prot · H009110 · 2013-05-23 00:00:00 — Det har funnits perioder i svensk historia då klasskillnaderna har ökat och perioder då de har minskat. Men pratar vi om din period, , då du haft ansvaret och då en OECD-mätning visar en dramatisk ökning av klasskillnaderna i . Det beror till exempel på att sjuka och arbetslösa fått det sämre och att vi har väldigt hög arbetslöshet, inte minst för ungdomar. En sorts nyckelfråga som du elegant undvek att svara på är: Finns det ett samband? Finns det ett samband mellan din klasspolitik och det som sker? Om du tror att det finns ett samband och om jag tror att det finns ett samband är det en uppmaning att bedriva en annan politik än vad du bedriver. Min fråga återstår: Finns det ett samband mellan ökande klasskillnader och det som sker? 52 Statsminister (M): Problemet är att baserar en analys på en tes som han inte lett i bevis. visade till exempel att när man räknar in tillgång till skattefinansierade välfärdstjänster har och de minsta skillnaderna i hela den utvecklade världen. Jag ska läsa ur Finanspolitiska rådets slutsats just för att visa att jag pratar om min tid och att det är en annan som har utvärderat: Tillgänglig statisk från SCB visar att spridningen i disponibla inkomster ökat sedan 1990-talskrisen men att detta huvudsakligen ägde rum . Spridningen i disponibla inkomster mätt med Gini-koefficienten det är det mått vi använder har i stort sett varit . Man måste bevisa sin tes innan man drar alla sina favoritargument. 53 (M): Den internationella konjunkturen är som vi alla vet mycket svag, och det finns stora orosmoln och fortsatt osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen framöver. Detta är någonting som slår och riskerar att fortsätta slå mot jobben i en liten öppen ekonomi som . som är bland de länder som har lägst långtidsarbetslöshet vet vi att i tider av ekonomisk oro är det tufft särskilt för vissa grupper att ta sig in på arbetsmarknaden. Detta gäller många av länder. Jag vill därför fråga statsministern hur detta påverkar arbetet inför höstens budgetproposition. Vilka behov ser statsministern av att vidta ytterligare åtgärder för att i ännu högre grad nå dem som står allra längst från arbetsmarknaden och behöver stöd och hjälp allra mest? 54 Statsminister (M): Jämfört med övriga europeiska länder avviker genom att vi har fler äldre som arbetar och fler kvinnor som arbetar än i de allra flesta länder, även om det finns andra nordiska länder i nivå med oss. Vi har unga som är arbetslösa, men avviker genom att vi har färre långtidsarbetslösa, fler som har kortvarig arbetslöshet. Där har vi utmaningar. Det finns grupper som står långt från arbetsmarknaden, mycket därför att vi har uppmuntrat dem att söka sig till arbetsmarknaden, satt stopp för omfattande förtidspensionering och minskat långvariga sjukskrivningar för allt fler. Det är det utanförskap som minskar och gör att man kommer närmare arbetsmarknaden. Då måste vi ha en fungerande arbetsförmedling, då måste vi ha riktade insatser och då måste vi ha bättre utbildningsinsatser med bättre resultat därför att det är höga trösklar för att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Det är det vår arbetslinje handlar om. Det är det vi ska använda vår starka ekonomi och våra starka offentliga finanser till varje gång vi får tillfälle, också när vi kommer till detta . 55 (FP): Det är tydligt att jobben är helt avgörande för vår framtida gemensamma välfärd. Jobben är avgörande för att minska utanförskapet. Oavsett om vi talar om eller hänger detta väldigt tydligt ihop. Men det är också viktigt att vi har ett fungerande skattesystem. Jag som varm Europavän, och som tror att samarbete i form av EU kan göra oss starkare och inte svagare, är intresserad av att höra vad statsministern har att säga om den diskussion om illojal skattekonkurrens som förekommer globalt och där EU ska vara en stark spelare. Statsministern har ju varit på där frågan har diskuterats. För är det centralt att EU