prot · H00977 · 2013-03-13 00:00:00 — Det producenter och medborgare behöver är stärkta lokala och regionala värdekedjor där man kan återskapa ett förtroende mellan producenter och konsumenter. Vi måste få fram nya varumärken som bygger på värden djupare än lågpris. Hur vi når dit kommer jag kanske inte att kunna ge svar på här i alla delar i alla fall, men vi har en arbetsgrupp tillsatt som just nu arbetar brett med frågan. Nya mötesplatser för aktörer från hela värdekedjan tror jag är centralt. I tidningen läste jag en ganska intressant artikel i går om hur börjat arbeta på ett nytänkande sätt med maten inom sin verksamhet. De säger: Vi beslöt att ändra synen på maten i . I stället för att se maten som en budgetregulator där man städigt försökte spara pengar, började vi eftersträva kvalitet för samma peng. Resultatet blev ett nytt sätt att upphandla mat, med fokus på kvalitet och med större möjligheter för små och lokala leverantörer att vara med. Resultatet har, om man ska ta dem på orden, inte låtit vänta på sig. har man ökat kundnöjdheten från , och bland annat djurskyddskraven har kunnat uppfyllas. Svenska djurskyddskrav vad gäller mat har kunnat uppfyllas inom . Ändå har kostnaderna, som de hävdar, snarare minskat än ökat. Här finns det kanske någonting man kan lära sig av. Upphandlingar måste vi bli bättre på, och jag tror att vi från riksplanet kan förtydliga direktiven och jobba med detta på olika sätt. I detta betänkande har en reservation där vi menar att politiska mål för den svenska självförsörjningsgraden inom livsmedelsproduktionen måste till, vilket skulle kunna fungera som en motvikt mot andra politiska mål som i praktiken driver produktionen utomlands. Bara att ha en målsättning tror jag kan bidra till att frågan hamnar på dagordningen och diskuteras, med anledning av en lång trend av sjunkande självförsörjningsgrad. Jag hoppas att sådana mål snart kommer att kunna formuleras, även om jag vet att det inte finns majoritet i för den saken än så . 52 (V): Jag ska främst prata om två saker: vikten av att vi bevarar bördig jordbruksmark och att vi minskar oljeberoendet inom svensk livsmedelsproduktion. Jag börjar med den bördiga jordbruksmarken. Det här börjar alltmer bli något av en knapp resurs både i och runt om i världen. Det kanske inte är så konstigt. Det är många intressen som står på spel. Med en växande befolkning får vi större städer som måste breda ut sig någonstans. Vi får mer infrastruktur, industrier och mer av kommersiella lokaler. Det finns också en konflikt mellan produktion av kanske biobränsle och produktion av livsmedel. Alla de här sakerna kräver sin beskärda del, och alla verksamheter kräver en yta. Väldigt ofta används jordbruksmark för att de här verksamheterna ska kunna expandera. har konstaterat att ett av våra miljömål, det som heter Ett rikt odlingslandskap, kommer inte att uppnås med gällande och framtida styrmedel. Ska miljömålet Ett rikt odlingslandskap uppnås måste vi ha nya styrmedel. Vi i har motionerat om det, och det finns med i betänkandet men i en förenklad behandling . Likväl är det en del av betänkandet. Vi kräver nya styrmedel för att bevara bördig . Vilka former av styrmedel kan man då tänka sig? För att bara ta ett område för att göra det konkret skulle jag titta på externa köpcentra, dessa shoppingcenter som växer som svampar ur marken runt våra städer. De svenska kommunerna konkurrerar ofta med varandra för att man ska kunna etablera stora externa köpcentra. Förutom att det leder till ökad bilism och ökade utsläpp leder det ofta till att våra stadskärnor dör ut. Det leder också till att en väldigt stor del av mark, ofta bördig jordbruksmark, tas i anspråk för att anlägga dessa externa köpcentra. I våra grannländer och har man exempelvis kommit på att det här är ett problem. Man har mycket hårdare lagstiftning än vad vi har i för att motverka utvecklingen av för mycket etablering av externa köpcentra. Det tycker jag är ett konkret förslag som man kan spela in i