prot · H00975 · 2013-03-08 00:00:00 — Om man nu har den uppfattning som finansministern har om arbetslöshetsersättningens storlek borde finansministern vara bekymrad över att stora delar av arbetsmarknaden har tecknat kompletterande försäkringar som i så fall fullständigt slår ut effekterna av finansministerns politik. Hur förhåller sig finansministern till de kompletterande försäkringarna? Slutligen skulle jag vilja ställa en tredje fråga. Det har kommit fram att förespråkar medborgarlön, att man ska kunna få ta del av arbetslöshetsförsäkringen även om man aldrig har arbetat. Hur förhåller sig finansministern till en sådan politik, och hur förhåller det sig till arbetslinjen? 52 (M): efterlyste mekanismerna bakom teorin att ett höjt tak i a-kassan leder till högre arbetslöshet. Jag ägnade åt att försöka redogöra för det. Det måste löna sig att arbeta. Det finns internationell forskning som stöder detta, och det finns forskning här som stöder det. Jag hade förväntat mig lite konkreta invändningar mot resonemanget och varför det teoretiska resonemanget inte håller. håller fast vid att det just är a-kassan som separat fenomen som ska mätas. Men det handlar om sambandet mellan att arbeta, tjäna pengar och betala skatt och att leva på bidrag. Man måste se gapet mellan att det lönar sig att arbeta och att inte arbeta. Men det verkar inte intresserad av att svara på. Då vill jag i stället ställa en moralisk fråga, en kanske lite mer politiskt filosofisk fråga. Jag har en kompis vars lillasyster, , har fått sitt första jobb. Det är som servitris. Det sätt som Socialdemokraterna vill höja a-kassan på innebär inte en höjning för dem som har lägst löner på arbetsmarknaden. Det är inte en höjning för dem som är mest utsatta, utan det är en höjning för dem med högst inkomster. Med er politik skulle en arbetslös börs-vd få mer pengar när han inte arbetar än vad får när hon jobbar och sliter. Jag skulle vilja ställa en fråga till dig, . Vad är moralen i detta? Står du upp för den politiken? Tycker du att det är moraliskt försvarbart att en person som inte arbetar ska få mer pengar än den som arbetar? Om du tycker det bjuder jag dig gärna på lunch. Då går vi till fiket där jobbar så får du titta henne i ögonen och säga: Jag tycker att det är rimligt att du ska betala lite högre skatt för att en arbetslös börs-vd eller en börsmäklare som fick sparken under finanskrisen ska få mer pengar i bidrag än vad du får i lön. Svara på de frågorna, ! 53 (M): Vi har lyssnat på vilken betydelse a-kassenivån har för arbetslösheten. Den diskussionen handlar helt och hållet om utbudssidan på arbetsmarknaden. Jag skulle vilja resonera lite om den andra delen, det vill säga efterfrågesidan. Den har också rätt stor betydelse för att fler människor kommer i arbete. Politik handlar om prioriteringar. Politik handlar om att välja det ena framför det andra. Utifrån den diskussion som har varit förstår vi att står för att han vill ha en högre a-kassenivå. Han vill höja a-kasseersättningen. Då faller det sig naturligt att han också svarar på vilka prioriteringar det blir på bekostnad av. Läser man den senaste socialdemokratiska budgetmotionen förstår man prioriteringsordningen. Där finns inte någonting annat än en stor skattechock på arbete och företagande. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Vilka teorier stöder sig på? Vilka teorier är det som talar för att det skulle bli lägre arbetslösheten med en skattechock på 30 miljarder på arbete och företagande? Jag tror snarare att det blir en större arbetslöshet med en sådan skattechock. Med ännu högre a-kassenivåer och större arbetslöshet blir det en ännu större belastning på statsbudgeten i förlängningen. Då kommer jag till den andra frågan. Vilka skatter vill höja nästa gång för att klara av de prioriteringar han gör? 54 (S): Det är rätt intressant att lyssna till den här diskussionen. Jag tycker att den väldigt tydligt belyser skillnaderna i synsätt. Ni försvarar det bestående . Allting är