prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — Men vi ser det också i AP-fonderna där man placerar kapital i bolag som bryter mot internationella konventioner och ignorerar fackliga rättigheter och i bolag som struntar i miljöfrågor. Här har vi socialdemokrater en annan syn än alliansregeringen. Vi anser att staten som ägare i bolag och företrädare för fonder måste ta ett övergripande ansvar. Man kan inte ha en uppfattning om miljö- och etikfrågor för de statliga bolagen och en annan för AP-fonderna. Vi vill därför ta ett samlat grepp i dessa frågor. Etik, moral och miljö handlar egentligen i förlängningen om pengar. Jag är övertygad om att den som struntar i dessa frågor kommer att få en dålig ekonomisk utdelning . sjöng: Ja se pengar. Sedan fortsatte han i sången: är till bekymmer för fattig och för rik. Vi här i torde kunna räkna oss till de rikare. De fattigare människorna ute i världen ska få en sämre miljö, mista sina landegendomar eller behandlas i strid med internationell rätt bara för att vi på kort sikt ska bli ännu rikare. Det kan aldrig vara acceptabelt. 101 (M): Vi diskuterar AP-fondernas verksamhet till och med . Det är, som har sagts tidigare, en årlig återkommande debatt – en debatt som liknar föregående års debatt. Så verkar det bli också . Även om det är sant är det inte samma förutsättningar, och det är inte något statiskt förhållande som råder över . AP-fondernas verksamhet och förutsättningar för sitt förvaltande förändras precis som vår omvärld förändras. Det som gällde gäller inte , och det som gäller kommer inte att gälla , så att säga. Kanske just därför är den debatt som vi för här extra viktig. Jag hoppas att AP-fondsdirektörer och mellanchefer tillika förvaltare och policymakare sitter bänkade och lyssnar på debatten och de diskussioner vi för här . Låt oss börja med att titta på de finansiella resultaten. AP-fonderna bör kanske hellre definieras som buffertkapitalet eftersom det är just ett buffertkapital som ska skapa stabilitet i pensionssystemet. Det är en buffert som har som funktion att utjämna tillfälliga påfrestningar i pensionssystemet. Den viktigaste faktorn för stabilitet i pensionssystemet är fortsatt att fler arbetar i förhållande till de pensionsåtaganden vi har. Men den debatten ska jag inte föra nu; den har vi lyssnat på tidigare här . Vi har olika syn på hur detta skapas, och det har varit en intressant debatt att lyssna på . De olika ståndpunkterna i svensk politik har varit tydliga. Detta är den allra viktigaste diskussionen, och den kan inte frikopplas från denna diskussion. AP-fondernas samlade resultat har vänts från det som föregående år, 2011, var ett underskott på 17 miljarder till en icke obetydlig vinst. har fondernas samlade avkastning givit något och 100 miljarder, eller , i avkastning. Det är ett bra resultat. Buffertfondernas tillskott till pensionssystemet var 15,2 miljarder , vilket innebär att fondernas samlade kapital ökade med 85,3 miljarder. Över tid, , har avkastningen i genomsnitt varit , och inkomstindex har varit . Totalt har avkastningen överstigit uppgången i inkomstindex med 90 miljarder. Målet för den genomsnittliga avkastningen nås med marginal , men inte räknat då de nu gällande placeringsreglerna infördes. Det man kan säga är att sett över har resultaten varierat kraftigt. Vi konstaterade att det har varit stora fluktuationer i buffertfondernas resultat . Det visar tydligt betydelsen av att sprida riskerna. Det finns kanske anledning att fundera över hur man skapar bättre förutsättningar för en stabil utveckling. Det är trots allt när vi har en samhällsutveckling med fallande tillväxt och lägre ekonomisk aktivitet – helt enkelt i lågkonjunktur – som pensionssystemets påfrestningar är som störst. Det är också då utvecklingen för fonderna brukar vara som sämst. Volatiliteten är och har varit hög. Det finns sannolikt anledning att ytterligare