diskussionen om hur vi ska kunna värna bördig , hur vi ska verka för att våra stadskärnor får leva vidare i stället för att vi anlägger mer av stora externa köpcentra på bördig . från nämnde tidigare reservation 6 som handlar om att vi behöver en åtgärdsplan för ett minskat oljeberoende inom svensk livsmedelsproduktion. Precis som konstaterar är vår livsmedelsproduktion väldigt fossilberoende. Det handlar om jordbruksmaskiner som behöver oljebaserad diesel. Det handlar om fossila insatsvaror, alltså konstgödsel och en del kemikalier. Det handlar om långa transporter av djur men också förädling av livsmedel. Det handlar om en väldigt stor import av inte minst foder för att föda upp djur. Vi måste ta tag i det här problemet. Alla verksamheter i måste bära sitt klimatansvar, och det finns många konkreta saker som vi vill att branschen tillsammans med oss som lagstiftare ska komma överens om. Från sida säger vi särskilt att vi vill ha mer av lokalproducerade livsmedel. Då får vi mindre import och färre transporter. Ett bra sätt att främja lokalproducerade livsmedel är att införa en kilometerskatt på långa långtradartransporter. Då ser man till att det blir lönsamt att producera mer lokalt. Det blir också mer lönsamt att transportera mer på räls. Vi behöver självklart en skatt på handelsgödsel. Viktigt att komma ihåg då är att intäkterna från skatten ska gå till lantbrukarnas miljöarbete. Då blir det dubbel effekt, både minskade utsläpp av kväve och fosfor och pengar för ett miljöarbete inom jordbruket. Vi behöver en höjd koldioxidskatt. Då kostar det mer att transportera och, återigen, då lönar det sig mer att producera lokalt. Framför allt behöver vi ett direktstöd för biogasproduktion, så att lantbrukarna kan ta hand om sitt överskott av biogas på sina gårdar och går från att vara utsläppare av biogas till att producera biogas, sälja den eller använda den själv. Som jag sade tidigare måste alla sektorer ta sitt klimatansvar. I det här sammanhanget handlar det inte bara om att livsmedelsproduktionen tar ansvar för klimatet, utan det handlar också om att om vi bryter beroendet av oljan är det bra för livsmedelsbranschen , för vi kan inte vara beroende av olja för all tid och evighet. Oljan kommer inte att finnas kvar. Oljan kommer att bli väldigt mycket dyrare. Därför är reservation 6 så viktig. Jag yrkar bifall till reservation 6. 53 (M): Herr talman, åhörare! debatterar vi betänkande 10 som behandlar 46 motionsyrkanden från den allmänna motionsperioden . Motionerna som vi behandlar här rör bland annat frågor om landsbygdsprogram och EU:s jordbrukspolitik. Sedan jag kom in i och fick förmånen att sitta i miljö- och jordbruksutskottet har jag varit engagerad i frågor som vi behandlar här . Jordbruksfrågor och djurskydd har legat mig extra varmt om hjärtat. Jag har besökt lantbrukare och entreprenörer från norr till söder i , i vårt avlånga land. Jag har hört deras berättelser om hur politiken som vi skapar här i kammaren påverkar deras möjlighet till försörjning och hur tillsammans med vårt påverkar konkurrenskraften för svenskt jordbruk. Jag har hört historier om kärlek och passion till det yrke som man faktiskt har valt. Flera av betänkandets motioner uttrycker en oro över landsbygdsprogrammets ändrade fokus, att landsbygdsprogrammet kommer att offra miljövärden till förmån för regelförenklingar. Jag förstår vad motionärerna är oroliga för, men det är en balansgång som vi måste gå för att stärka konkurrenskraften för den svenska landsbygden. Lantbrukare är egenföretagare. När jag talar med dem om vilka utmaningar de möter som just företagare får jag ofta höra om regelkrångel och svårigheter med att få vardagen att gå ihop. Att minska regelbördan har därför varit en av de prioriteringar som alliansregeringen har gjort. Miljö- och naturvärden bör självklart bevaras och brukas på ett sunt sätt åt framtida generationer. Genom regelförenklingarna ger vi därför mer tid för lantbrukare att lägga på sin verksamhet. Tid ska inte läggas på