prot · H10935 · 2013-11-27 00:00:00 — Jag tycker att det är ett problem om man försvårar för företrädare för små partier att klara av sina uppdrag. Ju fler partier som representeras av endast en ledamot, desto svårare blir det för dem att fullgöra sitt uppdrag på ett bra sätt. Det är min utgångspunkt. Kan inte se de svårigheter som det ändå torde innebära att göra fler partigrupper i fullmäktige väldigt små? Det är kanske andra åtgärder som ska till om vi inte får personer att ställa upp i fullmäktigeförsamlingarna. 101 (FP) replik: Jag tyckte att jag hade det anslaget att det egentligen inte är önskvärt att ha så små fullmäktige. Jag nämnde och underströk att man har en möjlighet att minska antalet ledamöter. Jag sade att det finns en majoritet av kommunfullmäktige som väljer att vara större än de faktiskt måste vara. Naturligtvis tycker jag att det är bra att vi kan ha så många aktiva som möjligt lokalt i politiken. ser jag att det inte fungerar på alla ställen. I de allra minsta kommunerna kan det vara svårt att fylla platserna. Jag tyckte att förklarade detta på ett ganska bra sätt. Det handlar inte bara om att hitta politiker till just fullmäktigeplatser, utan det gäller att hitta många lokalt aktiva. Jag sade att vi ska uppmana till många ansträngningar i partier för att försöka hitta lokalt engagerade. Men när detta inte går finns det en möjlighet att minska antalet fullmäktigeledamöter. Det fungerar inte att ha tomma stolar, och det är ett återkommande problem. Därför har jag sagt att detta kan vara rimligt att införa. 102 (V) replik: Jag kan också se att det är ett problem att vi inte kan rekrytera politiker, och jag ser också att det är svårt med tomma stolar. Det är inte bra. Problemet är att även om det är frivilligt är det ofta de större partierna som kan avgöra frågan. Jag anser att det riskerar att göra det ännu svårare för de små partierna att rekrytera ledamöter till fullmäktigeförsamlingar. Vi får en situation där fler och fler kommer att få sitta ensamma och representera sitt parti i fullmäktige om det här blir en utveckling som pågår. Eftersom ni nu ger möjlighet att minska antalet fullmäktigeledamöter från 41 till 31 och från 31 till 21 ökar förstås risken att det blir en stor press på de enskilda ledamöterna. Det tycker jag är ett stort problem. Kan inte se den svårigheten för de företrädare det gäller? 103 (FP) replik: Det som lyfter är naturligtvis en sida av detta, och vi skulle önska att det inte var så. Men det här är en förändring som vi gör därför att verkligheten är som den är. Jag hoppas att det inte blir så många som beslutar sig för att minska antalet kommunfullmäktigeledamöter. Men om det är lösningen på problemet med tomma stolar kan jag acceptera det. Jag ser att det finns ett antal begränsningar för mindre partier. Det finns spärrar till , och det finns valkretsindelningar som gör det svårare för mindre partier. Det främsta som gäller för de partier som kallas för något mindre är att försöka öka sin representation och ta det mandat som krävs för att komma in i kommunfullmäktige. 104 SKÅNBERG (KD): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Betänkandet behandlar propositionen demokrati. Det ligger väl en hemlighet i själva namnet. Vi är ute efter att vitalisera. Tomma stolar och problem med att räcka till för dessa stolar vitaliserar inte den kommunala demokratin. De åtgärder som vi föreslår i betänkandet har syftet att vitalisera. Det finns förslag på ändringar i kommunallagen som vi förelägger för beslut. Det blir ändring så att kommuner får lov att ge partistöd till partier som har fått mandat i fullmäktige och där det faktiskt finns en ledamot fastställd. Vi ger alltså inget stöd för tomma stolar. Det är viktigt. Med partistödet följer, som vi har hört, kravet att lämna in en skriftlig redovisning för hur stödet använts för det ändamål som har avsetts. Det tycker vi är viktigt; det ska inte gå