prot · H00966 · 2013-02-15 00:00:00 — har frågat om hon avser att låta utreda hur kan nå förnybar energi. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringen har varit och är mycket tydlig om energipolitiken. För att minska sårbarheten och öka försörjningstryggheten ska ett tredje förnybart ben utvecklas i elförsörjningen. Därmed minskar vi vårt beroende av storskaliga energikällor som kärnkraft och vattenkraft. För att åstadkomma det byggs nu den förnybara energin, i form av kraftvärme, vindkraft och övrig förnybar kraftproduktion, ut väldigt snabbt. Vi har höjt ambitionsnivån inom elcertifikatssystemet så att vi ska ha mer förnybar el . Vi har knutit samman och i en gemensam elcertifikatsmarknad om . I energiöverenskommelsen framgår att inriktningen för perioden är en fortsatt successiv ökning av den förnybara elproduktionen. I årets budget permanentar vi anslaget till energiforskningen på en ny rekordhög nivå som kommer att uppgå till och till . Vi avsätter stöd till både biogas och solceller. Och vi fortsätter vårt arbete för att ytterligare effektivisera vår energianvändning. Regeringens proposition Kärnkraften förutsättningar för generationsskifte (prop. 2009/10:172) bifölls av . Avvecklingslagen har upphävts och det är nu möjligt att få tillstånd till uppförande och drift av en ny kärnkraftsreaktor, förutsatt att den nya reaktorn ersätter en av de befintliga reaktorerna. Vidare innebär riksdagsbeslutet att industrin inte kan påräkna något statligt stöd i form av direkta eller indirekta subventioner. Kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion . Resultaten av denna långsiktiga energipolitik är tydliga. har elen från vindkraft ökat sex gånger om och elproduktionen från biobränslen med . är nästan hälften av samlade energiproduktion förnybar. Det är bäst i EU och bland de bästa i världen. Vi har en elproduktion som är i det närmaste fri från utsläpp av växthusgaser. Det här har inte skett av sig självt utan är ett resultat av regeringens politik, som leder till en snabb utbyggnad av den förnybara energin, allt lägre utsläpp av växthusgaser och en trygg elförsörjning. De svenska utsläppen av växthusgaser har sjunkit. är en majoritet av elproduktion förnybar. Vi ser att användningen av fossila bränslen är på väg att fasas ut ur värmesektorn, och industrins förädlingsvärde per energienhet ökar kontinuerligt, men är transportsektorn starkt beroende av fossila bränslen. Därför har regeringen tillsatt en utredning med uppdrag att kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera lämpliga åtgärder för att nå en fossiloberoende fordonsflotta 2030 och bidra till visionen om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Regeringen gav i uppdrag att ta fram underlag till en svensk färdplan för att uppnå den vision om att inte ska ha nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären 2050 som regeringen beskrev i proposition 2008/09:162 En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat. Uppdraget redovisades till regeringen . För att nå ett klimatneutralt behöver alla samhällssektorer bidra. Stora utmaningar finns bland annat när det gäller transporter och industriprocesser. Regeringen kommer bland annat utifrån underlaget från att arbeta vidare med att utveckla regeringens färdplan 2050. I den processen välkomnar regeringen ett brett deltagande från allmänheten, näringslivet, kommuner och landsting, miljöorganisationer, forskare och andra intresserade. 