onödig byråkrati som i stället skulle kunna läggas på att göra smarta saker. Det vinner inte minst miljön på. Landsbygdsprogrammet är ett ambitiöst program. Uppföljningen av landsbygdsprogrammet visar att programmet är ett av statens viktigaste medel för att få en positiv landsbygdsutveckling. Landsbygdsfrågorna har kunnat uppmärksammas mer, och vi har fått en samlad satsning på jordbruksnäringarna i det här landet. I kommande landsbygdsprogram kommer vi att fortsätta satsa på att stärka landsbygdens utveckling, särskilt när det gäller primärproduktion och klimat- och miljöprofilen. Regeringen är lyhörd. I enlighet med och rapporter och förslag kommer nästa landsbygdsprogram, för åren 20142020, att innehålla mindre regelkrångel, förbättrad djurvälfärd och ambitiösa miljökvalitetsmål. Jag skulle vilja nämna bönderna och framför allt mjölkbönderna en smula. Mjölkbönderna i står under hård konkurrens. Vi har sett antalet mjölkbönder minska drastiskt. minskade antalet mjölkföretag . Lönsamheten har varit ett problem . Mjölkbönderna har kämpat för högre mjölkpriser, men världsmarknadspriset har hållit priserna på en relativt låg nivå. Regeringen har genomfört stimulansåtgärder för att värna de svenska mjölkböndernas framtid, generella åtgärder som sänkning av till exempel egenavgifterna. Vi har tagit bort handelsgödselskatten och sänkt slaktavgifterna. Detta har absolut gynnat mjölkbönderna. Frågan är om den samlade oppositionen har för avsikt att återigen införa extra kostnader för svensk mjölkproduktion. Målsättningen är att minska de administrativa kostnaderna för lantbrukare vid utgången av 2014 jämfört med när Alliansen tog över regeringsmakten . Minskningen ska uppgå till för varje lagstiftningsområde. Det här är en ambitiös politik som visar skiljelinjer i svensk politik. Det är tydliga besked från en gemensam allians och väldigt oklara besked från en splittrad opposition. Vi vill att såväl svenska mjölkbönder som andra lantbrukare ska vara konkurrenskraftiga på den europeiska marknaden. Utöver regelförenklingarna som regeringen arbetar med har vi även tittat på stödverksamheten. Vi har förbättrat styrningen och hanteringen av stödverksamheten, vilket gett en snabbare utbetalningstid och säkrare material för jordbrukarna. hjälper till med rådgivning för att underlätta tillämpningen av livsmedelslagstiftningen. tar också fram branschriktlinjer och information till den som vill starta och driva livsmedelsföretag. Regeringen fortsätter ständigt att utvärdera hindren för en livskraftig mjölkproduktion i . I EU-förhandlingarna driver vi frågan om lika villkor för medlemsländerna. För oss är det en viktig utmaning att arbeta för bättre djurskydd i hela . Vi hoppas också på att de kommande jordbrukspolitiska ställningstagandena i EU kommer att ge mer pengar till den aktiva produktionen av livsmedel i stället för till stöd utan grund. Den svenska matindustrin ska inte bara konkurrera med pris. Vi har en stor produktion av egna unika matvaror med hög kvalitet i hela produktionsledet. Vi tror att svenska matproducenter kan konkurrera. Det handlar väldigt mycket om hur man marknadsför sig. Vi tror och har målsättningen att allt fler jobb ska växa fram i landsbygdssektorn till 2020. Visionen är bekant och kallas för Matlandet . Vi ska inte bara konkurrera med kvalitet, vi ska även konkurrera med ett bättre djurskydd och en hållbarhet i våra miljövänliga produkter. I de länder där soja odlas händer det ofta en hel del saker som inte är bra för miljön. Regnskog skövlas för att ge plats åt sojaodlingar som alltför ofta har övergödning och förstörda miljöer i sitt kölvatten. Vi är inte emot soja som produkt. Vi är emot den negativa miljökonsekvens som följer. Detta har flera motionärer tagit upp i betänkandet. Vi skulle mycket väl kunna odla alternativ till soja som djurfoder här i . Våra djur behöver på inget sätt soja som en del i sitt foder, men det är ett billigt och smidigt alternativ. Vi ser gärna att man använder sig av alternativa