till vad som helst. Det ska redovisas vart det går. Sedan har vi den viktiga fråga som särskilt reser. Det minsta antalet ledamöter kan vara 21 i små kommuner med mindre än 8 000 röstberättigade. De måste inte sänka antalet, det har vi betonat, men de kan få göra det för att helt enkelt undvika de tomma stolarna. Jag måste säga att jag förstår perspektiv. Mitt parti är om möjligt ännu mindre än , och naturligtvis drabbar detta många av mina partikamrater ute i landet. Det är för många kristdemokrater en regel att sitta ensam, ha en suppleant att luta sig mot och en liten grupp. Det är verkligheten. De gör ett fantastiskt bra arbete. Är lösningen att säga att vi vill vara två ordinarie? Låt oss göra parallellen till . Vi sitter i utskotten som i en miniriksdag. I , , , , är det en ledamot som gör samma arbete, sätter sig in i lika mycket handlingar, pläderar, argumenterar som de större partierna kan dela på åtskilligt fler. Om jag sade att jag gärna vill ha en kristdemokratisk vän, en kollega, en ledamot som delar uppgifterna med mig, det är ett krav, det ska jag ha och det ska varje ledamot ha, man ska inte behöva sitta ensam i utskottet, ja, då får vi dubblera antalet ledamöter i utskotten. Kan jag som representant för ett litet parti ta på mig att vi ska ha dubbelt så stora utskott? Är det vettigt? Är det en bra avvägning? Det skulle ställa enorma krav på socialdemokrater och moderater att täcka stolarna. De skulle få springa som skållade råttor. Vi skulle få ha utskottsmöten på olika tider för att vi över huvud taget skulle klara det. Det rimliga är, och man får vara tacksam för det, att vi har en röst och en möjlighet att göra vår röst hörd. Så är det också i kommunerna. Det är ingen önskvärd situation, men man får göra som vi fick höra från , jobba för att få ett mandat till. hade jag en kristdemokratisk kollega i utskottet. Jag satt tillsammans med i trafikutskottet. Det är en fantastisk skillnad. Det är enormt. Man är två att dela på arbetet i stället för att göra allting ensam. Det är bara att jobba för det, bita ihop och se glad ut. I den avvägning som ska göras får de mindre partierna, såväl i utskotten i som i kommunerna, säga: Det här förslaget är ändå rimligt. Så har vi distansmedverkan. Det är en komplettering när det inte är möjligt att vara fysiskt närvarande. Det bästa är naturligtvis att se den man debatterar med. Man kan göra upp, och man kan till och med, som det har hänt här i , ändra sig och säga: Jag har lyssnat till sakargumenten, det har hänt saker och vi ändrar oss. Det är betydligt svårare om man sitter någonstans på och följer det hela på en dator. Nej, fram för att man möter varandra ansikte mot ansikte. Det är det bästa. Men när det inte går att göra skulle det likväl kunna vara ett komplement. 105 HANS (M): Jag ska ta vid där min högt värderade vän och kollega från , Skånberg, slutade. Han är en värdig representant för ett litet parti och kan se möjligheter i politiken. Regeringens proposition som behandlats av och debatteras i kammaren har sin grund i SOU 2012:30, som bär . Jag har som en av de moderata företrädarna haft förmånen att medverka i den utredningen, som tillsattes och därefter kompletterades med några nya ledamöter efter valet, bland annat med från Socialdemokraterna. Låt mig slå fast en sak: Utredningens ordförande från har tillsammans med sekretariatet gjort ett mycket gott arbete för att förutsättningslösa och öppna samtal i god anda har kunnat genomföras. Utan att avslöja alltför mycket om det inre arbetet vill jag ändå vittna om det fina i svensk utredningskultur, där man lyssnar på varandras argument och där partiföreträdare inte bara har kraft att framföra sina egna synpunkter utan också modet att närma sig politiska meningsmotståndares tankar, idéer och påståenden. Därför fanns det i utredningen inte några reservationer – till skillnad från i KU:s betänkande – vare sig från eller från . Det