jättebra. Den nivå på a-kassan som vi har , och har haft , är alldeles utmärkt trots att det har varit reallönehöjningar, som finansministern tidigare talade om. Det innebär att den relativa ersättningsnivå successivt har blivit mindre värd än vad den var när ni sänkte den senast. Den får successivt en allt mindre betydelse. Jag tycker att det intressanta med den här diskussionen är att titta på vad som händer vid sidan om. var inne på det, och jag tänker nysta lite vidare i den frågan. Det kan vara intressant att höra hur ni ser på det. Väldigt många tecknar kompletterande försäkringar för sina medlemmar som gör att de inte har 50 procents a-kassa när de blir arbetslösa, utan de har en betydligt högre ersättning. Det är de förbunden med låg arbetslöshet på arbetsmarknaden som gör detta. Där fungerar det precis tvärtemot vad ni pratar om. I branscher med låg arbetslöshet får man en högre ersättning vid arbetslöshet. När det är färre människor som är arbetslösa får man högre ersättning. Ni säger att det är tvärtom, men det är inte så i verkligheten. I situationer med hög arbetslöshet har man en låg ersättning. De fackförbunden har inte råd med kompletterande ersättningar. Där är arbetslösheten mycket högre oavsett vilka åtgärder ni har vidtagit, till exempel att sänka krogmomsen med 5 miljarder. Det skapar inte fler arbeten till de arbetslösa i Hotell- och . Det ökar arbetslösheten. Teorin stämmer inte i verkligheten. Det är det som är ert problem. Ni säger en sak, men verkligheten visar någonting helt annat. Det är rätt fascinerande att höra som kommer från . Han säger att börs-vd:arna är problemet. Det är väl inget problem. De brukar alltid få många miljoner i avgångsvederlag. De klarar sig nog. Det tror jag inte att vi behöver ta upp i den här debatten i fortsättningen. Frågan handlar om er teori som inte stämmer överens med verkligheten. Detta är ett konkret exempel. Kan ni förklara varför medlemmarna i med låg arbetslöshet kan ha betydligt a-kassa och annan frivillig ersättning som arbetslösheten i de branscherna är betydligt lägre än i andra branscher inom ? Där har man kanske i a-kasseersättning. Den är den ena orättvisan. Den andra orättvisan handlar om något annat som ni också har skapat, nämligen att i de branscher som har en låg arbetslöshet har man också en betydligt lägre avgift eftersom det blir mindre kostnader. Men där man har hög arbetslöshet och högre kostnader har man betydligt högre avgifter. Det skillnaden kan vara för dem som arbetar i en bransch med hög arbetslöshet. Medlemmarna i de a-kassorna får betala väldigt mycket mer. Det här är det gamla tyska Bismarcksystemet som infördes . Det är inget nytt ni har kommit på. Det har funnits i . Det är ett jätteproblem, men trots att det har visat sig vara ett problem där införde ni samma system i för sex . 55 Finansminister (M): Den här interpellationen gäller vilka forskningsbelägg vi har för att en hög ersättningsnivå påverkar arbetslösheten. redovisade återigen uppfattningen att det inte finns några sådana belägg. Jag sammanfattade , , och Obamas chefsekonom uppfattning. Låt mig läsa upp vad IMF skriver i frågan: Våra resultat är i linje med en omfattande empirisk forskning från olika länder om arbetsmarknadsinstitutioner, politik och arbetsmarknadsutfall som oftast finner att arbetslöshetsersättningen har en signifikant och stor effekt på arbetslösheten. De hänvisar till Layard, Nickell och Jackman. Layard är labourekonom i med starka kopplingar till partivänner till interpellanten. Man fortsätter: På ett liknande sätt finner empirisk forskning som analyserar samspelet mellan arbetsmarknadsinstitutioner, politik och makroekonomiska chocker att arbetslöshetsersättningen har stor betydelse för utfallet på arbetsmarknaden. Man hänvisar till med kopplingar till partivänner i . drar följande slutsats: Empiriskt är betydande incitamentseffekter förknippade med arbetslöshetsersättningen. Resultaten från en stor empirisk litteratur bekräftar det teoretiska