följa och analysera de riskmodeller som buffertfonderna arbetar med, och vilken riskexponering som ska accepteras i förvaltningen – detta med en tydlig koppling till och utgångspunkt i att fondernas placeringar ska styras av det som ger långsiktig nytta för pensionsåtagandena. Det ska också i sammanhanget sägas att en ökad andel alternativa placeringar sannolikt bidrar till stabilare utveckling. reser den operativa förvaltningen en hel del frågor. har det varit rimlig avkastning, men frågan måste ändå ställas just med anledning av det tidigare resonemanget om riskexponeringen för AP-fonderna. Med detta sagt finns det anledning att fundera över de placeringsregler som finns för buffertfonderna. Med en väl utvecklad riskmodell och med en klokt avvägd, långsiktigt hållbar riskexponering kan möjligen i förekommande fall de alternativa placeringarna ge mindre risk samt ge stabilare och långsiktigt bättre avkastning. Just frågan om regler gällande alternativa placeringar tror jag är en fråga som är okontroversiell, och jag utgår ifrån att den diskuteras både i regeringen och i pensionsgruppen. Min personliga uppfattning är att detta bör analyseras och övervägas nogsamt. Det är ett känt faktum att påfrestningarna på pensionssystemet inte på länge än kommer att avta. Därför är buffertfondernas förvaltning av yttersta vikt. Det måste finnas ett tydligt uppdrag att generera bästa möjliga avkastning med minsta möjliga risk, men också med ett stort mått av samhälleligt ansvarstagande. Uppfattningen är dock fortsatt att inte bör lagstifta eller styra fonderna när det gäller vilka bolag, branscher, marknader eller regioner som fonderna ska investera i. Även vill jag fastslå att fondernas förvaltning ska styras av renodlat finansiella mål och att fonderna skyddas från politisk påverkan och styrning. Det förhindrar dock inte att en diskussion förs om hur mervärde och avkastning skapas. Tvärtom går detta, som kan tyckas vara en motsägelse, ofta hand i hand. Med detta sagt kan vi konstatera att frågor som gäller de etiska riktlinjer som finns och det arbete som görs återkommer även . Skiljelinjen handlar om ifall det ska formas strikta regler stipulerade från ett politiskt ovanifrånperspektiv eller om vi ska förlita oss på AP-fondernas förmåga att själva utforma policyer och riktlinjer. Detta arbete kommer att integreras i den löpande verksamheten och den löpande analysen. Jag vill påstå att jag tycker att AP-fonderna har ett ansvar i sina placeringar. Vi förutsätter alla att detta ska ske genom väl avvägda beslut där hänsyn tas exempelvis till miljöhänsyn eller arbetsvillkor. Det finns så klart fler hänsyn att beakta för ett ansvarsfullt ägande. Men detta bör inte ske genom politisk nyckfullhet. Jag vet att det finns diverse mindre smickrande exempel, som har redogjort för. Frågan som ska ställas är om dessa missförhållanden försvinner bara för att placeringarna avvecklas från AP-fondernas sida. I det läget kanske man har ett större ansvar som ägare. Möjligen kan konstruktiva signaler och normskapande policyer vara mer lämpliga än en omedelbar försäljning av placeringen. Detta tror jag vi skulle kunna vara relativt överens om, och jag tror att budskapet har gått fram hos AP-fondernas policymakare och det . Jag tror att detta är en av anledningarna till att det har haft en betydande roll och att AP-fonderna har arbetat relativt framgångsrikt. Jag säger inte att allt är perfekt, och vår signal i den här diskussionen är naturligtvis att vi har stort fokus på dessa frågor. Vi granskar och tar detta på största allvar. Men jag har som sagt förtröstan i att arbetet med integrering av dessa frågor fortgår i verksamheten. Det är nog dessutom så att det blir alltmer tydligt hur viktigt det är för företagen att faktiskt ha en god framtoning. Det är på ett sätt en konkurrensfördel att ta socialt ansvar och att ta miljöhänsyn. Det gör det naturligtvis