grödor som inte odlats på andra sidan jordklotet för proteinets skull. Frågan har varit uppe förut, och vi svarar på samma sätt nu som vi gjorde då. har miljöersättningen höjts för ekologiska spannmål och proteingrödor. Vi ser gärna att de odlas mer och används mer. Men vi vill inte skjuta till mer pengar för att ytterligare subventionera någon specifik gröda. Marknadsekonomiska principer borde vara en självklarhet vid det här laget, men så är inte fallet. Vi har fortfarande riksdagsledamöter som tror att i längden går allt att lösa med subventioner och bidrag. En självförsörjningsgrad som princip för ett land som ingår i en större union och lever i fred känns lite omodern och inte helt realistisk . Vi är partier här som gärna skulle vilja reglera ännu mer än vad som redan sker . När vi gick med i EU sade vi ja till en gemensam marknad, och den marknaden inkluderar en gemensam jordbrukspolitik. Jag ser gärna att den gemensamma jordbrukspolitiken får en minskad budget och att länderna kan jobba mer utifrån marknadens önskan. En del i det är att minska EU:s totala budget. Att införa mål om svensk självförsörjningsgrad kan slå hårt på vårt handlingsutrymme inom den gemensamma marknaden. Vi vill ju gärna se fler svenska produkter på den europeiska marknaden, inte färre. Vi moderater är medvetna om att en del nostalgiskt ser tillbaka då vi hade prisregleringar och handelshinder, men vi står fast vid att medlemskapet i EU betyder, och kommer att betyda, mycket för . Hur det svenska landskapet ser ut påverkar oss alla. Vi vill inte se skogen växa igen över åkerlandskapet. Vi vill ha en mångfald och vi vill ha öppna landskap. Vi behöver biologisk mångfald inte bara för att den är viktig utan också för att den gör till vad är . Vi vill att hela ska leva och vara konkurrenskraftigt, och då måste vi föra en politik för det. Svenska lantbrukare behöver verktyg för att kunna arbeta effektivt och smidigt, inte ytterligare regler och lagar som tvingar dem till ännu mer administration. Vi vill att folk brukar våra marker. Vi vill ha en levande landsbygd med friska skogar och välmående våtmarker. Vi vill ha öppna landskap med betesmarker och grönska. I och med regleringsbrev handlar det mer om kvaliteten på marken än om antalet hektar som brukas. Pengarna kan bland annat användas till miljöförbättrande åtgärder. Med planer för strategi och långsiktighet kommer vi att kunna upprätta hållbar markanvändning och ett konkurrenskraftigt jordbruk och därmed en levande landsbygd. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet i dess helhet. 54 (MP) replik: Jag lyssnade på dig när du talade om betänkandet, men jag hörde inte något om hur du tycker att vi ska uppfylla de miljökvalitetsmål som vi har ett rikt odlingslandskap, giftfri miljö, rikt växt- och djurliv, grundvatten av god kvalitet, ingen övergödning och begränsad klimatpåverkan. Dessa mål klarar dagens jordbruk inte av att leva upp till. Vi hörde tidigare i något anförande talas om principen förorenaren betalar. Det är den lösningen jag tycker att vi ska använda. Vad tycker du? 55 (M) replik: tar upp någonting mycket viktigt. Jag kunde i mitt anförande naturligtvis inte ta upp allt som finns i betänkandet. Då hade vi fått hålla på . Miljömålen som du nämner, , är viktiga. De finns med i betänkandet, men det är inte det som betänkandet i dess helhet handlar om utan om en bredare bild av landsbygdspolitiken. Vi får kanske gå in djupare i en annan debatt om miljömålen, och så att säga ta dem del för del, än vad vi kan göra . Du har helt rätt när du talar om polluter-pays-principen. Det är något som också vi tror på. Den frågan behöver vi återkomma till i en helt annan debatt och betona vikten av att de lagar och regler som vi ställer upp följs. Om man bryter mot de lagar som vi i demokratisk anda stiftat i ska man också få betala för det, och det ska betalas dyrt. 56 (MP) replik: Jag ser fram emot att få återkomma i den debatten, men jag hörde att du, , i svepande ordalag nämnde biologisk mångfald och så vidare. Jag lämnar det. En annan fråga du tog upp, som också är viktig, gäller sojaodlingen. Där tycker vi i mångt och mycket likadant. Du sade att vi ska byta proteinfodermedel, men du nämnde inte på vilket sätt. Har du några lösningar? Jag pekade i mitt anförande på några förslag. Har regeringen några förslag på hur vi ska få bättre proteinförsörjning i den svenska animalieproduktionen? 