förutsägelserna. En generösare arbetslöshetsförsäkring tenderar att vara signifikant förknippad med högre arbetslöshet och längre arbetslöshetsperioder. Jag kan stå här i och läsa upp liknande citat. Det finns hur mycket belägg som helst för den uppfattningen. Jag återkommer gärna i nästa inlägg och läser upp och bedömningar i frågan, för de landar i exakt samma slutsats. vill på något sätt bara kasta ut forskningsresultat för att några partivänner till honom inom TCO har en annan uppfattning. Låt oss ta en annan forskningssammanfattning, en riktig, som är på allvar, en i stridens hetta gjord politisk bedömning. och sänkte ersättningen i a-kassan. Deras bedömning var nämligen att det var nödvändigt för att få ned arbetslösheten i . och , Socialdemokraternas ledare i , sänkte ersättningen i a-kassan. Dessa herrar gick fram mycket hårdare än vad vi har gjort i . De sänkte ersättningen till för . Menar att de var illvilliga, att , , och var människor som ville pressa ned lönerna? Är det vad tänker säga när han deltar i den tyska valkampanjen. Vill han varna för att rösta på , min gamle kollega som kandiderar till kansler? Ska vi varna tyskarna för att rösta på honom, för att han är en lönenedpressare och var med och sänkte a-kassan under tid? Är det detta som är bidrag i den tyska valrörelsen? Det finns inget belägg, inte något belägg alls, för det mycket hårda påstående gjorde i talarstolen. Han sade att det inte fanns något belägg för att högre ersättning skulle leda till färre jobb. Har upplyst , , , , , Obamas chefsekonom ? Har varit på och KI och föreläst om detta så att de fått veta att han gjort en egen sammanfattning av forskningen, som innebär att det inte finns några belägg? visar alla andra sammanfattningar att saknar belägg. 56 (S): Jag vet och vet att har fel. Jag är helt övertygad om att trodde på sina teorier 2006. har verkligheten kommit i kapp, och klarar inte av, herr talman, att redovisa vad det är han stöder sin politik på. Jag har ställt några konkreta frågor om hur man ska bedöma den optimala ersättningsnivån, relativt att var med och sänkte den till den nivå vi har . 2013 är det en relativt sett helt annorlunda nivå än 2007. 2007 hävdade dåvarande arbetsmarknadsminister att den nivån var väl avvägd. , 2013, säger finansministern att nivån är väl avvägd. Det kan inte vara sant, det vet finansministern och det vet jag. Finansministern har inte lyckats förklara hur han förhåller sig till de kompletterande försäkringarna, hur han , med sin religiösa uppfattning, tror att ersättningsnivåerna påverkar arbetslösheten. Hur ställer man sig till den kompletterande försäkringen? Det sägs inte ett ord om detta. Självklart inte, eftersom det är en del av verkligheten som fullständigt motsäger och regeringens syn i den här frågan. har inte heller förklarat hur det kommer sig att , och i gårdagens debatt hävdade att de vill höja ersättningsnivåerna. var väldigt tydligt. Man erkände att alliansregeringens politik beträffande arbetslöshetsförsäkringen var felaktig. Det står att läsa i protokollet, herr talman. Sedan har jag inte fått någon som helst kommentar om nya medborgarlönslinje där de helt har lämnat arbetslinjen och hävdar att man ska kunna kvalificera sig för a-kassa utan att ha arbetat. 57 (M): Vi kan naturligtvis föra en lång diskussion om vad som är en optimal nivå för a-kasseersättningen, men att hävda att den inte har någon effekt alls för arbetskraftsutbudet, och att som Socialdemokraterna anse att det inte har någon som helst effekt på sökviljan för nytt arbete, framstår som en orimlig tanke. Menar att sökviljan efter nytt arbete vore lika stor om ersättningen var ? Jag skulle vilja återgå till mitt tidigare resonemang och min frågeställning. Med det resonemang som för misstänker jag att han nästa gång kommer att hävda att det inte har några som helst effekter för skattenivåerna i den ekonomiska aktiviteten, att det inte har någon betydelse vare sig för arbetsvilja eller för företagande. Med