betänkande som ligger på kammarens bord omfattar drygt 40 sidor inklusive lagstiftningstext. Vår utredning landade på drygt 600 sidor, inklusive bilagor. Skillnaden är inte bara fler kloka förslag i utredningen, utan också en medveten idé från utredningens sida om att vårt betänkande skulle kunna fungera som en uppslagsbok och sammanfattning av det rådande läget samt ge en internationell utblick när det gäller ett antal förslag som kan vitalisera lokal demokrati. Det går således bra för ledamöterna att återanvända utredningens rätt digra häfte, om de är intresserade av lokal demokrati. Några av utredningens förslag behandlas i regeringens proposition, andra inte. Den som exempelvis vill läsa om och landstingskommunal krishantering eller försöksverksamhet med majoritetsstyre kan med fördel leta upp ett exemplar av utredningen. Detta med majoritetsstyre i en kommun eller ett landsting kan fungera som att stå på ett klipputsprång med ett bråddjup under fötterna. Bara i mitt parti hörs det väldigt distinkta röster som tycker att det är en bra idé medan andra tycker att det är en väldigt dålig idé. Det som anses bra är att man kan renodla rollerna mellan styrande majoritet och opposition. Detta skulle då vara fördelen med majoritetsstyre i en kommun, precis som vi har på den nationella nivån, det vill säga att det är regeringen som representerar en majoritet i förhållande till en tydlig opposition. De som är oroliga ser det som att det på olika sätt kan försvåra det politiska arbetet. Det kan också leda till stängda dörrar i kommunhusen om det politiska arbetet. Därför är det väl klokt att utskottet landar i att om man ska pröva detta med majoritetsstyre i kommuner och landstingskommuner kräver det i vart fall ytterligare utredningsarbete där man funderar på vilka säkerhetsspärrar som kan tas fram. Till viss del initierades utredningen om vital demokrati av det demokratiarbete som genomförts i regi av SKL, Kommuner och Landsting. SKL var med sin kunskap och kompetens också synnerligen närvarande i utredningsarbetet. Demokrati handlar om mer än enbart upprättandet av olika alternativ att välja mellan. Riktig, varaktig och rättvis demokrati uppnås inte enbart genom omröstningar. Riktig, varaktig och rättvis demokrati uppnås nämligen först genom upprättande, underhållande och utveckling av demokratins förutsättningar, regelverk och resultat. Därför bör alla demokratiska församlingar värda namnet då och då utvärdera och vid behov revidera och bearbeta sina arbetsformer. Ytterst handlar det om att värna lagarnas anda och idé. Syftet med propositionen och med betänkandet är att förbättra den kommunala demokratins funktionssätt och därmed öka transparens och nytta såväl för medborgare som för folkvalda. Låt mig fästa avseende vid några saker. Till att börja med finns det en bärande tanke, och det är att skapa möjligheter för landets kommuner, inte att tvinga någon till något. Så är det exempelvis med förslaget om att minska antalet ledamöter i landets minsta kommuner. Vill man endast ha 21 ledamöter i kommuner med 8 000 eller färre röstberättigade mot dagens 31 ska denna möjlighet finnas. Men det är inget tvång. Man behöver inte ha det så. I grunden tillhör jag dem som lockas av de mindre kommunförsamlingar som finns i vårt södra grannland . I stället för ett större fullmäktige där ledamöter riskerar att uppfattas som anonyma blir det i närmast fråga om att medborgarna har att välja en direktvald kommunstyrelse. För egen del tror jag på det viktiga sambandet mellan synliga politiska företrädare och medborgarna. Det skapar känsla och det skapar dynamik. Ett viktigt steg som tas är att det nu öppnas för beslutsfattande på distans. Jag tycker att det är bra att man utnyttjar de möjligheter som ny teknik skapar. Återigen: Detta är en möjlighet, men inte ett tvång. Därmed lägger man fler verktyg i lådan som kan användas av aktiva och vitala kommunpolitiker. Det som