prot · H009105 · 2013-05-15 00:00:00 — Det gäller en kravbonde i som håller på med köttdjursproduktion. För att slakta sina djur måste han köra dem till . Han kör dem till , får dem slaktade, tar hem dem och styckar och paketerar dem på det lokala slakteriet i . Det finns många veterinärer i Hedeområdet som borde kunna göra de besiktningar som krävs för att denne bonde ska kunna slakta på gården. måste underlätta och styra upp regelverket för att anpassa det till verkligheten. Det måste skapas förutsättningar så att vi kan nyttja fäbodbetet, skogsbetet. Det är den överlägset bästa ekologiska produktionen med tanke på att det bidrar till den biologiska mångfalden och är förutsättningen för många av de rödlistade arternas överlevnad. har jordbruksmarken bara i minskat . Mer än använder vi utomlands för matproduktion. Det är en lika stor areal som den vi inte nyttjar inom landet. 1994 fastställde ett mål om att av landets jordbruksmark ska drivas ekologiskt. Om vi börjar bruka de marker vi historiskt har brukat uppnår vi de . behöver även det konventionella jordbruket för att minska beroendet av importen. 44 (V): Det hållbara jordbruket har drivits fram av engagerade bönder, konsumenter och miljövänner. En och annan politiker kanske också har varit med och stiftat lagar för att underlätta för det ekologiska. Men i allt väsentligt har detta varit ett arbete som kommit underifrån, och så har det fortsatt att vara. Organisationen , som certifierar och kontrollerar ekologisk produktion i , är kanske det främsta exemplet. Den absolut största andelen av den ekologiska produktionen är certifierad av Krav. Krav har byggt upp ett otroligt starkt varumärke och över lag en stor tilltro till att det som är certifierat av Krav är ekologiskt och är att lita på. Med det här förslaget tar staten över vissa delar av det ansvaret. Även om det slutförslag som vi ska rösta om nu inte blev så illa som vi från och en del remissinstanser hade befarat tycker vi att förslaget är olyckligt. Vi har ett mycket framgångsrikt frivilligt kontrollsystem för den ekologiska produktionen. Varför förstöra någonting som fungerar? Eller som man säger utomlands: If it aint broken dont fix it. Därför yrkar vi i och på att detta förslag ska avslås. Vi i har lagt fram ytterligare några reservationer för att öka den ekologiska produktionen. Varför vill vi då göra det? Jo, inom ekologisk produktion används inte vare sig handelsgödsel eller bekämpningsmedel. Det är förstås positivt för våra jordar och för den biologiska mångfalden. Inom det ekologiska jordbruket finns också en större artrikedom. I det jordbruk som är certifierat av Krav ställs högre krav på god behandling av djuren, bland annat med större möjligheter att vistas utomhus. Enligt relativt ny forskning från medför ekologisk odling mindre avgångar av kväve och fosfor. Med ekologisk odling kan vi alltså minska övergödningen. Det finns därför många skäl att främja den ekologiska odlingen. Även om man kan se att den ekologiska produktionen växer i ligger vi en bra bit efter andra jämförbara länder. Vi i är synnerligen besvikna över att regeringen har missat målet om certifierad ekologisk jordbruksmark till 2010. Regeringen missar också målet om att öka den offentliga konsumtionen av ekologisk mat. Vad har då regeringen dragit för slutsatser av dessa tillkortakommanden? Läser man detta betänkande ser man att slutsatserna tyvärr är ytterst få. Det konkreta jag hittar om vad regeringen gör för att stimulera den ekologiska produktionen är 1.att man hoppas på ett nytt EU-direktiv för ett miljövänligare jordbruk 2.att man använder en del pengar från EU:s subventioner till det svenska jordbruket för ekologisk produktion, närmare bestämt av de många miljarder som läggs på jordbrukssubventioner till 3.att man, hör och häpna, har tillsatt en utredning, som ska handla om möjligheter för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion. Nej, moderater, folkpartister, kristdemokrater och centerpartister, jag tror