73 (MP): Jag tackar energiminister för svaret, även om svaret förstås har kommit i ett annat ljus i och med dagens nyhet. firar alla vi som ser möjligheten till ett helt förnybart energisystem. I morse nåddes vi av nyheten att kommer att utreda ett helt hållbart och därmed förnybart energisystem. Min ursprungliga fråga till regeringen var om man kommer att låta utreda förnybar energi. Ett sådant direktiv har inte kommit från regeringen, men tycks inse allvaret i frågan och har meddelat att man kommer att göra en omfattande utredning. generaldirektör säger att det ligger i myndighetens ansvar att initiera utredningar som är viktiga för verksamheten. När regeringen beslutade att ta fram Färdplan 2050 om den framtida klimatpolitiken var direktivet att man skulle förutsätta ny kärnkraft. Det har inte funnits någon plan för hur ska kunna klara energiförsörjningen utan kärnkraft. Därför har sagt att det även behövs en plan utan kärnkraft. Jag citerar , generaldirektör för : Vad händer om ingen vill investera i ny kärnkraft? När Alliansen misslyckats med en plan för att ersätta den gamla kärnkraften är det väldigt välkommet att nu tar ansvar och gör denna utredning. Trots den glädje jag känner är det under all kritik att Alliansen har motarbetat detta initiativ. Oppositionen har begärt att regeringen ska låta utreda hur och när energisystem kan bli förnybart. Senast skedde det i denna kammare, då Socialdemokraterna, och i en gemensam reservation krävde att ska få ett uppdrag att utreda förnybar energi. Allianspartierna, som tillsammans med har majoritet i utskottet, svarade dock att kärnkraften kommer att svara för en viktig del av den svenska elproduktionen inom överskådlig tid, att det därför saknas skäl att låta ta fram en strategi i linje med vad som efterfrågas och att utskottet inte anser att det är givet eller ens möjligt att skapa ett energisystem som helt bygger på förnybara energikällor. Det tycks som att Alliansen är ensamma om denna bild när nu till och med inser att det behövs en plan för hur ska ersätta de gamla kärnkraftverken. När , , var i för att lämna sin utvärdering av den svenska energipolitiken fastslog man att det saknas en plan för att ersätta dagens kärnkraftverk samt att den första svenska reaktorn måste avvecklas av åldersskäl 2022 och den sista 2030. Chefen för frågade: What are you going to do? Alltså: Vad ska ni göra? IEA:s chef fick också frågan hur hon ser på ett helt förnybart energisystem, och hon svarade: Why not? Alltså: Varför inte? vet vi att all energi kan komma från förnybara källor som sol, vind och vatten. Det som behöver utredas är hur och när vi ska göra detta. Jag hoppas att energiminister är lika glad som jag och över att nu kommer att se över hur kan nå detta mål. 74 Statsrådet (C): Jag är väldigt glad för alla anledningar som och har att fira. Jag tillhör dem som tycker att man ska ta alla anledningar att fira. Ni får gärna fira att gör det arbete och följer det uppdrag som löpande har. arbetar kontinuerligt med att göra prognoser både på kort sikt och på lång sikt. De arbetar just nu väldigt mycket med att förbereda för den kontrollstation vi ska ha för energi- och klimatpolitiken 2015. Det är alldeles självklart att i detta sammanhang värderar vad som händer i olika scenarier. Det denna interpellationsdebatt avslöjar är att och jag har olika uppfattningar om hur politikens roll på energimarknaden ska se ut. frågar efter en plan för att ersätta kärnkraften med ny och säger att Alliansen har misslyckats med sin plan att ersätta gammal kärnkraft med ny. Sanningen är att Alliansen inte har någon plan för att ersätta gammal kärnkraft med ny. Det som är vår energipolitik är att regeringen och anger tydliga målsättningar och långsiktiga spelregler för den förnybara energin, för kärnkraften, för fossil energi, för transportsektorn och för energieffektivisering. Sedan är det upp till dem som ska investera i ny elproduktion, i det här fallet, i att fatta sina rationella beslut. I och med energiöverenskommelsen 2009 övergav vi det planekonomiska tänkande som nu ger uttryck för. Vi sitter ju inte längre i politiska församlingar och ska bestämma när olika reaktorer ska stängas ned. Vi sitter inte i denna kammare och försöker gissa oss till hur mycket solelen eller solvärmen kan stå för. Vi ger dock starka styrmedel, ser till att det finns hållfasta gröna elcertifikat och ser till att det finns investeringsstöd i ny förnybar energi. Denna politik med tydliga mål och tydliga styrmedel leder