en sådan inställning förstår man att Socialdemokraterna lägger fram en budgetmotion med förslag om att höja ersättningarna och att höja skatterna så dramatiskt som de har föreslagit. Jag tror att detta vore fullständigt katastrofalt för svensk ekonomi, herr talman. Med en sådan politik hade vi nog befunnit oss i en liknande situation som många andra länder i finanskrisens spår. 58 (S): Jag noterar att jag inte fick någon som helst kommentar vare sig av finansministern eller av ifall de tycker att det som sker på arbetsmarknaden är rätt, det vill säga att man inom Sacoförbunden, där man har låg arbetslöshet, har en betydligt bättre a-kassa än i de förbund där man har hög arbetslöshet; där är ju ersättningsnivåerna betydligt lägre. Den orättvisan gavs det ingen kommentar till. Det är det som är verkligheten. Det är ett tydligt exempel på en form av, för att använda ett gammalt begrepp, klasslagstiftning. Människor med vanliga, enkla jobb har en lägre ersättningsnivå än de med akademisk utbildning, som har en högre ersättningsnivå genom frivilliga försäkringar. Det är ytterligare ett exempel på att samhället dras isär. Det intressanta är att LO, TCO och , alltså även , är för en förändring i den riktning som Socialdemokraterna föreslagit. Jag måste säga till finansminister att jag tycker att han nu rusar i väg lite för långt. Som jag har uppfattat diskussionen, de samtal som pågår mellan och LO om jobbpakter, har varit ute och sagt att han är beredd att göra förändringar för att medverka till en överenskommelse för att skapa ungdomsjobb i . Det verkar som om det inte gäller längre. Jag tror att det är oerhört farligt att i ett land som vårt från regeringens sida fortsätta att ha denna konflikt med LO, TCO och och inte bara med Socialdemokraterna. 59 Finansminister (M): Interpellationen av bygger på påståendet att det inte finns några belägg för att högre a-kassa leder till högre arbetslöshet. har upprepat det påståendet i talarstol. Jag har då läst upp sammanfattningar av de mest auktoritativa personerna och organisationerna på området. chefsekonomi , med kopplingar till i , med kopplingar till Socialdemokraterna i , IMF, och drar alla samma slutsats, nämligen att empiriskt är betydande incitamentseffekter förknippade med arbetslöshetsersättningen. Resultaten från en stor empirisk litteratur bekräftar de teoretiska förutsägelserna. En generösare arbetslöshetsförsäkring tenderar att vara signifikant förknippad med högre arbetslöshet och längre arbetslöshetsperioder. Den här interpellationen är på detta sätt väldigt märklig. Det finns en partivän till på TCO som har skrivit ihop en rapport. Den ska vi tydligen titta på. Men då får väl TCO skapa ett eget universitet där man presenterar riktig forskning som bedrivs vid vetenskapliga institutioner och som sammanfattas internationellt av någon annan än socialdemokrater på TCO på det sätt som påstår. Sanningen är att till och med partivänner , , , har sammanfattat litteraturen på samma sätt. De har nämligen valt att göra förändringar av arbetslöshetsförsäkringen för att förstärka drivkrafterna för arbete. Och vi ser resultaten. De länder som har klarat sig bäst i krisen, som , och , är länder som följt denna kurs. Den socialdemokratiska bidragspolitiken är förödande för sysselsättning och full sysselsättning, herr talman. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:273 om trängselskatt för utländska fordon 60 Finansminister (M): har frågat mig om jag kommer att se till att regeringen med förtur avser att införa trängselskatt för utländska fordon . Jag vill framhålla att jag, vid tidigare interpellationsdebatter med , har påtalat att regeringen anser att frågan om trängselskatt för utländska fordon är angelägen och att trängselskatt bör tas ut av utländska fordon så snabbt som det är möjligt. Detta förutsätter att det går att få fram ett förslag som är tekniskt genomförbart. vägtullsutredning, vilken nu lämnat sitt slutbetänkande, har haft i uppgift att utreda principiella