att ni kan bättre. Ni kan göra mer för att stimulera den ekologiska produktionen i . Eller kan ni verkligen det? Ni brukar ge uttryck för den politiska ståndpunkten att livsmedel är som vilken vara som helst på en marknad. Då är ingrepp på den marknaden inte direkt önskvärda. Det säger läran om den fria marknaden. Marknaden ska få agera fritt. Då fungerar det som bäst. Vi i tror däremot att det behövs politiska beslut för att underlätta omställningen till ett hållbart lantbruk och en hållbar livsmedelsproduktion. Vi har lagt fram flera konkreta förslag som ska stimulera den ekologiska produktionen. Ett av dessa förslag kallar vi Det hållbara matlandet . Detta innebär riktade stöd till hållbar och nyttig livsmedelsproduktion. Vi vill ha mer av närproducerade, ekologiska och vegetariska livsmedel. Det är de bärande delarna i Det hållbara matlandet . Vi vill också ha mer av rådgivning och direkta ekonomiska stöd till de lantbrukare som vill ställa om sin produktion till ekologisk sådan. Vi vill använda den offentliga upphandlingen till att se till att man köper mer ekologisk mat, inte minst till våra skolor och äldreboenden. Vi låter dem som smutsar ned ta ett större miljöansvar genom till exempel en höjd koldioxidskatt och ett återinförande av handelsgödselskatten. Detta gynnar förstås den ekologiska produktionen, som inte använder sig av handelsgödsel. Vi vill att alla intäkter från dessa skatter ska gå till att finansiera miljöarbete vad gäller handelsgödselskatten omställningen från det konventionella jordbruket till ett ekologiskt jordbruk. På så sätt får man en dubbel effekt. Det går inte att bara förlita sig på marknaden eller på förvisso välvilliga konsumenter. Vi politiker måste också ta vårt ansvar för att stödja den ekologiska produktionen. Det är precis sådana konkreta förslag som vi har lagt fram i betänkandet. 45 (M): Herr talman, mina kolleger och läktaren! Skolklasserna från är extra välkomna . Vi ska debattera betänkande nr 14 från miljö- och jordbruksutskottet, Ny lag om kontroll av ekologisk produktion m.m. Betänkandet rör regeringens förslag på en ny lag om kontroll av ekologisk produktion. Låt mig börja med att säga att och Alliansen ställer sig bakom utskottets betänkande i dess helhet. För oss är det viktigt med ett gemensamt europeiskt ramverk för att underlätta handel och kontakter inom EU och kvalitetssäkra jordbruket. Den ekologiska produktionen finns reglerad i både den gemensamma EU-lagstiftningen och den svenska lagstiftningen, men eftersom jordbruket är en del av den gemensamma marknaden är EU:s lagstiftning överordnad den svenska. EU-förordningen är bindande för medlemsstaterna och ska tillämpas direkt i varje medlemsstat. ger EU oss möjligheter att i stor utsträckning själva avgöra hur jordbruket ska se ut . Av den anledningen är det viktigt att EU-förordningarna kompletteras med nationella bestämmelser. För att underlätta tillämpningen och förenkla regelverket vill regeringen därför anpassa den nationella lagstiftningen om ekologisk produktion till den nya EU-förordningen på området. Den nya lagstiftningen ska dessutom harmoniseras med övrig lagstiftning inom närliggande områden, så att utformningen av lagarna blir så likartad som möjligt. genomfördes flera ändringar för att anpassa svensk lagstiftning till nya EU-bestämmelser på områden som rör livsmedel, foder, djurhälsa, djurskydd och andra saker, bland annat avseende offentlig kontroll. Detta skapade ordning och reda i lagstiftningen och gjorde lagtexterna mer överskådliga och enhetliga. För att underlätta tillämpningen av den nya EU-förordningen måste även lagstiftningen utformas på ett enhetligt sätt. Kontrollsystemet för ekologisk produktion har byggts upp . Vi ser att efterfrågan på ekologiska livsmedel ökat starkt , och i samband med detta har andelen ekologiska jordbruk och djurhållare i ökat stadigt. är ett av de länder i världen som har störst andel ekologiska jordbruk. Detta är i allra högsta grad positivt. Ekologiska jordbruk kan