nu till väldigt tydliga resultat. Det vi ser på svensk energimarknad är att andelen förnybar energi växer, och den växer så att det knakar. När IEA var här och presenterade sin utvärdering av den svenska energipolitiken framhöll IEA:s vd som ett av de allra mest framgångsrika länderna när det gäller att ställa om energisystemet i miljö- och klimatvänlig riktning. kunde berätta att den förnybara energin slog nya rekord när man redovisade statistiken för elproduktionen . Detta sker inte av sig själv, utan det beror på att alliansregeringen erbjuder en bred och stabil energipolitik. Det är en energipolitik som förstås även syftar till att samla tillräckligt många parter bakom sig, så att de som ska göra miljardinvesteringar på den svenska energimarknaden känner att de kan lita på de villkor som sätts upp. De ska kunna lita på att villkoren inte förändras , i övermorgon eller utan att vi om vi erbjuder tydliga stöd och tydliga ekonomiska spelregler också kommer att stå fast vid dem, så att man vågar gå in och göra de stora investeringar som görs i . Det som är glädjande och som jag tror att både jag och kan glädjas åt är att de energislag som växer och som växer starkt i är de förnybara. De är hållbara, och steg för steg ställer detta om det svenska energisystemet i alltmer hållbar riktning. 75 (MP): Jag hade hoppats och trott att energiminister skulle uttrycka en lite större entusiasm och glädje över den utredning om ett helt hållbart energisystem vi nu ser fram emot. När jag nu hör svaret från drar jag slutsatsen att regeringen saknar energipolitik. Anything goes; det finns ingen plan för den avveckling som måste ske 2022. Enligt behöver en plan för hur vi då ska ha ett energisystem som klarar bortfallet när kärnkraften börjar bli gammal och skruttig och måste avvecklas av åldersskäl. Jag tror att är fullt medveten om denna utmaning och att det är därför man nu tillsätter en utredning om hur vi kan ha ett hållbart och förnybart energisystem. Det är olyckligt att regeringen, troligtvis på grund av sina interna oenigheter, inte vågar stå bakom att det behövs en plan. Vi kan i Ekots nyhetsrapportering läsa och höra hur kärnkraften tappar mark i . Man är runt om i genuint orolig för att 150 av de 180 reaktorer som finns kommer att behöva avvecklas . Det finns bara planer på att bygga 14 nya. Det behövs en plan för vad som ska ta vid, för både den svenska och den europeiska kärnkraftsparken är väldigt gammal. I går fick jag i denna kammare möjlighet att fråga näringsminister hur hon ser på en utredning om ett helt förnybart energisystem. Jag blev väldigt förvånad över svar att detta är en symbolhandling och en symbolpolitik. Jag tycker att det är mycket viktigare än en symbolhandling att myndigheten nu ska ta detta stora grepp och ta ansvar för hur kan ha en plan för ett helt förnybart energisystem. säger att andelen förnybar energi växer så det knakar. Jag är väldigt glad att den förnybara energins andel ökar, men jag är oroad. Alla prognoser pekar på att utbyggnadstakten håller på att avta. Den senaste prognosen från Svensk Vindenergi visar att det beräknas byggas hälften så mycket vindkraft som . En stor del av förklaringen är att det inte finns någon tydlig politik från regeringen för vilka investeringar som behöver göras för att ersätta den svenska kärnkraften, som behöver börja avvecklas 2022. Det saknas en plan. generaldirektör sade i en intervju att arbetar för ett hållbart energisystem. Jag tycker inte att kärnkraft är en del av ett sådant system, fortsätter han. Det finns uppenbarligen väldigt olika uppfattningar mellan och de fyra partierna inom alliansregeringen. Jag och tycker att den svenska energibranschen förtjänar tydligare besked än så. Jag förväntar mig att den utredning som nu ska göra kommer att få konsekvenser för den energipolitik som den här regeringen bedriver. 