och komplexa frågeställningar kring trängselskatt och bland annat ta fram förslag på hur trängselskatt ska kunna tas ut av utländska fordon. I slutbetänkandet föreslås att utländska fordon ska betala trängselskatt genom transponder eller internet. Utredningen föreslår att förslaget ska träda i kraft . Som känner till omfattas lagstiftningsärenden av ett beredningskrav. betänkande har därför nu skickats ut på remiss. Remisstiden går ut . Regeringen kommer att ta ställning till förslagen i betänkandet efter att remissinstanserna har lämnat sina synpunkter och sedvanlig intern beredning skett inom . Innan en proposition kan lämnas till måste dessutom lagförslagen granskas av Lagrådet. Den tid detta tar i anspråk är nödvändig för att det ska vara möjligt att få väl övervägda ändringar på plats. Med beaktande av beredningskravet är det inte möjligt att införa trängselskatt för utländska fordon . Som jag har sagt är frågan angelägen, men även vid en skyndsam hantering är det helt enkelt inte realistiskt med ett så tidigt ikraftträdande. 61 (S): Jag får tacka finansministern för svaret på min interpellation. Jag är dock inte nöjd med det, vilket jag strax återkommer till. Först och främst ska man komma ihåg att trängselskatten är ett effektivt och samhällsekonomiskt lönsamt sätt att minska trängseln och förbättra framkomligheten, värna miljön och inte minst finansiera det västsvenska infrastrukturpaketet. Problemet är att en stor grupp inte är med och betalar. Det är det som denna interpellation handlar om. Det var faktiskt på regeringens förslag som bestämde att utländska fordon inte ska vara med och betala trängselskatt. Det innebär att de inte deltar i finansieringen. De kan köra ut och in utan att betala. Att inte alla som åker in i och ut ur är med och betalar minskar legitimiteten för trängselskatten, som är en kontroversiell skatt i . Jag har fört samtal bland annat med i . De gör regelbundna mätningar på över hur många bilar som är registrerade i utlandet. I första hand gäller det lastbilar. Det har visat sig att av dem är utlandsregistrerade. Det går ungefär 1 400 lastbilar på denna vägsträcka på . Det finns inga exakta beräkningar, men en stor del av dem lär köra genom , eftersom vi har en väldigt omfattande pendling mellan och och vidare söderut i de fall man inte ska till hamn eller har andra ärenden i . Den så kallade har visat på att det inte finns några formella hinder för att införa trängselskatt också för utländska fordon. Jag hade förväntat mig en snabb handläggning från regeringens sida. Jag noterar att finansministern i interpellationssvaret talar om att det inte går så snabbt och att det ska vara ute på remiss till och med . Jag föreslog i min interpellation att man skulle dela upp de här frågorna. Den sak som är väldigt klar och enkel är skatten för utländska fordon. Det har förts en debatt i om detta . Att det inte har skett någonting beror bland annat på att regeringen varit senfärdig. Det tog innan man tillsatte utredningen. Utredningen presenterade sitt förslag . blir det nu remissbehandling. Det tog att komma fram till den ståndpunkten från regeringens sida. Jag kan inte begripa varför detta ska ta så . Det går alldeles utmärkt att snabba på handläggningen. Regeringen förfogar helt och hållet över i vilken takt ett lagförslag tas fram. Det går att lägga in frågan ganska snabbt, lägga fram en proposition som man skickar över till Lagrådet för en så kallad lagrådsremiss och lägga in förslaget i vårpropositionen . kan då fatta ett beslut , så att det kan börja gälla . Den handläggningen hade varit fullt möjlig att genomföra i en fråga som är så klar och där det finns en så stor förväntan, inte minst i Göteborgssamhället med omgivning, på att det ska ske en förändring möjligt. Det är ett litet missfoster, skulle jag vilja säga, att inte detta gällt . Vi skulle ha stor glädje av att ha frågan på plats . Då skulle regeringen ha visat handlingskraft i denna viktiga fråga. 