prot · H10925 · 2013-11-12 00:00:00 — Där har kommunala politiker men också givetvis alla de bra organisationer som verkar på detta område i landet en viktig och avgörande uppgift. Jag fick en fråga om Socialfonden. Som vet är Socialfonden arbetsmarknadsministerns ansvarsområde. Därför får ställa en fråga till arbetsmarknadsministern om vad som pågår och vad som kommer att läggas fram inom Socialfonden . Som bekant har jag ansvar för den regionala tillväxten och Regionalfonden. Vad gäller stöd till dessa viktiga organisationer som jobbar med näringslivsfrämjande, både med de kooperativa idéerna och med annat nyföretagande i vårt samhälle, är det inte några medel som regeringen fattar beslut om, utan det är som fattar beslut om medelsfördelning till dessa organisationer. Det är min ambition som näringsminister att vi ska ha ett starkt ideellt samhälle och ett starkt civilt samhälle som stöttar möjligheterna till ökat nyföretagande i olika konstellationer och i olika driftsformer för att få fler i arbete. Men exakt hur dessa medel ska utfalla är någonting som både fattar beslut om och bereder. Låt mig kortfattat ta upp några konkreta frågor som ställde. En handlade om statliga kreditgarantier. Staten lämnar i mycket begränsad omfattning kreditgarantier. Detta har setts över generellt, och vi har funnit att det inte är något särskilt bra verktyg. I detta fall tycker vi inte att det är motiverat att lämna kreditgarantier till företag enbart med motivet att det är fråga om ett socialt syfte. Det är där vi står just . Tittar vi på en djupare analys av Tillväxtanalys rapport, som också tog upp, är denna rapport en frukt av handlingsplanen . Tittar vi på de slutsatser som Tillväxtanalys kommer fram till, det vill säga att dessa företag inte är utestängda från möjligheten till finansieringsstöd, att det statliga finansieringsstödet är öppet för alla typer av företag och att man inte heller föreslår någon förändring, menar vi att vi inte vill gå vidare med en ytterligare fördjupad analys av just Tillväxtanalys rapport. Avslutningsvis vill jag instämma i detta eftersom jag tror att vi delar uppfattningen om grundstrukturen i denna problemställning. Vi vill se fler sociala företag. Jag kan konstatera att antalet har fördubblats . Jag kommer att göra vad jag kan för att se till att de ska fortsätta växa. 20 (S): När jag lyssnar på får jag en känsla av att det är i regeringen som möjligtvis tycker om sociala företag. Men har bekymmer med som inte gör särskilt mycket för att stödja sociala företag. Jag hoppas innerligt att har bättre kontakt med arbetsmarknadsministern än vad jag har. Där finns det också mycket att göra, eftersom du och jag, , tycks vara överens om att det är bra med utveckling när det gäller sociala företag. Ta upp med arbetsmarknadsministern hur kontraproduktivt det är med de skottsäkra väggarna mellan Arbetsförmedlingen och kommunen. Ta upp med arbetsmarknadsministern vad som skulle kunna göras inom arbetsmarknadspolitiken i form av att stötta entreprenörskap och handledning, alltså det som vi har talat om under denna diskussion. Gör det så att det möjligtvis blir regeringens politik – inte en del av regeringen – att man vill se sociala företag. Det måste vara bättre att människor växer än att klyftorna i vårt samhälle växer. Det måste vara bättre att fler känner sig behövda och kan vara med och påverka sin arbetssituation än att hamna i fas 3 med obefintliga möjligheter att påverka vare sig sin nutid eller sin framtid. Det måste vara bättre att vi får fler företag och inte fler bidragstagare. Det är faktiskt det som händer i borgerlighetens när moderatstyrda ökar socialbidragen , när ökar socialbidragen och när ökar socialbidragen . Socialbidragen tenderar dessutom att bli ett alltför långvarigt sätt att försörja sig för individer. Det kan aldrig vara meningen att människor ska leva på bidrag. Människor ska leva av arbete. Näringsministern har alltså all anledning att agera för att fler människor ska få jobb. 21 (S): Jag kan konstatera att ministern inte fick tidsutrymme att svara på den fråga som jag