76 Statsrådet (C): har uppdraget, det är deras kärnverksamhet, att , varenda vecka, varenda månad följa utvecklingen på energimarknaden, komma med förslag till regeringen om vad vi skulle kunna göra annorlunda men också göra bedömningar av hur svensk energimarknad utvecklas. Det gör den på basis av de beslut som fattats i denna kammare. Den historiska energiöverenskommelse som slöts 2009 och som har bekräftats i denna kammare innebär att har fått en riktigt bred och riktigt långsiktigt hållbar energipolitik. När säger att regeringen inte har någon energipolitik bortser hon från att vi ska minska koldioxidutsläppen till 2020, vi ska öka energieffektiviteten till 2020, vi ska få in mer förnybart i transportsektorn till 2020 och vi ska ha minst hälften förnybar energi i vårt energisystem till 2020. Vi har infört tydliga gröna elcertifikat som innebär att produktionen av förnybar el byggs ut i snabb takt. beskriver att utvecklingstakten det här året kommer att bli lite lägre än . Det beror på att utbyggnadstakten har varit mycket, mycket högre än vad någon hade förutspått, det vill säga att de styrmedel och de mål som vi infört har fungerat ännu bättre än vad vi trodde att de skulle göra. Det funkar på varenda marknad så att i början, när du har en liten utbyggnad, en liten andel, går de lägst hängande frukterna alltid snabbast att plocka. När du kommer högre upp behöver du anstränga dig lite mer. Vi ska inte glömma att av all producerad el i är förnybar. Nästan häften av all energi i är förnybar. återkommer till att vi måste ha en plan. Där kan man se att vi förefaller att ha helt olika uppfattning om politikens roll. Vi såg i Alliansen att det hade blockerat utvecklingen på svensk energimarknad när vi försökte ägna oss åt att med politiska beslut bestämma när olika reaktorer skulle tas i bruk eller när de skulle fasas ut. Det lade en våt filt över utvecklingen på svensk energimarknad. Det ledde inte till någon utbyggnad av den förnybara energin i den omfattning som vi behövde. Vi bestämde oss för att pröva en annan modell: Låt oss sätta upp tydliga mål och säga att det förnybara ska byggas ut. Det ska byggas ut kraftigt till 2020. Det ska gradvis fortsätta att byggas ut . Låt oss ge tydliga ekonomiska styrmedel för detta där vi säger att det förnybara får ett tydligt stöd från det offentliga, skattemedlen, medan kärnkraften, om den ska vara aktuell i , får stå på egna ben. När vi ger de beskeden ser vi vad som händer på svensk energimarknad. är det upp till de energiaktörer som finns på marknaden att ge sina besked. Skulle det vara så att de kommer fram till att de inte är intresserade av att investera i ny kärnkraft i får vi förstås förhålla oss till det och ställa oss frågan: Behöver vi justera några styrmedel för att kompensera för den elen? Det svaret har ännu inte kommit. Det är just därför som enligt den nya ordningen, där vi inte ägnar oss åt planekonomiska program som leder oss in i en återvändsgränd och nya skyttegravskrig i energipolitiken, får följa olika scenarier. Vad händer om industrin väljer att bygga nya kärnkraftverk i ? Vad händer om den inte gör det? Det är precis så det ska vara, och det är precis det och enligt uppdraget av regeringen har att löpande följa. 77 (MP): Jag undrar vad regeringens svar är på den tydliga fråga som den internationella energibyrån IEA ställde: What are you going to do? Vad ska ni göra med anledning av att den första reaktorn behöver stängas ? Jag har inte lyckats höra något svar på vad regeringens plan är. Man hoppas på den förnybara energin eller att någon vill investera i kärnkraft, men det finns inga besked om hur ska ha en tillförlitlig elförsörjning efter 2022. Det finns ett flertal oberoende studier som visar hur kan nå förnybar energi. Men på grund av interna oenigheter inom regeringen tycks vi inte få något svar på hur vi ska ersätta den gamla kärnkraften. Alliansen har helt enkelt misslyckats med att ta fram en plan, och så kallar man det för planekonomi. Det tycker jag är ganska osmakligt när hela den svenska energibranschen väntar på besked om vilka investeringar vi behöver göra