bidra till resurshushållning, miljöhänsyn och hållbarhet. Den ekologiska produktionen skapar dessutom förutsättningar för nya företag på landsbygden. Där efterfrågan finns, där finns också en marknad. Vi ser detta som en positiv utveckling. Vi vill att konsumenterna ska kunna välja ekologiska livsmedel om de vill. Det är efterfrågan som ska driva utvecklingen. Ekologisk matproduktion ska inte ske på grund av subventioner utan styras av efterfrågan från privatpersoner och andra aktörer på marknaden. Den offentliga sektorn är såklart en stor aktör på marknaden. Men frågan om vad som ska upphandlas är inte en fråga som ska avgöras i den här kammaren. Det är en fråga som ska avgöras i våra kommuner och landsting runt om i . Frågan om hur det ska upphandlas är en fråga som hör hemma i denna kammare. För att konsumenterna ska känna tillit till de ekologiska produkterna och välja dem framför de konventionellt odlade produkterna måste det finnas ett fungerande och effektivt kontrollsystem. Det kontrollsystemet ska garantera att de ekologiska livsmedel som konsumenterna köper faktiskt är ekologiska. Konsumenterna måste kunna lita på innehållsförteckningen. Ingen vill betala mer pengar för något som inte är garanterat äkta. För mig är det självklart att arbeta för en ökad medvetenhet bland konsumenterna. Medvetna konsumenter gör medvetna val. Lagstiftningen måste i det här fallet anpassas efter rådande efterfrågan och produktion så att konsumenterna kan våga lita på märkningen och innehållsförteckningen på produkterna som marknadsförs som ekologiska. är ett av de länder i världen som har högst andel ekologiskt jordbruk. Det ekologiska jordbruket bidrar med ett stort mervärde i form av landsbygdsutveckling, djurvälfärd och miljömål. Regeringen har därför valt att göra omfattande satsningar på den inhemska ekologiska produktionen. Inom ramen för landsbygdsprogrammet har regeringen betalat ut ca till jordbrukare som bedriver ekologisk produktion. Tillsammans med miljöersättningen ger den en ekologisk jordbrukare ersättning för det inkomstbortfall och de merkostnader som den ekologiska produktionen innebär. höjdes dessutom ersättningen för ekologisk spannmål och ekologiska proteingrödor som oljeväxter, och en ersättning för ekologisk vall infördes. Regeringen har även gjort riktade satsningar på forskning och utveckling av ekologiska produkter genom till exempel tydliga direktiv till . Även för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Formas, har fått anslag för forskningsinsatser om ekologisk produktion. Med tanke på hur mycket pengar regeringen har satsat i frågan slår oppositionen in öppna dörrar när den reserverar sig för saker som redan är genomförda. måste marknaden se till att efterfråga ekologiska produkter. Ekologiska produkter måste precis som andra produkter kunna bära sina egna kostnader. Endast genom ökad konsumentmedvetenhet och kvalitetssäkring via ett tydligt och funktionellt kontrollsystem kan ekologiska livsmedel konkurrera med konventionella. Ska den ekologiska matproduktionen vara hållbar i samhället på kan den inte bekostas genom subventioner. På så sätt skiljer sig inte vår syn gällande ekologiska livsmedel från vår syn på andra varor. Det är konsumenternas efterfrågan som ska driva utvecklingen av ekologiska livsmedel. Glädjande nog kan vi se en trend i samhället där konsumenterna efterfrågar mer ekologiskt. Antalet företag med småskalig, ekologisk produktion ökar. Efterfrågan på ekologiska och lokala råvaror ökar som går. Det tycker vi är bra. Slutligen vill jag säga följande. Oppositionens förslag att genom lagstiftning detaljreglera, subventionera och tvinga fram en ökad ekologisk produktion som inte kan stå på egna ben utan statligt stöd är inte hållbar för ett samhälle. Vi lurar oss själva om vi tror att det är hållbart att underminera en bransch med skattepengar i all oändlighet. Om marknaden inte kan lösa tillgång och efterfrågan på ekologisk mat på ett sätt som bär sina egna kostnader är vi