kom att initiera utredningen var delvis den allmänna diskussion som förts om så kallade tomma stolar i fullmäktigeförsamlingarna och partistöd kopplat till dessa. Partistödsbestämmelsernas så kallade representationskrav, som innebär att partistöd endast får ges till partier som är representerade i fullmäktige, preciseras nu genom att det i en särskild bestämmelse anges vad som avses med representerad. Ett parti ska vara representerat om det fått mandat i fullmäktige och vald ledamot är fastställd för mandatet enligt vallagen. Och här finns det en viktig principiell skillnad gentemot , i alla fall i , som med sin reservation tar strid för att även tomma stolar ska betala sig. Där tycker vi olika. För den intresserade finns det på s. 36 i KU:s betänkande en uppräkning av andra mycket spännande frågor och utmaningar såsom till exempel hur fullmäktiges ställning kan stärkas och tjänstledighet för politiskt uppdrag om man arbetar i ett annat land. Det kan vara av betydelse i , och /, och det kan behandlas inom ramen för nordiskt samarbete. Andra frågor som tas upp i betänkandet är hur kommuners samverkan kan fördjupas och att kommuner och landsting i kris bör utredas vidare. Jag vill ta tillfället i akt och tacka utskottet och departementet med tillhörande statsråd, ledamöter och personal för god och kompetent beredning av ärendet. Jag vill också tacka ledamöterna i utredningen. Därmed, fru talman, vill jag yrka bifall till förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU5 Ändring i skatteavtalet mellan och Kammaren biföll utskottets förslag. SkU6 Informationsutbytesavtal med Kammaren biföll utskottets förslag. SkU7 Informationsutbytesavtal med Kammaren biföll utskottets förslag. SfU3 Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen Punkt 1 (Föräldrapenning efter fyraårsdagen) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 1 (V) Votering: 297 för utskottet 16 för res. 1 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 100 M, 23 MP, 23 FP, 19 C, 15 SD, 16 KD För res. 1: 16 V Frånvarande: 11 S, 7 M, 2 MP, 1 FP, 4 C, 5 SD, 3 V, 3 KD Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (S, MP) Votering: 173 för utskottet 124 för res. 2 16 avstod 36 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 23 FP, 19 C, 15 SD, 16 KD För res. 2: 101 S, 23 MP Avstod: 16 V Frånvarande: 11 S, 7 M, 2 MP, 1 FP, 4 C, 5 SD, 3 V, 3 KD Punkt 4 (Proportionell fördelning av dagar mellan föräldrarna) 1. utskottet 2. res. 5 (SD) Votering: 298 för utskottet 15 för res. 5 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 100 M, 23 MP, 23 FP, 19 C, 16 V, 16 KD För res. 5: 15 SD Frånvarande: 11 S, 7 M, 2 MP, 1 FP, 4 C, 5 SD, 3 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU4 Utbetalning av barnbidrag och flerbarnstillägg Kammaren biföll utskottets förslag. JuU6 Ökade möjligheter att förebygga våld i nära relationer Punkt 1 (Kontaktförbud avseende gemensam bostad) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 298 för utskottet 15 för res. 1 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 100 M, 23 MP, 23 FP, 19 C, 16 V, 16 KD För res. 1: 15 SD Frånvarande: 11 S, 7 M, 2 MP, 1 FP, 4 C, 5 SD, 3 V, 3 KD Punkt 2 (Tillämpning av reglerna om kontaktförbud) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 297 för utskottet 15 för res. 2 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 23 MP, 23 FP, 19 C, 16 V, 16 KD För res. 2: 15 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 1 FP, 4 C, 5 SD, 3 V, 3 KD Punkt 3 (Överträdelse av kontaktförbud) 1. utskottet 2. res. 3 (V) Votering: 296 för utskottet 16 för res. 3 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 23 MP, 23 FP, 19 C, 15 SD, 16 KD För res. 3: 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 1 FP, 4 C, 5 SD, 3 V, 3 KD FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 1. utskottet 2. res. (S, MP, V) Votering: 157 för utskottet 140 för res. 15 avstod 