan garantera att den nya lösningen fungerar ska inte heller koppartråden tas bort. När det gäller trygghetslarmet tycker jag att det är otroligt viktigt att vi inte gör människor oroade i onödan. är skyldiga och har åtagit sig att innan en abonnent som har trygghetslarm berörs av teknikskiftet informera den kommun som den äldre eller den sjuka personen bor i. Kommunen som är den som har ansvar för trygghetslarmen ska kunna se till att det finns ett fungerande alternativ så att man alltid kan få hjälp om man är i ett läge där man behöver det. Jag utgår från att kommer att sköta detta på ett snyggt sätt framöver. Jag kan försäkra att både jag och PTS noga följer denna fråga. är det viktigt att säga att landsbygden och de som bor där inte vore hjälpta av att vi höll kvar dem i kopparnäten. Detta kan inte lösas genom att gör nödvändiga investeringar i kopparnäten. Kopparnäten kan inte leverera det som moderna människor kräver. De skulle inte klara av att leverera det bredband som och många andra kommer att behöva när de inte bara ska titta på strömmande bilder via bredband utan vill utföra alltmer avancerade tjänster. Därför är det viktigt att vi inte låser oss fast i en teknik. Tjänsten ska funka, och den ska funka minst lika bra som , men vi ska inte tro att vi löser utmaningarna genom att hålla kvar kopparnäten. Tvärtom måste vi klara av att ta oss till nya tekniker och erbjuda konsumenten en högre och bättre tillgänglighet. har antagit målet att ska ha bredband i världsklass. Därför är det viktigt med snabb tillgång till internet oavsett var i landet man bor och verkar. ser vi hur fiber för bredband snabbt rullas ut över hela landet. Den senaste kartläggningen som PTS gjorde visade att hälften av alla svenska hushåll och företag har möjlighet att teckna sig för bredband med en hastighet av megabit . bygger vi också ut mobilt bredband i de glesa delarna av landet. Regeringen satsar en bredbandsmiljard på landsbygden för att stötta denna utveckling. Det mobila bredbandet kommer att vara ett viktigt komplement och kommer också att öppna nya möjligheter för människor som precis som och min egen familj lever i delar av landet där man är beroende av goda elektroniska kommunikationer. 87 (MP): Jag vill klargöra att ingen i min hemby motsätter sig teknikskiftet. Det som vi har motsatt oss och protesterar mot är att detta sker innan alternativen finns. Det är riktigt att det stoppades upp. Vi skulle ha blivit av med telefonen , men då sköt man upp det. Det blev i stället. Från det tillfälle då man sköt upp det första gången till har det hänt en hel del. Kunder blir bättre bemötta , man får hjälp med att installera antenn etcetera. Problemet är dock att lovar att det ska fungera, men vi har ingen operatörsneutralitet. I vår by fungerar det väldigt olika beroende på i vilket hus man bor. Det är olika om man bor precis vid vattnet eller mot skogen. Det är olika om man bor i närheten av vägen, på ena eller andra sidan av vägen. Det är oklart vilken operatör var och en av oss lyckas få in. Det är olika i mitt hus och i grannens hus, och nere vid restaurangen går det inte ens att ringa utomhus. Jag vet inte hur de ska lyckas lösa detta. Det är bra att det händer saker och att man bygger ut bredband i hela landet. Jag hoppas att vi också får ta del av det . Jag upprepar dock att man inte kan ta bort telefonen för människor innan tekniken finns på plats. känner vi oss som försökskaniner, och många har känt sig kränkta av Telias behandling under processens gång. Det är inte värdigt ett land som som kallas för ett välfärdssamhälle. 88 Statsrådet (C): Jag tackar för en viktig och angelägen debatt. Självklart är dålig attityd från eller från dem som representerar eller arbetar på Telias uppdrag inte acceptabelt. Också jag nåddes av sådana rapporter under den första omgången av teknikskiftet, och det var ett av skälen till att jag tydligt klargjorde för att det inte är acceptabelt. Människor är beroende av att ha telefoni, och det måste finnas en god teknisk lösning. De är också beroende av att förstå och få hjälp att förstå, och därför måste kommunikationen var bra. I detta ingår också en god attityd. Jag upplever att efter detta har förstått att det är allvar, att det är på riktigt och att det är människor av kött och blod som är berörda. Eftersom jag som minister har bestämt att den enskilda konsumenten står i fokus för mitt arbete och eftersom jag vill stärka den enskilda konsumentens ställning både på energiområdet och på telekommunikationsområdet är detta en fråga som jag följer noga. Om man som enskild upplever att man inte får gehör hos , att man knackar på dörren men inte får något svar, ska det finnas en oberoende part att vända sig till. Det var därför jag tog initiativ till den av regeringen inrättade ombudsmannaliknande funktionen hos PTS. Det är inte så många som har hört av sig dit, men jag hoppas att de som upplever att de fortfarande inte får rätt bemötande från eller upplever att det finns olika utmaningar eller frågetecken utmed vägen tar chansen att ta hjälp av denna ombudsmannaliknande funktion på PTS. Den finns där för konsumenternas skull och för att hjälpa alla som berörs av teknikskiftet. Man ska känna att man har en oberoende part att prata med, hämta stöd hos och få råd av i detta skifte. Det är viktigt att människor känner trygghet i denna omställning till en ny telefoni som förhoppningsvis kan fungera bättre än vad den gamla gjorde. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Motion med anledning av skr. 2012/13:48 om skattekontroll av företag 2012/13:Sk7 av m.fl. (MP) 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:229 Humanitärt stöd till de västsahariska flyktinglägren av (V) till statsrådet (M) 2012/13:230 Ökade löneskillnader mellan kvinnor och män av (MP) till statsrådet (FP) 2012/13:231 Tonnageskatten och regeringens sjöfartspolitik av (S) till finansminister (M) 2012/13:232 Arbetstagare som rapporterar om missförhållanden av (S) till statsrådet (M) 2012/13:233 Ett svenskt erkännande av av (V) till utrikesminister (M) 2012/13:234 Regeringen och lönebildningen av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:235 Alternativ till teknikneutralitet av (V) till statsrådet (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:282 Folkomröstning om EU-medlemskap av (SD) till statsminister (M) 2012/13:283 Översvämningsmygg av (V) till miljöminister (C) 2012/13:284 Migrantarbetarnas situation i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:285 av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2012/13:286 Misslyckad reform för förenklad utomeuropeisk arbetskraftsinvandring av (SD) till statsrådet (M) 2012/13:287 Designutbildningen i Pukeberg, kommun, län av (C) till utbildningsminister (FP) Frågorna redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:260 Generaldirektör för av (S) till statsrådet (M) 2012/13:262 Kontroll av räkdumpning av (S) till landsbygdsminister (C) 2012/13:263 Rätt till kvinnlig terapeut av (V) till socialminister (KD) Svaren redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.