ställde mot bakgrund av finansieringen till Coompanion som bland annat jobbar med rådgivning. Rådgivning kan vara bra att ha i detta fall när det gäller sociala företag. Jag hoppas att ministern i sitt slutanförande tydliggör hur det blir med finansieringen för framtiden när det gäller Coompanion som vi är överens om betyder så mycket. Ministern säger också här i debatten att hon väl känner till problematiken. Därför är detta inte någon nyhet. Det kunde därför vara bra med ett tydligt besked till alla runt om i vårt land som jobbar med detta men kanske framför allt till alla unga. Det är nämligen allt fler unga människor som vill starta företag och driva dem utifrån ett socialt företagande. Jag kan inte låta bli att ta upp ytterligare en sak som EU så tydligt har pekat på, nämligen att varje land ska ta fram en nationell strategi för socialt företagande. Det skulle vara mycket bra om alliansregeringen ville byta uppfattning i denna fråga och säga att man ska ta fram en nationell strategi. 22 Näringsminister (C): Låt mig inledningsvis upprepa mitt svar på fråga om medel till Coompanion. Vi idkar inte ministerstyre i detta land, så jag tänker inte kommentera detta från denna talarstol. Men jag sade i mitt inledande anförande att det är som har att besluta om medel till de organisationer som jobbar för att stödja näringslivet. Om det är nyföretagande eller kooperativt företagande så är det som fattar beslut om det och inte jag som minister eller regeringen. Den andra frågan gällde strategin. Jag välkomnar att fler länder nu diskuterar sociala företag. Som bekant har regeringen en handlingsplan för socialt företagande som lanserades 2010 och som vi arbetar efter konkret och som också har resulterat i statistiksamlingar och register på och liknande, och mer behöver göras. Låt mig avslutningsvis ta upp vad vi gör i EU-samarbetet. Vi är väldigt aktiva på EU-nivå i frågor som rör sociala företag. Det är näringsministrarna i EU som diskuterar detta, och vi deltar aktivt i att implementera utvecklingen av social business initiative. Där har det bland annat bildats en konsultativ expertgrupp, där medlemsländerna och olika intressenter kommer att följa implementeringen. Social business initiative är nämligen en viktig del i det vi brukar prata om när vi pratar om att stärka småföretagandet i . är representerat i expertgruppen, och vi är aktiva i just den gruppen för att föra vår position framåt men också för att se till att andra länder arbetar med inte bara samhällsentreprenörskap utan också sociala och arbetsintegrerade företag. Tack så mycket för en viktig debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2013/14:21 om krisen inom skogsindustrin 23 Näringsminister (C): har frågat mig vilka initiativ och åtgärder jag avser att vidta för att möta krisen inom skogsindustrin. Han har också frågat mig vilka framtida produkter och marknader jag ser för den svenska skogsråvaran. Låt mig inleda med att svara på den sista frågan genom att konstatera att det lyckligtvis inte är jag eller någon annan politiker som ska peka ut vare sig vilka produkter eller vilka marknader som är framtiden för svensk skogsråvara – det är marknadens eget ansvar. Men jag kan ändå konstatera att det är genom innovation och ökat förädlingsvärde som vi kan finna delar av lösningen på krisen inom skogsindustrin. Precis som konstaterar står skogsindustrin inför stora strukturella utmaningar. Konjunkturläge och valutakurser påverkar exportindustrin, och förändrade konsumtionsmönster minskar efterfrågan på svenskt tryck- och tidningspapper. Skogsindustrin är en av viktiga basnäringar och därmed av avgörande betydelse för välfärd. Tillsammans med sina underleverantörer skapar skogsindustrin uppemot 200 000 arbeten i hela landet, inte minst på landsbygden. Skogsindustriprodukter står för av export. Låt mig också konstatera att regeringen storsatsar på skogen och dess betydelse för jobb och tillväxt. I satsningen Skogsriket – med värden för världen avsätter regeringen totalt för åren 2012–på breda satsningar för bland annat ökat företagande, ökat