ska användas för att just driva ut illojal skattekonkurrens. Rätt skatt ska vara rätt skatt. Den behöver inte nödvändigtvis vara högst, men den ska vara rätt. 56 Statsminister (M): Utgångspunkten är att på sina håll i får man betala höga skattesatser medan det på andra håll har funnits skatteparadis och öar dit man kan attraheras med nollbeskattning. går vi mot ett system där vi försöker luckra upp detta, där vi förhindrar skatteflykt och utbyter automatiskt information om olika former av kapitalflöden. Det måste vi göra eftersom många av företagen är gränsöverskridande och finns i flera länder . Vi välkomnar detta och är drivande i den utvecklingen. Jag delar uppfattningen att skattesatsen gärna får vara lite lägre. Men den ska rättvist betalas av alla, annars får vi stora skiljaktigheter. Sedan finns det också en diskussion om hur vi ska se på det faktum att vi har väldigt olika beskattning, och den tycker jag att vi ska dynamiskt ta till oss och diskutera. Regeringen valde att sänka bolagsskatten och fick stöd för det här i . Men vi bör notera att många andra länder nu följer efter. Det beror naturligtvis på att det är ett sätt att konkurrera om ett attraktivt och väldigt rörligt kapital. Vi vill alltså minska möjligheterna till skatteflykt men vara attraktiva för investeringsvilligt och bra kapital som leder till jobb i . 57 (C): Oppositionen är alltid oroad över det som händer i och förorter. Jag är oroad över en annan utveckling som vi ser ske i det tysta, nämligen avfolkningen av stora delar av där skolor stängs, busslinjer dras in, ambulanser plockas bort. Jag vet att alliansregeringen har vidtagit en lång rad åtgärder som har varit positiva, som Inlandsinnovation, satsning på infrastruktur, utbyggnad av bredband och satsningar på enskilda vägar. Jag konstaterar att de få förslag som oppositionen kommer med, till exempel kilometerskatt, skulle förvärra utvecklingen ytterligare. Trots allt det som händer fortsätter den här utvecklingen. Min fråga till statsministern är: Vilka ytterligare åtgärder kan man tänka sig för att vända denna mycket negativa utveckling, framför allt i inland? 58 Statsminister (M): Detta är en diskussion som finns i stora delar av den utvecklade världen. Vi har en kraftig urbanisering och diskussioner om överlevnadsmöjligheter i delar som är mer glest befolkade. Det gäller framför allt medelstora tätorter, för landsbygden kan ibland överleva, även om också den ibland naturligtvis måste få bättre villkor. Men det finns absolut fog för oro. Som säger har regeringen återkommande just skapat förutsättningar för jobb, för företagande, för tillväxt och för möjligheten att välja skola och säkerställa att det finns basservice som överlever. Det som är på väg är stora infrastrukturinvesteringar som vi naturligtvis löpande ser över. Vi har ett riskkapitalavdrag på väg fram. Det är viktigt att påpeka att den särskilda innovationsfond i inland som vi gick till val på och som är på plats aktivt används. Det finns anledning att återkomma till detta. Och vi har särskilda landsbygdsprogram där vi försöker att möta en hel del av de här utmaningarna. Det går att göra skillnad, och regeringen har visat det . 59 (KD): Det är många som har frågor om det som rör sig i förorter. Orsakerna till ungdomarnas agerande kan vara många och skiftande. Ett samhälle som ska fungera kräver trygga vuxna och starka familjer men också att alla barn och ungdomar får chans att klara skolan. Skolan kan inte kompensera för alla brister, men vi kan se till att alla får en framtid genom att se till att de klarar sin skolgång. Och skollagen är tydlig med att alla elever ska få stöd och stimulans att utvecklas så långt som möjligt. För att nå det här målet krävs att de elever som har de allra största behoven får hjälp och stöd av de lärare som har rätt kompetens. Så är det inte alltid . Bristen på speciallärare och specialpedagoger är stor, och den förväntas öka. Är det också statsministerns mening att barnen med de