57 (M) replik: nämner sojan som proteinfoder. Den är intressant att diskutera. Sojan är ett billigt alternativ till de grödor som vi på mer naturlig basis kan odla i . Vi har redan vidtagit en del stödåtgärder för att kunna odla vanliga produkter i , men vi vill inte rikta bidrag till specifika grödor. Sedan tror jag att sojan kommer att kunna bli en konkurrensfördel för . Om vi odlar produkter i på ett miljövänligt sätt, sådant som våra djur kan äta, är det en konkurrensfördel på marknaden. 58 (SD) replik: Jag har en liten fråga till . I Nya vet vi att vi i princip inte behöver några gränser, vi behöver tydligen inte något försvar och behöver vi uppenbarligen inte heller någon livsmedelsproduktion. Därför vill jag fråga: Hur ser Nya på ? Är vi fortfarande ett land eller är vi bara en region i superstaten ? 59 (M) replik: Det är en mycket intressant fråga som vi skulle kunna debattera länge i kammaren, den om synen på . Vi har definitivt olika syn på . Framför allt har vi olika syn på vilka medborgare vi har i och vilka som kan färdas fram och tillbaka över våra gränser. ser som en del i EU och som en del i världen. Vi bygger vår politik på öppna gränser. Vi försöker föra en politik för att riva handelshindren så att varor och människor ska kunna flöda fritt över gränserna. är en liten marknad. är ett exportberoende land. Vi behöver övriga EU att handla med. Här tror jag att det skiljer en hel del mellan oss, för vi har väldigt olika syn på människan. Jag vet att anser att vi ska bygga tullmurar och stänga in oss i det här landet. Det är ingenting som någon av oss skulle gynnas av, och framför allt skulle det föra tillbaka till en medeltid som jag inte vill se. 60 (SD) replik: Det var mycket klargörande. Jag tackar för svaret. 61 (FP): Människor som valt att bo på landsbygden ska ha rätt att ha både samhällsservice, närhet till utbildning och tillgång till goda kommunikationer. Många av oss har arbetat för att visa hur stad och land är beroende av varandra. Vi vill öka möjligheterna för företagande, pendling, utbildning och service på landsbygden. Inte minst genom arbetet i landsbygdsnätverk har dessa frågor uppmärksammats. Mycket har gjorts och görs, herr talman. Det går i rätt riktning även om vi inte är i mål . Med stor entusiasm medverkar jag just nu i interna arbete för att ytterligare vässa vår liberala politik för landsbygden. Att finna generella lösningar som är bra för såväl landsbygden som övriga delar av är en viktig utgångspunkt. Att säkerställa samhällsservice, infrastruktur, basnäringar, kultur-, utbildnings- och arbetstillfällen är A och O. För oss liberaler är det viktigt att människor har makt, och får ha makt, över sin situation samt har möjligheter att forma sin framtid oavsett i vilken kommun man är född och vilka föräldrar man har. Skillnaderna är stora runt om i landet. Att det ser olika ut är på många sätt bra, men förutsättningarna för att forma sin framtid måste gälla alla även om lösningarna skiljer sig åt. Politiken måste dock erkänna landets olikheter och förstå sig på skillnaderna. När vi talar om möjligheter för landsbygden känns det viktigt att i det sammanhanget lyfta fram turismens betydelse för att utveckla många delar av vårt land. Få är medvetna om att turistbranschen är en av de snabbast växande näringarna i . omsatte turistnäringen i enligt och bidrog till 162 300 arbetstillfällen. av bnp utgörs av turistnäringen. Det är viktigt att ha den kunskapen och stödja och underlätta en innovativ turism med högt kunskapsinnehåll och förädlingsvärde. För att det ska vara möjligt krävs bra