väldigt fel ute. Oavsett vilka goda intentioner man än har kommer man att få svårt att förklara för skattebetalarna varför ekologisk matproduktion aldrig kan stå på egna ben. Vi hamnar i en situation där vi politiskt måste avgöra från vara till vara vad vi ska subventionera och vad vi inte ska subventionera. Frihandel och en livsmedelproduktion fri från subventioner är det vi moderater eftersträvar både i EU och här i . ser vi moderater positivt . Vi tror på konsumenternas makt. Vi tror på konsumenternas medvetenhet och vilja att betala för den kvalitet och de råvaror som de vill ha. Som politiker ska vi bidra till en fortsatt positiv utveckling genom att anpassa lagstiftningen för framtiden. Vi har ett ansvar att värna och uppmuntra den ekologiska produktionen. Genom begränsad men riktad lagstiftning kan vi skapa förutsättningarna för ett sunt och hållbart samhälle. 46 (MP) replik: Jag kan inte låta bli att reagera när jag får höra att säger att subventionerna och bidragen skulle underminera marknaden och att produkterna ska stå på egna ben. Det jag försökte säga i mitt anförande var att de konventionella produkterna inte betalar sina miljökostnader. Det är samhällets skyldighet att gå in och korrigera den skillnaden. Det var så jag menade. Jag har lite svårt att förstå resonemanget att det ekologiska skulle subventioneras på ett otillbörligt sätt. Jag ser det snarare som en korrigering. Du sade att den borgerliga regeringen har ökat bidragen bland annat till forskning. Jag tror inte att du får medhåll om det om du till exempel vänder dig till de ekologiska forskarna på . När det gäller frihandel är mat inte vilken vara som helst. Speciellt i skenet av den globala livsmedelsförsörjningen har vi skyldighet att odla det vi kan här i . 47 (M) replik: tar upp ett antal frågor som är viktiga att belysa. Framför allt är det viktigt att säga att inte är en öde ö på en planet långt utanför vårt solsystem. Vi är en del av den globala marknaden. Ska man vara en del av den globala marknaden finns det olika principer att gå efter. Det vi bygger vår politik på och det jag som moderat bygger min politik på är att marknadens krafter får avgöra vad det är man vill ha och inte ha. Politikens spelregler är att bygga lagar och förordningar om hur det ska gå till men inte vad som ska ske däromkring. Gör man dåliga saker för miljön ska man också betala för det. Men det är viktigt att man spelar med samma spelregler. Vi spelar inte med samma spelregler om vi ökar subventioner inom vissa områden. Man kan ge vissa typer av subventioner för att starta och få i gång system. Det är vad regeringen har gjort när det gäller den ekologiska livsmedelsproduktionen. Men att fortsätta att pumpa in skattepengar i ett system när man har en ambition att det ska stå på egna ben är inte hållbart i längden. 48 (MP) replik: Det samhället gör är att betala för de ekosystemtjänster som det ekologiska jordbruket gör. Jag ser inget konstigt i att samhället går in och betalar för det. Det är väldigt viktigt att vi underlättar för till exempel den offentliga upphandlingen så att det blir lättare för kommunerna att göra de valen. Jag kan inte undgå att kommentera detta med den globala marknaden. Det är inte rimligt att vi har så pass stor skuggareal utomlands. Vi låter andra bönder producera mat åt oss när vi behöver den här hemma. Det finns likaså en stor foderproduktion. Vi behöver ta hem den. Vi i den rika världen ska inte plocka undan maten. Det finns också en etisk dimension i detta. 