62 (M): Även jag vill tacka finansministern för svaret. Vidare vill jag framhålla att utredningen delegation, sanktioner och utländska fordon kommer med flera intressanta förslag som rör hanteringen av trängselskatten utifrån de direktiv som regeringen gett. Det är ett gediget utredningsarbete, som jag som ledamot av skatteutskott har satt mig in i närmare. Jag vill också betona att vi politiskt är helt överens om att även utländska fordon ska betala trängselskatt, vad jag förstår. Att villkoren för svenska och utländska fordon blir i det närmaste identiska är viktigt. Det är angeläget att våra åkerier, som konkurrerar på en tuff marknad med små marginaler, inte missgynnas jämfört med utländska åkare. Men även för privatpersoner kan legitimiteten med en trängselskatt med rätta ifrågasättas om inte alla måste betala. Sedan tillkommer skatteintäkterna, som är en av orsakerna till trängselskattens införande. De ska bidra till angelägna infrastrukturinvesteringar i respektive . Dessa satsningar kommer i sin tur att medverka till att minska trängseln på vägarna. Det system som föreslås för utländska fordon, att trängselskatten betalas antingen genom en transponder eller på internet, motsvarar i stort det system som finns i . Erfarenheter visar att det fungerar där, och det finns ingen anledning att tro att det inte skulle fungera hos oss. I sammanhanget vill jag ta upp den fråga som kanske allra mest har berört allmänheten och som lett till att människor tagit kontakt med sina folkvalda. Det handlar om att den tilläggsavgift på som tillkommer om man missat att betala ett mindre belopp känns provocerande hög. Detta har utredningen fångat upp, och man lägger fram förslaget att införa en ny så kallad förseningsavgift på . Tilläggsavgiften på föreslås visserligen vara kvar, men den kommer ett steg senare, så att sannolikheten att man behöver betala den minskar. Även förslaget att betalning ska ske kvartalsvis i stället för bidrar till att avgiften upplevs rimligare och därmed till en ökad folklig förankring. Remissrundan har även att ta ställning till om man vill följa utredningens förslag att inte införa delegation av föreskriftsrätten. Utredningen följer direktivet och lägger fram ett alternativt förslag om delegation ändå anses skola ske. Det kan vara en fördel att man mer lokalt får ta ställning till sådana frågor som tjänar på ökad flexibilitet. Det kan röra exempelvis beloppet inom ett visst förutbestämt spann eller betalningsstationernas exakta placering inom ett geografiskt område. Förslaget är att kommunen får delegation men att det krävs samråd med närliggande kommuner, , och . Utredningen visar att de väntade intäkterna troligen blir mindre, trots att man får ökade intäkter med utländska fordon. Detta beror framför allt på minskade förväntade försenings- och tilläggsavgifter. Det bör man väl även fundera kring i remissinstanserna och i departementet, inte minst med tanke på de angelägna infrastrukturinvesteringarna. Tiden är kort med tanke på de justeringar som behöver göras för att även kunna ta ut trängselskatt från utländska fordon, både investerings- och driftsmässigt, men framför allt sett till informationsinsatsen. Det gör att jag personligen ställer mig frågande till interpellantens begäran att trängselskatten ska införas . Även om det i rör sig om en större andel utländska fordon än i , och sommartrafiken är intensiv, känns det angelägnare att det blir ett bra och heltäckande förslag som hinner komma på plats. Det är viktigare att göra lagstiftningen noggrant och korrekt snarare än snabbt och slarvigt. Att lagstiftningen är genomtänkt, väl beredd och förankrad ger legitimitet för skattelagstiftningen, och legitimitet är viktigt för människors lojalitet till vår lagstiftning. Vi ser nu fram emot beredningen som genomför i anslutning till remissrundan och att skatteutskott får ta mot ett väl avvägt förslag som vi i anslutning får besluta om här i kammaren. 63 (FP): Även jag vill tacka finansministern för ett väl genomarbetat svar.