byggande i trä samt projekt kring ökat uttag av biomassa. I forsknings- och innovationspropositionen lyfter vi fram skogsråvara och biomassa som en viktig sektor för forskningssatsningar som ska leda till nya produkter och tjänster. Regeringen satsar totalt 2014–2016. Det här är en av flera viktiga forskningssatsningar, och det står klart att skogsindustrin kan spela en nyckelroll i den gröna omställningen. Det är också tydligt i EU:s kommande ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, att området är högprioriterat, och det gläder mig att svensk industri finner ett stort värde i att delta. Regeringen satsar på att skapa goda förutsättningar för innovation. Förmågan till innovation hos företag, men även hos myndigheter, andra offentliga aktörer och i civilsamhället är avgörande för att möta samhällsutmaningarna och stärka konkurrenskraften. Det är också utgångspunkten för den nationella innovationsstrategi som antogs av regeringen . Jag som näringsminister kan medverka till att skapa goda ramvillkor. Det gäller naturligtvis att svenska företag har goda möjligheter att konkurrera både i och i resten av världen. Utöver de specifika insatserna för skogsnäringen gör regeringen därför en rad åtgärder för att främja industrins konkurrenskraft. Bolagsskatten har sänkts för företag, och kostnaderna för att anställa har minskat. En rad åtgärder har vidtagits för att regler, processer och förfaranden ska vara bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Vi har också gjort stora it-satsningar för ett bättre näringslivsklimat och en historisk satsning på infrastruktur för åren 2014–2025 med från staten, där syftet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. Vi vet alla att delar av skogsindustrin är mycket elintensiv. En av branschens viktigaste frågor är hur den fortsatta framtida energitillförseln, särskilt av elenergi, kan säkras till konkurrenskraftiga priser. Inom branschen görs insatser för att både miljömässigt och ekonomiskt effektivisera energianvändningen. Regeringen ser positivt på detta arbete, och en trygg energiförsörjning är en prioriterad fråga för regeringen. Skogsindustrin har en avgörande betydelse för välfärd. Jag har tilltro till den här branschens förmåga och potential. Men ska vi lyckas i den hårda konkurrensen och i den rådande konjunkturen krävs framför allt utvecklingsarbete och forskning i absolut världsklass. Det krävs strategiska sektorsövergripande satsningar där industri, akademi och såväl nationell som regional nivå samarbetar på hemmaplan och med andra länder, inte minst inom ramen för EU:s Horisont 2020. ligger i den absoluta framkanten när industrin förändras och användningsområden för den skogliga biomassan ökar. Det ger stora möjligheter till fler gröna jobb och till att göra och dess skogsindustri till vinnare. 24 (S): Jag tackar näringsministern för svaret på min interpellation. Jag skriver om skogsindustrins betydelse. Av industrins sysselsättning, export, omsättning och förädlingsvärde svarar skogsindustrin för 10–. Den är starkt exportinriktad, och eftersom råvaran i huvudsak är inhemsk ger den ett betydande bidrag till vårt lands handelsbalans. Av massa- och pappersproduktionen exporteras , och motsvarande för sågade trävaror är . Skogsindustrin ger runt om i vårt land direkt arbete åt nära 60 000 personer, och väver man in underleverantörer i olika skepnader handlar det om uppemot 200 000 jobb. I flera län svarar skogsindustrin samlat för , eller mer, av industrins sysselsättning. genomgår delar av branschen en kraftig strukturell, men också konjunkturell, kris där det behövs näringspolitik och politik för stärkt konkurrenskraft. Enligt min uppfattning måste det finnas ett samlat ansvar för sysselsättning, omställning och produktutveckling. Vad gäller sågverken handlar det bland annat om åtgärder för att få i gång bostadsproduktionen, som havererat under sittande regering. Massa- och pappersindustrin behöver hitta nya och förändrade användningsområden. När jag med den bästa vilja i världen, och särskilt utifrån att kommer från samma vackra län som