ännu viktigare att AP-fonderna är tydliga med vilken policy de har i sina placeringar, vilket sannolikt förändras , och det är viktigt att de hänger med i den utvecklingen. Jag tror att det skulle vara kontraproduktivt att införa strikta direktiv och regleringar från statens sida. Det skulle riskera att få effekten att AP-fonderna slutar att utveckla sin policy, och det skulle riskera att man cementerar en föråldrad syn på dessa frågor i takt med att samhället utvecklas. Jag tror att det etiska rådets arbete kan göra skillnad, och jag tror AP-fonderna är medvetna om att de har en viktig roll som normgivare och att dessa frågor blir allt viktigare. Därför förutsätter jag att det etiska rådets arbete kommer att utvecklas och bli ännu viktigare. Det är naturligtvis så att AP-fonderna spelar en viktig roll med sina placeringar och att deras placeringspolicy och ägarsignaler kan vara avgörande för hur hänsyn tas till etiska frågeställningar. Jag ser inte att detta står i kontrast till de finansiella målen och de avkastningskrav som nuvarande pensionärer och kommande pensionärer har, även om våra avkastningskrav inte kan frikopplas från AP-fondernas verksamhet i övrigt. Det är våra avkastningskrav som på något sätt till största delen är styrande, och så ska det vara. Vi förutsätter också att AP-fonderna agerar långsiktigt och att det sker med en väl avvägd riskexponering. I det sammanhanget, herr talman, vill jag bara beröra fondernas ansvar för att vidmakthålla sitt förtroende hos medborgarna. Jag tror att det finns anledning för AP-fonderna att ständigt arbeta med att framställa sig som goda förebilder, också när det gäller ersättningar, tjänsteresor, personalförmåner och representation. Detta bör naturligtvis vara i linje med vad som gäller för andra statliga myndigheter. Dessa frågor gränsar i sin tur till kostnaderna för förvaltningen, vilket har debatterats . Jag förutsätter att även arbetet med god kostnadskontroll är integrerat i den löpande analysen och förvaltningen. Helt i linje med att skapa långsiktig nytta för pensionssystemet i stort kan vi notera att förvaltningskostnaden i genomsnitt hamnar på av det förvaltade kapitalet och med hänsyn tagen till ej redovisade kostnader. Det är en rimlig nivå i en internationell jämförelse, vilket är bra, men är det med hänsyn tagen till det förvaltade kapitalet stora pengar, faktiskt runt 2 miljarder totalt sett. Därför förutsätter jag att dessa kostnader hanteras ansvarsfullt och eftertänksamt. Med detta sagt, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag om att lägga skrivelsen till handlingarna. 102 (V) replik: Full kostnadskontroll skulle jag inte precis vilja säga att 10 miljoner till rörliga ersättningar är. Men det var inte det jag tänkte prata om, utan jag tänkte prata om det som du, , sade om riskspridning, riskexponering och diverse mindre attraktiva placeringar, som du uttryckte det. Jag skulle vilja höra hur ser på möjligheterna att sprida riskerna och på riskexponering utifrån ursprungsbefolkningens perspektiv, alltså de som drabbas av dessa exponeringar, riskspridningar eller diverse mindre attraktiva placeringar. De tvångsförflyttas, de fängslas. Deras vatten, mark och mat förgiftas. Det kan inte vara någon nyhet för , för även om han inte följer debatten i övrigt, genom till exempel Latinamerikagrupperna eller – det finns mängder av organisationer som jobbar med den här frågan – har han i alla fall i kunnat höra debatten här i kammaren då jag har lyft upp ett flertal sådana här exempel. pratar om att överväga noggrant och om att tjänstemännen här i AP-fonderna ska göra ett eget arbete, och han säger ungefär att vi får lita på dem. Jag skulle vilja säga att vi har ett ansvar som förtroendevalda i denna riksdag att se det som händer och också agera. Det är demokratins styrka att vi kan påverka det som händer i vår omvärld genom att fatta gemensamma