49 (M) replik: drar en parallell mellan ekologisk livsmedelsproduktion och svensk mat. Det är en felaktig liknelse, för ekologiskt är på inget sätt detsamma som svensk mat. Ekologiskt kan komma från hela världen. Att transportera varor kors och tvärs över hela världen är inte alltid det mest ekologiska, miljövänliga eller hållbara sättet att producera. Man kan producera på mycket närmare håll på ett bättre och mer miljösmart sätt också. Det är felaktigt att säga att ekologisk livsmedelsproduktion är det enda som kan göra världens livsmedelsproduktion bättre. tar upp delen kring den offentliga upphandlingen. Jag tycker att har en poäng där. Den offentliga upphandlingen är viktig. Det är någonting som vi måste jobba vidare med. Men vår roll som riksdagsledamöter i den här kammaren är att skapa regelverket för hur upphandlingen ska ske. Vi har ett kommunalt självbestämmande i det här landet som vi är ganska stolta och glada över. Det gör att våra kommuner och landsting kan upphandla lokalt om de vill. Fördelen med offentlig upphandling är att man upphandlar med lika spelregler och att man kan upphandla i stort sett vad man vill bara man vågar ställa kraven. Jag tycker att ska gå tillbaka till sina kompisar ute i kommuner och landsting och ställa krav precis som jag ska göra det med mina partikolleger runt om i . I den delen kan vi öka den procentandel livsmedel som vi upphandlar på det vis som vi själva vill. 50 (V) replik: Jag har några frågor till . Vi kan börja med den offentliga upphandlingen. Jag håller med om att det är våra lokalpolitiker som gör upphandlingarna, och det är de som har hela rätten att specificera vad det är de vill upphandla. Men precis som säger är det vi i den här församlingen som ska se till att sätta ramarna så att det finns en lag om offentlig upphandling som de har att rätta sig efter. Alla våra lokalpolitiker berättar för oss samstämmigt, skulle jag nog vilja säga att det är svårt att ställa krav på ekologiska produkter. Jag vill veta om inte tycker att vi behöver ändra lagen om upphandling, både här i och i EU-förordningen, så att det blir lättare att ställa krav för att gynna det ekologiska. Det är det ena. Det andra är att enligt klassisk marknadsteori ska någonting som förorenar också få betala. Vi har handelsgödsel, som vi vet leder till exempelvis övergödning om det används mycket. Om vi skulle få en skatt på handelsgödsel skulle det också gynna den ekologiska produktionen. Varför vill inte ha en skatt på handelsgödsel? talar om att det inte ska vara några subventioner eftersom det är dåligt. I betänkandet talar man om att staten subventionerar ekologisk produktion med motsvarande och att det är EU-medel som används. Vi har också Matlandet , som är en statlig subventionsapparat för svensk livsmedelsexport och annat. Är detta saker som vill avskaffa? 51 (M) replik: Låt oss börja med den offentliga upphandlingen, som jag vet att både och jag tycker är viktig. Jag kan titta på lagstiftningen och säga att lagen om offentlig upphandling i sig egentligen är ganska bra. Problemet är att den kanske är lite otydlig när man ska tolka den. Där behöver vi absolut göra någonting. Det finns nu en utredning som har tittat just på offentlig upphandling och hur vi ska kunna göra den mycket enklare. Våra kommun- och landstingspolitiker runt om i måste ta till sig kunskapen om att upphandla på ett bra sätt. Men de måste också våga upphandla på rätt sätt. Jag tror att många av våra kolleger tyvärr sitter lite grann i knät på tjänstemän som gör alltför stora upphandlingar. Man behöver ha kunskap om och veta hur man bryter ned upphandlingarna i mindre delar. Om man nu vill upphandla ekologiska livsmedel ska man kunna titta på just den delen och kunna upphandla det på ett bra sätt. Jag tror som sagt inte att det är fel på lagen i sig, men vi tittar på hur man ska kunna tydliggöra den och göra det hela enklare. Om det är någonting som regeringen har satsat mycket på är det just regelförenklingar över lag. Det är viktigt. Det ska vara enkelt att göra rätt. När det gäller marknadsekonomins principer och de ställningstaganden som man gör politiskt är det inte alltid helt lätt; det är jag den första att erkänna. Men vi är en alliansfamilj, och i alliansfamiljen får man ge och ta. Vi vill allihop lite olika saker, men vi har i alla fall ett gemensamt alternativ, till skillnad från och hans kolleger. När det handlar om vissa riktade satsningar har vi gjort subventioner för att få i gång vissa branscher och vissa näringar, till exempel den ekologiska livsmedelsproduktionen. Men det är inte hållbart att bygga in sig i ett system där en näring ska leva på subventioner resten av livet. 