största behoven ska kunna ställa krav på att det finns tillräckligt med specialkompetens på våra skolor, och hur ska vi i så fall se till att tillgången ökar? 60 Statsminister (M): Det som jag menar står i absoluta centrum för att lyckas bättre i skolan är tidigt och relevant inlärningsstöd. Det visar bland annat det finska exemplet, det vill säga att man redan tidigt i skolstarten får relevant inlärningsstöd om man annars riskerar att halka efter. Vi lever i konsekvenser av både de beslut som vi själva fattar och de som har beslutats långt innan vi kom till makten. I det fallet lever i konsekvenserna av att speciallärarutbildningar lades ned och att det är en yrkeskategori som är i minskande. Men detta reassurerar vi , för vi inser att det behövs relevant speciallärarstöd, specialpedagoger med särskild inriktning att vara inlärningsstöd framför allt till unga. Jag har rest runt i och träffat flera av dem som fortfarande finns kvar och arbetar på det här sättet. Det tror jag är mycket verksamt, och vi har bidragit till att möjliggöra detta. Det tar, som allt när det gäller skolan, väldigt innan reformer kommer på plats. Men vi har tagit steg i den riktningen, och vi bejakar därmed att synen på kunskap är att den måste vara individuellt baserad och ge relevant stöd, framför allt till elever som har inlärningsproblem. 61 (S): Framtidstro, vi behöver framtidstro! och EU behöver klara av att kombinera en bra ekonomi, att rädda klimatet och att skapa nya jobb. Vi kan ju inte först ta ekonomin, därefter kanske jobben och sedan någon solig dag klimatet. Vi har varken tid eller råd med det. Internationella regelverk om utsläppsminskningar skulle inte bara rädda vår existens på vår planet, utan det skulle också kunna vara den jobbinjektion som vi så väl behöver. Men, tyvärr, på grund av motstånd har den inte agerat inom EU för en framsynt klimatomställning. Ett sådant exempel är ovilja, och därmed också regeringens ovilja, att driva på för att EU ska ta ansvaret att ta på sig utsläppsminskningar om till 2020, oavsett vad andra länder gör. Är statsministern beredd att förändra den passiva positionen som den har haft ? Eller tänker du skicka din miljöminister bakbunden en gång till? 62 Statsminister (M): Jag noterar bara att detta är en djupt felaktig beskrivning. Vi kan mycket väl tänka oss att diskutera att gå . Men då vill jag fråga: På vilken grund ska detta göras? Ska de sedan fördelas på alla EU:s 28 kommande medlemsländer? Det är nämligen gemensamt vi fördelar det. Jag var med den natten då vi satte målet . Det innebär inte att alla länder får målet . Alla får varsin siffra som man ska nå. Vi frågade: Ska vi inte höja målet till ? Och kan jag berätta för att ungefär tio länder sade: Då är inte vi med. Det ska vara valfritt. Då får ni andra som vill göra detta ta över också de reduktioner som vi ska göra. Sedan var det några länder som sade: Ja, vi kan tänka oss att gå , men vi har redan med ett nationellt mål har till exempel som nationellt reduktionsmål täckt de konsekvenser som det skulle kunna komma att bli för oss. Vi vill inte ta på oss mer. Då frågar jag : Är det detta som du menar att Socialdemokraterna vill se, alltså en överenskommelse som inte innehåller alla 28 länder och där de som redan har tagit nationella mål friskrivs från att göra ytterligare ansträngningar? Är det så vi löser klimatproblemet? Jag kan berätta att det är så man går bort sig i internationella förhandlingar. Jag är beredd att göra mer, men det ska lösa klimatproblemet. Vi ska inte ta billiga poäng här och sedan inte förstå vad det får för konsekvenser. 