beslut. av förvaltningskostnaderna lade man på att granska sina placeringar. Det är absolut inte bra. Jag skulle vilja fråga : Hur tänker du, när du pratar om riskexponering, om att sprida riskerna och om diverse mindre attraktiva placeringar, att de här människorna som påverkas så väldigt mycket av AP-fondernas investeringar ska göra? 103 (M) replik: Jag tror att debatten som du och jag för här , , är viktig. Vi ska inte underskatta den signal som vi sänder ut med det ställningstagande vi gör. Jag vill också säga att just gruvprojekt alltid omgärdas av en del miljöaspekter och problem. Där är det naturligt att vi alltid måste ställa höga krav, men det är klart att med det resonemang som för innebär det inte att problemet försvinner på något sätt. Det föreslår är att vi ska sätta upp strikta regler och krav på vad som ska förbjudas och vad som ska tillåtas. I förlängningen innebär det att gruvprojekten inte kommer att stanna av för att AP-fonderna slutar att investera i dem, utan då är det någon annan som investerar, och problemet kommer att kvarstå. Det måste väl ändå i rimlighetens namn vara en bättre strategi om man i möjligaste mån försöker att påverka det genom att ha ett ansvarsfullt ägande. har haft en väldigt tydlig framställning om vilken värdegrund man har och vilken policy man vill införa i AP-fondernas löpande förvaltning och analyser. Det är inte alls som säger att de inte på något sätt skulle vara proaktiva, för det är precis det som de försöker att vara. Jag tycker att inte är särskilt nyanserad i det hon säger. Det är svårt att ta på allvar när hon är så onyanserad. Det är synd, för som jag sade tidigare är det här en viktig debatt. Men frågan till blir i stället: Hur tror att problemet skulle försvinna bara för att AP-fonderna inte skulle investera i just det gruvprojektet? 104 (V) replik: Genom riktlinjer och lagar talar vi om vilka samhällets värderingar faktiskt är. Vi tycker inte att människor ska köra rattfulla. De gör det ändå, men vi tycker lagmässigt att det inte bör vara tillåtet. Det är samma sak med narkotikaförsäljning. Det tycker vi inte ska vara tillåtet, men det förekommer ändå. Jag tycker att det är ett lite konstigt resonemang som väljer att föra. Om du inte tar mig på allvar tycker jag åtminstone att du kan lyssna på den befolkning som drabbas av de här investeringarna. Jag tycker att det är ett ansvar du har som förtroendevald att se vilka konsekvenser olika beslut faktiskt får. Även ditt icke-beslut har stor betydelse i många människors liv. Du förgiftar deras mat, du förgiftar deras mark och deras vatten. Ja, inte du personligen, men de investeringar som du väljer att inte se och inte vill göra någonting åt ger de effekterna. Det är det som jag vill diskutera. Vi har gjort investeringar i det företag som är den största miljöboven av alla. Jag tycker inte att vi bör äga detta företag utan att vi borde sälja dessa andelar. Jag tycker att etikrådet är viktigt. Jag tycker inte att av de pengar vi lägger på att placera våra pensionspengar ska gå till deras verksamhet, utan mycket mer. Det är viktigt att vi har en oberoende granskning av placeringarna så att inte AP-fonderna får sitta och utvärdera sig själva utan att andra utomstående får göra det. Jag tycker också att det är viktigt att vi genom politiska beslut uttrycker den viljeinriktning vi vill se, att vi inte ska investera i företag som bryter mot internationella konventioner eller som inte följer konventioner i de länder där de verkar. Det är viktigt och ett ansvar vi har, både du och jag, . Det är dina och mina pensionspengar det rör sig om, allas våra pensionspengar. 