52 (V) replik: Jag tror inte, , att det är någon här som vill att vi ska bygga in oss i ett system där man ska vara beroende av subventioner. Det är dock ett faktum att om vi ska stimulera den ekologiska produktionen underlättar det väldigt mycket ifall vi ekonomiskt kan hjälpa lantbrukare att gå över till exempelvis ekologisk produktion. Det handlar också, som från sade, om att den ekologiska produktionen förser oss med tjänster. Den hjälper oss att uppnå våra miljömål om biologisk mångfald, minskad övergödning och andra viktiga saker. Ska de ekologiska producenterna inte få betalt för det? Jag tycker att det är fullt rimligt att de ska få det. När det gäller lagen om offentlig upphandling tolkar jag det som att inte har några konkreta förslag för att man genom den offentliga upphandlingen ska kunna stimulera ekologiska produkter, alltså upphandla ekologiskt. Ni tycker att det är bra som det är. Det tycker inte vi i . Vi har ett helt batteri med konkreta förslag där vi vill göra det lättare för våra lokalpolitiker att upphandla ekologiskt. Jag tycker också att borde oroa sig mer för det faktum att vi inte uppnådde det fastslagna målet om att av jordbruksproduktionen skulle vara ekologisk till 2010. Vi uppnådde inte det målet. Och vill man ju ha en regering som agerar och som presenterar konkreta förslag för hur vi ska öka den ekologiska produktionen. Jag hittar inte det hos den här regeringen. Det tycker jag är oroväckande. Men har chansen här att berätta för mig och alla andra vilka konkreta förslag som regeringen avser att lägga fram för att öka den ekologiska produktionen. 53 (M) replik: Precis som sade tidigare är det otroligt viktigt att kunna stå på egna ben och att känna att man driver en verksamhet som faktiskt betalar sig. Men här måste vi också tänka på konsumenternas makt att styra marknaden det glömmer gärna när de talar i debatterna. Om man som konsument vill ha ekologiska produkter är man nog villig att betala lite mer för det. Vi vet alla att matpriserna är lägre än vad de någonsin har varit. Man kan alltså köpa ekologiskt om man vill. Man kan också efterfråga mer ekologiskt i sina matvarubutiker om man vill. Man kan naturligtvis efterfråga ekologiskt även av sina kommun- och landstingspolitiker så att man ställer krav på dem inför framtida upphandlingar. Konsumenternas makt är bland det allra viktigaste vi har. Att konsumenterna är marknaden och att det är marknaden som får styra är en princip som vi bygger mycket av vår politik på. På så vis får bönderna också betalt för sina produkter, och man klarar systemen utan subventioner. Om vi nu ska ha subventioner kan vi använda dem till andra saker där de gör mer nytta, till exempel inom vård, skola och omsorg. Vad utredningens förslag kommer att landa i vet vi när vi har en proposition på bordet här i kammaren, och vi kommer nog också att ha ett batteri av förslag. Jag tror att vi får återkomma i debatten om just upphandlingen när propositionen kommer in till , . Som jag nämnde i mitt anförande har regeringen vidtagit ett antal åtgärder för att nå målet ekologisk produktion i . Vi har som sagt inte uppnått det till 2010, men vi hoppas att de insatser som vi har gjort kommer att göra att vi når nivån på ekologiskt . 54 (S) replik: I sitt anförande pratar om att Socialdemokraterna, står för subventioner och förmyndarpolitik, och hon säger att marknadskrafterna ska lösa allt. Jag tycker att det är en lustig ingång. Jag tror att det är mycket få länder i världen som har en avreglerad jordbrukssektor. Det finns nog subventioner och förmyndarpolitik i i stort sett vartenda land när det handlar om livsmedelssektorn. Det kanske beror på att livsmedelssektorn är lite annorlunda. Det mantra som och upprepar är att marknaden löser allt. Ja, men då kanske vi politiker inte behöver finnas.