för att kunna ha en hållbar och tillförlitlig elförsörjning när dagens gamla kärnkraftsreaktorer behöver avvecklas. Det är tydligt att vi står inför ett vägval, och det gör hela . Ska vi investera i ny kärnkraft, eller ska vi ställa om mot ett energisystem med bara förnybart? Där önskar jag att den kunde vara lika tydlig som den danska och få med sig samtliga partier i en överenskommelse mot målet förnybar energi. Jag hoppas att regeringen kommer att ta uppdrag på allvar och den slutsats den kommer att komma fram till om hur kan nå ett hållbart energisystem. För är det tydligt att det behövs en energipolitik som visar vart vi är på väg. Där har regeringen misslyckats. Som tur är har vi en myndighet som har vågat visa större mod än vad gjort och tittar på det hållbara energisystemet. Det välkomnar jag. 78 Statsrådet (C): Tack för debatten, även om jag måste säga att det vore skönt om man kunde slippa höra påståendet att agerar för sig själv. agerar på regeringens uppdrag. Regeringen har bett att förbereda kontrollstation 2015. har uppdraget att löpande göra kortsiktiga och långsiktiga prognoser och analyser av hur energimarknaden utvecklas utifrån de styrmedel som vi har bestämt i denna kammare. I det ingår förstås att analysera både vad som händer om det inte blir någon ny kärnkraft i och vad som händer om olika aktörer skulle vilja nyinvestera. Det är självklart att vi kommer att lyssna därför att regeringen har bett att göra den analysen. Jag återkommer till att det som skiljer och mig, det som skiljer och och Alliansen och åt är att ni förefaller ha en helt annan uppfattning när det gäller hur energipolitiken ska se ut. Ni vill backa till en ordning där vi i den här kammaren ska besluta hur mycket kärnkraft vi ska ha, när vi ska ta olika reaktorer i och ur drift. Jag vet från andra förslag som ni har lämnat in att ni gärna skulle vilja att vi från politiskt håll gick in och satte upp exakta mål för alla energislag i hur mycket solel och hur mycket solvärme det ska vara. Jag tror att vi är inne på en farlig väg om vi tror att politikens främsta förmåga och uppgift är att förutse den tekniska utvecklingen och förutse exakt vilken framtid de olika energikällorna har för sig. Det är mycket bättre att göra som vi har gjort, det vill säga att sätta upp tydliga mål, ge tydliga spelregler och tydliga incitament till utbyggnaden av den förnybara energin. När vi gör det ser vi precis det som händer , att den förnybara energin i utvecklas och utvecklas så det knakar, vilket gör oss långsiktigt allt mindre beroende både av storskalig vattenkraft och av den storskaliga kärnkraften. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2012/13:243 om hotet mot våra skyddade vattendrag 79 Miljöminister (C): Herr talman, ärade ledamot och ärade åhörare ! har ställt tre frågor till mig med anledning av att (M2012:1) överlämnade sitt delbetänkande 4 kap. 6 § det kallas i riksdagstrycket för SOU 2012:89 för den som vill leta reda på det . alla tre frågor rör regeringens fortsatta hantering av delbetänkandet. Regeringen har skickat ut delbetänkandet på remiss . Remissförfarandet följer av beredningskravet i 7 kap. 2 § regeringsformen och är en viktig del i beredningen av ett betänkande. Innan jag har tagit del av remissinstansernas synpunkter kan jag därför inte uttala mig om huruvida regeringen i en proposition till kommer att lägga fram ett lagförslag som motsvarar utredningens förslag. Jag vill avslutningsvis försäkra om att regeringens avsikt är att så snart som remissvaren kommit in till regeringen hantera ärendet skyndsamt. 