105 (M) replik: Jag är helt överens med dig om det, . får man inte måla allting i svart. Man måste försöka se på vilket sätt man kan vara konstruktiv i sin utveckling. Allt är inte perfekt. Det förekommer riktiga missförhållanden. Det är klart att vi ska ha höga krav på såväl etik och moral som miljöaspekter för vårt ägande via AP-fonderna. Det är ju ditt och mitt ägande, som framtida pensionärer. Sanningen är dock att etikrådet har haft en tydlig hållning när det gäller vilken värdegrund man ser, och man har faktiskt avvecklat vissa placeringar där man inte har lyckats komma framåt när det har funnits missförhållanden trots att man har försökt påverka. Det är ett bra sätt att arbeta genom att försöka påverka i stället för att lämna människorna i sticket. Att sälja av placeringarna och lämna människorna i sticket måste vara ett sämre förhållningssätt än att försöka påverka genom sitt ägande. Det är precis det som är skiljelinjen mellan dig och mig, . Jag vill ta mitt ansvar genom att försöka påverka, och du vill ta ditt pick och pack och dra därifrån. Det är skillnaden mellan dig och mig. 106 (FP): Det är glädjande att se att så många människor nu strömmar till när vi är i slutet av debatten om AP-fondernas verksamhet 2012. Det handlar om mycket pengar – som inte minst har varit inne på – som AP-fonderna hanterar, . Det gör det till ett stort ansvar. Man brukar säga att hur vi behandlar olika minoriteter, inte minst den folkspillra på 1,9 miljoner äldre i det här landet som jag är representant för, säger mycket om hur vi har det i landet. AP-fonderna spelar numera en stor roll. Detta år är ett märkesår för pensionerna. fattade , första och andra kammaren, beslut om införandet av den allmänna pensionsförsäkringen. Det är dock en sanning med viss modifikation eftersom andra kammaren var lite långsam och träffade beslutet först , om man ska vara riktigt ärlig. Vi hade sedan en stor reform 1946. AP-fonden som vi nu diskuterar, och som snarare har blivit sju AP-fonder varav en är avvecklad, beslutades . Ytterligare ett stort pensionsbeslut kom 1994. Jag brukar säga att det var från Königsson till . Det viktigaste av allt i pensionssystemet är att det i huvudsak inte är skattepengar vi lägger på detta utan att det är ett avgiftsbaserat system. Det var det , även om den föregående utredningen hade sagt att man skulle – och det kan lyssna på – finansiera hela det allmänna pensionssystemet med avkastning från gruvor. Det hade dock inte riktigt räckt. betalas nästan 250 miljarder ut . I betänkandet går man ganska noga igenom de olika AP-fonderna. Det är viktigt, som flera talare har varit inne på, att man håller nere kostnaderna. Varje krona som går till annat än pensionen minskar pensionernas storlek. Enligt mitt förmenande har man lyckats ganska bra. Man kan dock alltid bli bättre på detta. Det är också glädjande att tillväxten har ökat mycket i värde beroende på de placeringar man har gjort. Vi kan notera att har AP-fonderna på 958 miljarder kunnat betala ut direkt till pensionärerna i pensionssystemet. Det visar vilken betydelse en god förvaltning och ekonomisk avkastning av pensionerna har. Tiden är långt liden, och så många åhörare har väl den här debatten aldrig haft. Jag ska likväl ta mig friheten att avsluta så att talmannen kan förbereda voteringen om de andra 865 miljarderna som vi ska besluta om. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Ändringar i statistiklagstiftningen betänkande 2013/14:FiU7 Ändringar i statistiklagstiftningen (prop. 2013/14:7) föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KU4 om statliga myndigheters skydd mot korruption m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. UbU7 Avtal med Eric-konsortium för den Europeiska spallationskällan Kammaren biföll utskottets förslag. UbU8 Svensk rymdverksamhet Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna Punkt 1 (Riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 2)) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP) 4. res. 3 (SD) 5. res. 4 (V) Förberedande votering 1: 20 för res. 3 15 för res. 4 271 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 21 för res. 2 20 för res. 3 