kommunikationer, kunniga människor och en företagarpolitik som gör det värt att våga satsa på sina idéer. Det anser jag, herr talman, att alliansregeringen arbetar framgångsrikt med. Något som också är en viktig utgångspunkt i arbetet med landsbygd och landsbygdsutveckling är den fantastiskt bra och gedigna utvärdering som har gjorts och presenterats. Som en av punkterna lyfts det särskilt fram hur viktigt det är att stödja näringslivets utveckling. Jag vill ytterligare ta fram vikten av att se entreprenörer och näringsidkare som motorn för levande landsbygder. Där är mikroföretagsstöd ett gott exempel. Det handlar också om fortsatta biosgasatsningar. Där kan jag konstatera och är oerhört tacksam över att regeringen förlängde biogasstödet med 280 miljoner under 20132016. Detta har hjälpt 49 olika biogasanläggningar. Där har man också inom LBU, landsbygdsprogrammet, fått 109 miljoner att dela på. EU:s gemensamma jordbrukspolitik håller nu på att slutförhandlas. Pelare 2, som vi brukar säga, handlar om landsbygdsutveckling och landsbygdsutvecklingsprogrammet. Där håller vi också nationellt på att mejsla fram de områden där vi vill fokusera för att kunna stärka landsbygden. Det handlar om att ge utvecklingskraft. Där stärks speciellt primärproduktion och klimat- och miljöarbetet. Under förra programperioden gjordes det vi kallar för hälsokontrollen . De extra medel som då tillsköts användes till klimat, förnybar energi, vattenhushållning, biologisk mångfald, omstrukturering av mjölksektorn och bredband. Det är områden som tack vare extra medel fick en skjuts och kunde utvecklas. På grund av borttagande av handelsgödselskatten missade vi återtaget till forskningen om de areella näringarna. Inom parentes måste jag tillfoga att jag inte var helt nöjd med det beslutet. Men trots detta beslut har forskningsmedel tillskjutits i en stor omfattning. I den senaste forskningspropositionen handlade det om 100 nya miljoner 20132016 för forskning om areella näringar. Det är viktigt att nämna i sammanhanget. Man kan inte debattera landsbygd utan att tala om de frågor som jag redan lyft fram lite grann. Det handlar om service, företagande, utbildning och infrastruktur. Det måste lyftas fram som energi-, klimat- och miljöfrågorna också har en viktig plats. Det visar att vi behöver ett helhetsgrepp. Alla dessa frågor har beröringspunkter med varandra. Vi vet att en av världens största utmaningar handlar om klimatförändringarna. Där är användningen av fossilt bränsle den största orsaken. Att då i vår värld använda till subventioner av fossilt bränsle är fullständigt oacceptabelt. Detta måste brytas . Vi vet att exempelvis transportsektorn är en stor utsläppskälla beroende på användning av en stor mängd fossilt bränsle. Jag välkomnar därför alldeles speciellt den särskilde utredare som kommer att kartlägga olika handlingsalternativ för att kunna reducera transportsektorns utsläpp. Med tanke på att transportsektorn har ökat och att av alla transporter sker med fossilt bränsle inser var och en att det är en gigantisk utmaning. Det är därför extra angeläget att de gröna näringarnas möjligheter granskas. Det gäller givetvis också den negativa påverkan som man kan se sker. Vi ska aldrig glömma att markens förmåga att binda kol gör landsbygden extra viktig i detta sammanhang. Det finns ytterligare en utredning som jag vill lyfta fram. Det är en utredning som ska belysa värdet av ekosystemtjänster. Vi har i denna kammare talat . Jag känner att jag är glad att tillhöra en regering som går från ord till handling. Det handlar också om, som direktivet anger, att se till att den biologiska mångfalden och ekosystemtjänsternas värden blir allmänt kända. Det är en förutsättning för att få förståelse för vikten av att integrera dessa tjänster i ekonomiska ställningstaganden. Här finns många utmaningar. Vi står också inför någonting annat som är problematiskt. Det handlar om ändliga resurser. Det jag vill lyfta fram just nu är peak fosfor. Vi har nämnt slammet och fosfor.