63 (S): är det så att det är statsministern som ansvarar för regeringens förhandlingar inom EU och de internationella förhandlingarna. Statsministern svarade inte på min fråga: Är statsministern beredd att ändra sin position, den position som bakbinder regeringen med, och låta den svenska miljöministern driva att EU ska ta på sig utsläppsminskningar om till 2020, oavsett vad andra länder gör? Eller tänker du fortsätta med samma misslyckade politik som ni har drivit ? Vi skriver 2013 . Man har ännu inte lyckats i de internationella förhandlingarna att nå någon som helst framgång. Kanske också statsministern kan vara beredd att ompröva sin egen position på de höga hästar som han sätter sig på. 64 Statsminister (M): Jag var på i går. Vi gjorde en genomgång av energi- och klimatpolitiken i . ligger längst fram, når snart 50 procents användning av förnybar energi. Vi är på god väg att uppfylla våra egna reduktionsmål. Men vi är oroliga för övriga , för det sker en skiffergasrevolution i , vilket lösgör stora mängder kol som köps upp i . I stora delar av återkommer fossilbränsleanvändningen också, i ljuset av att lägger ned sin kärnkraft. Men även en engagerad miljöpolitiker går snett när viljan är att nita en motståndare snarare än att hålla sig till verkligheten. Vi ska tydligen skämmas för , som har ansträngt sig och gjort allra mest. Jag tycker att vi ska fullfölja det vi har sagt. Jag är beredd att diskutera uppväxlingar om det har någon betydelse. Men människor efterfrågar inte plakatpolitik. De efterfrågar lösningar som gör skillnad. Jag har redogjort för hur de internationella förhandlingarna går till. Då har jag en fråga till Socialdemokraterna. Jag undrar om det spelar någon roll om tio länder räcker upp handen och säger: Det får ni i så fall ta hand om? Jag undrar om det spelar någon roll ifall stora andra delar av världen som vi möter i öppen konkurrens när det gäller våra industriföretag och våra jobb runt om i säger: Ja, absolut, lägg ökade kostnader på era jobb, så gör vi på ett annat sätt! Spelar det någon roll om jobben försvinner? Det spelar roll, kan jag berätta, . 65 (S): Jag var lite förvånad i början av frågestunden när statsministern påstod att utanförskapet minskar. Om man påstår det undrar jag: Vilken värld lever man i? Lever man kvar i sin bubbla i , möjligen? Sedan statsministern tillträdde har arbetslösheten ökat. Socialbidragstagandet har ökat. Fattigdomen har ökat. När mäter hur stor andel av hushållen som lever under fattigdomsstrecket ser de att den andelen har ökat dramatiskt i , sedan statsministern tillträdde. Då kommer vi in på Husbysituationen. Det tog väldigt för statsministern och för regeringen att över huvud taget uttala sig när det brann. Det passade att visa sig på , men när det brann i förorter sprang man och gömde sig. Då ville man inte uttala sig. När statsministern väl uttalade sig sade han: Det här måste Husbyborna lösa själva. Det sade han när han fick frågan om han själv hade något ansvar. De kunde tydligen inte räkna med någon hjälp från statsministern och från regeringen. Då är min fråga: Tänker statsministern och regeringen vidta några ytterligare åtgärder och insatser med anledning av det som händer i ? 66 Statsminister (M): Utanförskapet har minskat med ungefär 200 000 personer. Det fanns 550 000 förtidspensionärer när vi trädde till som regering . Det var ju den huvudsakliga metod för att dölja arbetslöshet som och den regering satt i använde. Det är nu under 400 000 som är förtidspensionärer i . Och den långvariga sjukfrånvaron är ungefär halverad. Stora grupper som gömdes undan i är nu ute på arbetsmarknaden och försöker få jobb. Totalt sett är utanförskapet mindre, väsentligt mindre detta trots lågkonjunktur, trots finanskris och trots stora problem i vår omvärld. Den politik vi för är så inriktad på sysselsättning och tydlig i sin arbetslinje att det får dessa effekter. Vi måste nu få lugn och ro i och i alla andra förorter som finns. Det får vi inte genom att stå här och göra partipolitiska pajaskonster mot varandra. Det imponerar inte på någon. Det är medborgarna där ute som kommer att avgöra. Det är de som kommer att säga: Ge tillbaka till oss som bor här! Ge oss tillbaka våra förorter! Sedan ska vi sätta in resurser för att se till att utbildningen lyckas bättre och att vår jobbpolitik leder till ytterligare framgångar