266 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 98 för res. 1 21 för res. 2 187 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 152 för utskottet 99 för res. 1 56 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 20 FP, 20 C, 17 KD För res. 1: 99 S Avstod: 21 MP, 20 SD, 15 V Frånvarande: 13 S, 12 M, 4 MP, 4 FP, 3 C, 4 V, 2 KD Punkt 2 (Utgiftsramar, utgiftstak och beräkning av inkomsterna på statens budget (avsnitt 3 samt bilaga 2 och 3)) 1. utskottet 2. res. 5 (S) 3. res. 6 (MP) 4. res. 7 (SD) 5. res. 8 (V) Förberedande votering 1: 20 för res. 7 15 för res. 8 271 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 22 för res. 6 20 för res. 7 263 avstod 44 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 3: 99 för res. 5 21 för res. 6 186 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 152 för utskottet 99 för res. 5 55 avstod 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 20 FP, 20 C, 17 KD För res. 5: 99 S Avstod: 21 MP, 19 SD, 15 V Frånvarande: 13 S, 12 M, 4 MP, 4 FP, 3 C, 1 SD, 4 V, 2 KD Punkt 3 (Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden , 2016 och 2017 (avsnitt 4 och bilaga 4)) 1. utskottet 2. res. 9 (MP) 3. res. 10 (SD) 4. res. 11 (V) Förberedande votering 1: 20 för res. 10 15 för res. 11 272 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 22 för res. 9 20 för res. 10 265 avstod 42 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 248 för utskottet 21 för res. 9 38 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 95 M, 19 FP, 20 C, 16 KD För res. 9: 21 MP Avstod: 1 S, 1 FP, 20 SD, 15 V, 1 KD Frånvarande: 13 S, 12 M, 4 MP, 4 FP, 3 C, 4 V, 2 KD (FP) och (KD) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU6 AP-fondernas verksamhet Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Placeringsregler och miljö och etik i AP-fonderna) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) Votering: 270 för utskottet 36 för res. 1 43 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 95 M, 20 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 21 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 12 M, 4 MP, 4 FP, 3 C, 4 V, 2 KD Punkt 3 (Förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna) 1. utskottet 2. res. 2 (V) Votering: 290 för utskottet 15 för res. 2 44 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 94 M, 20 MP, 20 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 2: 15 V Frånvarande: 13 S, 13 M, 5 MP, 4 FP, 3 C, 4 V, 2 KD FiU7 Ändringar i statistiklagstiftningen Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Sekretess i det internationella samarbetet betänkande 2013/14:KU6 Sekretess i det internationella samarbetet (prop. 2012/13:192) föredrogs. 107 (MP): har i några avseenden bidragit till världen med reformer som stärkt våra samhällens effektivitet och minskat risken för korruption. Det största bidraget, det som spritts mest, handlar nog om , . var först, men är det systemet spritt över nästan hela världen. Andra viktiga samhällsreformer som vi har bidragit med är offentlighetsprincipen och meddelarfriheten. Offentlighetsprincipen återfinns i tryckfrihetsförordningen. Den har liksom JO en lång historia. , herr talman, antog den svenska tryckfrihetsförordningen där man genom en lång rad mycket detaljerade regler drev fram en hög grad av öppenhet och rätt för medborgarna att ta del av allmänna handlingar. Dessa regler har tjänat mycket väl och är en av förklaringarna till att vi har en relativt låg grad av korruption, god effektivitet och god tilltro till myndigheternas sätt att fungera. har tänkt att vi ska fira 250-årsjubileum av denna svenska innovation, på tillskyndan av . Tyvärr kan det bli med smolk i glädjebägaren. Det är vanligt att riksdag och regering beslutar om begränsningar i öppenheten genom att besluta om sekretess i vissa ärenden. Det är till och med mycket vanligt enligt KU:s egna undersökningar.