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 23 FP, 19 C, 16 KD För res. : 101 S, 23 MP, 16 V Avstod: 15 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 1 FP, 4 C, 5 SD, 3 V, 3 KD FiU8 Vissa avgiftsfrågor på finansmarknadsområdet Kammaren biföll utskottets förslag. KU7 demokrati Punkt 1 (Fullmäktiges ställning i det kommunala beslutsfattandet) 1. utskottet 2. res. 1 (V) Votering: 296 för utskottet 16 för res. 1 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 23 MP, 23 FP, 19 C, 15 SD, 16 KD För res. 1: 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 1 FP, 4 C, 5 SD, 3 V, 3 KD Punkt 7 (Det kommunala partistödet) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 281 för utskottet 15 för res. 2 16 avstod 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 23 MP, 23 FP, 19 C, 16 KD För res. 2: 15 SD Avstod: 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 1 FP, 4 C, 5 SD, 3 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. Följande dokument anmäldes och bordlades: Propositioner 2013/14:46 Regionalt utvecklingsansvar i , och /14:48 Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val 2013/14:51 Förstärkt skydd mot främmande makts underrättelseverksamhet 17 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:171 Regeringens finanspolitik och av (S) till finansminister (M) 2013/14:172 Regeringens åtgärder för bättre mobiltäckning av (S) till statsrådet (C) 2013/14:173 – situationen i av (V) till utrikesminister (M) 2013/14:174 Regeringens finanspolitik och av (S) till finansminister (M) 2013/14:175 De estetiska ämnenas betydelse av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:176 Fler yrkeshögskoleplatser av (S) till statsrådet (FP) 2013/14:177 Innovationsperspektivet i offentlig upphandling av (S) till näringsminister (C) 2013/14:178 FN:s granskning av svensk funktionshinderspolitik av (S) till statsrådet (KD) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:146 Den låga andelen brott i nära relationer som upp i av (MP) till justitieminister (M) 2013/14:147 Utvisning av barn födda i av (FP) till statsrådet (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2013/14:118 Strategisk plan för hur haven ska användas av (V) till näringsminister (C) 2013/14:119 Omhändertagna svenska barn i av (S) till statsrådet (KD) 2013/14:120 Utresande kombattanter från av (S) till utrikesminister (M) 2013/14:121 Upptag från markanvändning i det svenska klimatmålet till 2020 av (S) till miljöminister (C) 2013/14:122 Behovet av en omgående översyn av alkohollagen av (FP) till statsrådet (KD) 2013/14:123 Gästarbetare i av (S) till utrikesminister (M) 2013/14:124 En ny djurskyddslag av (V) till landsbygdsminister (C) 2013/14:125 Ungas vård på rättspsykiatriska kliniker av (MP) till socialminister (KD) 2013/14:126 Användning av elpistol inom polisen av (V) till justitieminister (M) 2013/14:127 Skärpt lagstiftning avseende grovt vapenbrott av (V) till justitieminister (M) 2013/14:129 Nedläggningen av kontor i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:130 Säpos åtgärder för ökad och underlättad avlyssning av (MP) till justitieminister (M) 2013/14:131 av (S) till statsrådet (KD) 2013/14:132 Götalandsbanan av (KD) till statsrådet (M) 2013/14:133 Statsministerns presschefs kontakter med av (S) till statsminister (M) 2013/14:134 i av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:135 Visumförfarandet i av (V) till utrikesminister (M) 2013/14:137 Tidsramar för tydligare regler i alkohollagen av (S) till statsrådet (KD) 2013/14:138 Den småländska ostkakans vara eller icke vara av (S) till landsbygdsminister (C) 2013/14:139 Ersättningsnivån i a-kassan av (S) till finansminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 11 § anf. 28 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 62 (delvis), av talmannen därefter till och med 14 § anf. 99 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.