när det gäller att sysselsättningen växer, som den faktiskt gör i . Men vi behöver naturligtvis göra ännu mer. 67 PER (MP): Min fråga till statsministern handlar om köp av Nuon, som regeringen godkände. visar det sig att bolaget var övervärderat i storleksordningen . Vi vet att det ledde till ökad klimatpåverkan från produktion. Och det talas nu om att det här kanske var den sämsta affären i svensk affärshistoria . Vi ser hur den här historien rullar vidare. kommer det nya nyheter om att Nuonanställda, som kommer från det bolag som köptes upp, är undantagna från uppsägningar som drabbar Vattenfallanställda. Vi hör om uppblåsta bonusprogram i . Min fråga till statsministern är: Hur kunde det bli så här fel, ? Kan statsministern tänka sig att nu tillsätta en haveriutredning för att se till att det här misstaget och liknande inte händer igen? 68 Statsminister (M): Det kan jag inte, av det skälet att jag har respekt för svensk demokrati och det faktum att olika statsråd är anmälda till för att granskas i denna fråga. Och vi kommer att närvara och svara på frågor när den granskningen utförs. Kompetensförsörjningen inom vård och omsorg 69 (M): Min fråga handlar om framtidens kompetensförsörjning inom vård och omsorg. Den demografiska utvecklingen medför inte bara nya utmaningar för finansieringen av framtidens välfärd utan också för kompetensförsörjningen. En utmaning kommer att handla om kompetensförsörjningen på mindre orter och i glesbygden. Många kommuner och en del landsting kommer inte bara att möta ett växande behov av välfärdstjänsterna bland befolkningen i takt med att andelen äldre ökar. De kommer förmodligen också att möta växande svårigheter att rekrytera personal. Och många yngre och välutbildade flyttar från orten. Det kommer med andra ord att bli en rejäl utmaning att kunna rekrytera kompetent personal till att utföra välfärdsjobben inom vård och omsorg i hela landet. Det här är en viktig framtidsfråga, en fråga som berör hela samhället och är av nationellt intresse. Hur ser statsministern på frågan om hur vi med en åldrande befolkning och ett ökat behov av vård och omsorg ska kunna klara av kompetensförsörjningen i hela landet? 70 Statsminister (M): Det tror jag är en fråga vi kommer att få umgås med väldigt mycket. Vi har många unga som inte får jobb, men vi ser framför oss en situation där det kommer att vara stark efterfrågan på arbetskraft i skattefinansierad välfärdsverksamhet i stora delar av , delvis därför att vi står inför ett mycket stort generationsskifte. SKL, Kommuner och Landsting, talar om flera hundra tusen som ska växlas från en äldre generation ned till en yngre. Och det finns en oro för att de utbildningsprogram som leder fram till många av de här jobben inte attraherar tillräckligt många ungdomar så att de söker dem. Därför tror jag att arbetsgivare som söker personal inom de här skattefinansierade välfärdsområdena måste bli bättre på att skapa attraktivitet kring de här yrkena och att jobba mer förberedande. Jag är väldigt glad till exempel över att ett av de områden där yrkesintroduktionsavtalen nu kommit på plats det kan då bli en kompetensförsörjning som handlar om att man jobbar men också utbildar sig med handledarstöd just är kommun- och landstingssektorn. Låt oss se till att det används! Låt oss se till att vi kan hjälpa till med handledarstöd på olika sätt för att få upp volymerna kring detta! Det är nämligen ett sätt att säkra den här kompetensförsörjningen. Vi har också föreslagit särskilda resurser till fortbildningsinsatser för en del av dessa yrkeskategorier, framför allt lärarna, där vi kanske har gjort allra mest. Men vi har också hjälpt andra. Det är ett sätt att ge möjlighet till kompetensutveckling för den enskilda individen. Vi måste fortsätta på den inslagna vägen. Konsekvenser av ökande inkomstklyftor 71 (S): diskuterade jag de växande inkomstklyftorna med finansministern. Han försökte lägga ansvaret på föregående regering. Ni har styrt vårt land , och