80 (MP): Jag kan hälsa från ett flertal ledamöter från olika partier som är väldigt engagerade i frågan om skyddet av våra orörda vattendrag men som tyvärr hade bokat in sig för andra aktiviteter så här eftermiddag. Hade den här interpellationsdebatten skett är jag säker på att rätt många hade velat delta. Utgångspunkten för den här debatten är alltså civilutskottets betänkande om insatser för vandrande fisk i sjöar och vattendrag som en enig riksdag ställde sig bakom . I betänkandet skriver civilutskottet att de i likhet med motionären, som alltså är undertecknad, anser att det finns anledning att se över bestämmelserna i 4 kap. 6 § tredje stycket. Utskottet konstaterar att det är angeläget att säkerställa ett väl fungerande skydd mot utbyggnad och ändrad vattenföring i de ur skyddssynpunkt viktigaste vattendragen. Utskottet drar också slutsatsen att det mot bakgrund av det tilläggsdirektiv till utredningen om vattenverksamhet som ministern nämnde och som regeringen hade beslutat om var rimligt att motionsyrkandet i fråga, det som jag då hade krävt, skulle anses som helt tillgodosett. har delbetänkandet kommit, och med anledning av det har jag ställt ett par frågor till ministern. Då frågar jag mig: Hur ska jag tolka ministerns svar på frågorna? Det är ju ett väldigt kort svar från ministern, och jag upprepar kärnan i det. Ministern skriver så här: Innan jag har tagit del av remissinstansernas synpunkter kan jag därför inte uttala mig om huruvida regeringen i en proposition till kommer att lägga fram ett lagförslag som motsvarar utredningens förslag. Det är självklart, herr talman, att ministern inte kan utlova att utredarens förslag kommer att bli regeringens förslag. Men riktigt så var det inte som jag hade formulerat mina frågor. Därför förenklar jag frågeställningen i den här debatten: Delar ministern den eniga uppfattning att det är angeläget att säkerställa ett väl fungerande skydd mot utbyggnad och ändrad vattenföring i de ur skyddssynpunkt viktigaste vattendragen? Delar ministern den ståndpunkten? Det är den första kärnfrågan. Sedan skulle jag vilja att ministern förklarar om svaret innebär någon osäkerhet i fråga om huruvida det kommer en proposition eller inte, oavsett själva innehållet. När regeringen får en beställning från en enig riksdag föreställer jag mig att regeringen knappast kan låta bli att komma med något. Jag skulle alltså vilja att ministern förtydligar om ambitionen är att svara på den här beställningen från eller inte. 81 Miljöminister (C): Det finns ett stort engagemang när det gäller vattenfrågor och naturligtvis också när det gäller biotopskydd och skydd av hotade arter. Det är oerhört viktigt, och det är någonting som alldeles självklart hjälper mig i mitt arbete som miljöminister. När gör en beställning på det här viset ska vi i regeringen respektera den. Det har vi gjort. Det har tillsatts en utredning skyndsamt. Och det snabbaste sättet att få fram ett underlag var att ge ett tilläggsdirektiv till den utredningen som jag och regeringen redan hade tillsatt, den om vattenverksamheter allmänt. Det är ett område där vi har lagstiftningar i fyra fem olika lager som ska tillämpas . Det är alltså oerhört krångligt och inte särskilt miljöeffektivt och heller inte särskilt effektivt från ett företagarperspektiv. Därför tillsattes utredningen. När gjorde tillkännagivandet kom vi fram till att det bästa sättet att skyndsamt efterkomma beställning, vilket jag tycker att man ska göra från en regerings sida, var att ge tilläggsdirektiv till den redan sittande utredningen. Det tycker jag är att visa respekt för beslut. Men i regeringsformen är det klarlagt och beskrivet hur ett utredningsförslag sedan ska remissas. Remissförfarandet är väldigt tydligt beskrivet, och även de reglerna måste vi ur demokratiskt perspektiv respektera. har utredaren lagt fram ett förslag. Alla berörda intressen och de som är intresserade av frågan har möjlighet att fram göra sina yttranden, skriva sina förslag, tala om vad man tycker och lämna in det till , och sedan ska vi sammanfatta detta. Jag tycker att det ur demokratiskt perspektiv vore konstigt om jag skulle föregripa hela detta utredningsförfarande och hela denna remissomgång som betyder väldigt mycket för många människor i vårt land. Jag får väl då lägga band på mig här och respektera regeringsformen i det här hänseendet och be att få återkomma.