klyftorna har ökat sedan statsministern och hans regering tillträdde 2006. I de ökade klyftorna ligger också grogrunden för den frustration som tar sig uttryck i de oroligheter vi ser just nu i och i andra ytterstadsdelar i . I ett lokalsamhälle där sysselsättningsgraden är så låg att betydligt färre än , eller hälften, av den vuxna befolkningen har ett arbete att gå till är det såklart svårt för unga att orka drömma om framtiden. Med ett ansvarsfullt ledarskap tar vi de ungas frustration på allvar. Våld ska aldrig accepteras. Men problem som är skapade av en orättfärdig politik måste också lösas med politik. Vilka åtgärder är statsministern beredd att vidta för att även de unga i förorter ska kunna drömma om framtiden? 72 Statsminister (M): Det finns de som har utvärderat dessa påståenden och visat att de inte stämmer. De stora inkomstskillnaderna, som växte framför allt under år som statsminister, avstannade efter regeringsskiftet . Det är inte jag som säger detta, utan det är som har haft att utvärdera det. När det har gjorts utvärderingar och det finns fakta måste vi ändå kunna förhålla oss till det, även om det inte passar med den bild man försöker måla upp. Sysselsättningen växer i , men det behöver göras mer. Det behöver satsas på utbildningssystem. Vi har gjort särsatsningar just på områden där vi har många som har utrikesbakgrund och svårt att lära sig svenska språket. Det är samma relevans som detta med specialpedagoger och speciallärare mer och mer koncentrerade utbildningsinsatser måste göras tidigare. Det gäller också i dessa områden. Yrkesintroduktionen behöver vi jobba med. Vi måste sänka trösklar för unga så att även de får visa upp sig på arbetsmarknaden. Det är klart att en bättre konjunktur vore en bra draghjälp, men vi ska också använda vår starka ekonomi för att göra det som är allra mest jobbskapande, nämligen öka drivkrafterna för arbete. Det är den utmaning har framför sig. Det är det vi vill göra med vår starka ekonomi. 73 (C): Jag företräder , och vi har en rovdjursproblematik som framför allt gäller vargen. Jag skulle vilja ställa en fråga till statsministern om hur det går med arbetet med att formulera en proposition för att kunna driva jaktfrågan eller frågan om en reglerad vargstam på ett tydligt sätt inför kommande säsong. ser vi nämligen att det är många av invånarna som berörs på många olika sätt, inte minst inom lantbruket och på landsbygden. Oron är väldigt stor kring den här kraftigt ökande vargstammen, regionalt i men också på fler platser runt om i landet. 74 Statsminister (M): Som frågeställaren väl vet har jag vid upprepade tillfällen varit i och i där vi för sedan lärde oss att vargarna i fanns. Men man får uppdatera sig, för vargen sprider sig nu över stora delar av vårt land med en mycket kraftig tillväxt i den population som vi ser. De som faktiskt rent legalt styr över detta är EU-systemet och det särskilda habitatdirektiv som finns. När medlemskapsförhandlade om att komma in i EU ska ni veta att vi hade 20 vargar i . Då beskrevs det som en utmaning att säkra överlevnad. diskuterar vi om vi har 300, 400 eller 500 vargar. Det har i alla fall rört sig mycket kraftigt uppåt i antal. Vi har levererat det vi lovade, nämligen möjlighet att skydda egna tamdjur med en förändring i lagstiftningen, och vi för nu diskussioner med EU när det gäller andra typer av populationsbegränsande insatser och hur avgränsningarna för det ska se ut. Vi ska dock vara tydliga med att säga att EU inte bara är mellanstatligt utan också delvis överstatligt. är i delar underställt EU:s lagstiftning, och vi måste därför föra diskussionerna med dem när vi ska utforma en hållbar rovdjurspolitik som tar hänsyn både till vargpopulationens överlevnadsförmåga och till dess folkliga påverkan en folklig påverkan som inte längre begränsar sig till , som sagt. Exporten av svenskt snus 75 (S): kunde man läsa om hur har ställt sig bakom den svenska krav på att få exportera svenskt snus till resten av EU.