jag, noga har lyssnat på henne och läst vad hon har skrivit har jag märkt att egentligen bara säger två konkreta saker kring industrins utsatta läge i konjunkturen och kring de stora strukturella förändringarna. Det första hon säger är: Marknaden sköter sig själv. Politiken ska hålla sig borta. Jag är glad för att politiken inte lägger sig i. Marknaden ska sköta detta. Det andra hon säger är: Sänk skatten. har i nära tid blivit en direkt reflex av . Vilket samhällsproblem som än tornar upp sig är svaret ständigt: Sänk skatten, sänk skatten! Har näringsministern verkligen inget annat att säga till en industri som sysselsätter 200 000 i vårt land, och som är oerhört viktig för små samhällen och glesbygd, än att marknaden sköter sig själv, sänk skatten? 25 Näringsminister (C): Han är världsmästare i att förvanska det man säger. frågade mig i interpellationen vilka produkter som näringsministern ser ska skapas utifrån skogen. Jag svarar: Det är inte eller som ska bestämma om det ska vara en trästol eller ett träbord, utan det är marknaden och efterfrågan från konsumenterna som bestämmer de framtida produkterna. Utöver det presenterade jag sänkta skatter, och där kommer ju att hålla med regeringen , då ni ska dra undan välfärdssatsningar som ni nu har presenterat och då ni gillar jobbskatteavdraget. Så är det med den moderna socialdemokratin, att man köper regeringens skattesänkningar efter någon månad. Låt oss komma tillbaka till vad regeringen gör. Politiken spelar en viktig roll – lyssna på det – i att stärka svensk exportindustri och svensk ekonomi. Förutom att sänka bolagsskatten, sänka skatten för vanligt folk genom jobbskatteavdrag gör vi mycket annat. Bland annat satsar vi på forskning och innovation. Där har vi bland annat pekat ut satsningen på biomassan och skogen som en av tre viktiga riktade satsningar. I förra årets forsknings- och innovationsproposition var skogen och biomassan ett av tre områden som regeringen pekade ut, och vi gav Formas extra medel för att verka. De tre områdena var skog och biomassa, hållbar stadsutveckling samt gruvor, och stål. Utöver den riktade satsningen för skogen och konkurrenskraften har vi lanserat strategiska innovationsområden, alltså samverkansprogram för innovation mellan industrin och det offentliga. Flera aktörer inom skogsindustrin arbetar nu för fullt för att få på plats ett sådant SIO, alltså ett strategiskt innovationsområde där man forskar för att utveckla just de nya produkter som efterfrågar. Det är några konkreta delar. Den tredje delen som regeringen och politiken gör för att stärka skogsindustrin handlar om Skogsriket, där vi jobbar med att öka företagandet och förädlingsvärdet inom skogen. Det är någonting som Socialdemokraterna drar ned på i sin budgetmotion. Man drar ned på Matlandet och Skogsriket, för att bara ta ett konkret exempel, där politiken kan spela roll för att stärka skogsindustrin. Sedan behöver skogsindustrin viktiga ramvillkor. Utöver det som jag har nämnt, forskning och skatter, är det infrastrukturen. Skogen hämtas från vårt hemlän, men den hämtas också från . Och det är klart att en lastbilsskatt på skogen skulle spela stor roll. Min fråga till är: Hur blir det bättre för svensk skogsindustri med höjda skatter på 30 miljarder, som Socialdemokraterna föreslår, och därtill en lastbilsskatt som kommer att slå hårt mot skogsnäringen som finns väldigt långt ifrån tunnelbanestationen? 26 (S): Ytterst handlar min interpellation om jobben, om tryggheten för de 230 pappersarbetare som varslats i , 175 i , 130 i , och jag kunde fortsätta. Socialdemokratisk politik handlar också, , om trygghet för de löntagare som kommer från annat land. Du kan hitta dem på parkeringsplatser i . De kör för 4 000–, lagar sin mat på trangiakök och sover i hytten. Det är inte deras fel, men de bidrar till en osund konkurrens som inte du vill göra någonting åt. Därför föreslår vi socialdemokrater en vägslitageavgift. Alla som kör på våra vägar ska vara med och betala. Och du beslogs med lögn i tidigare debatt när du sade att vår vägslitageavgift inte har någon miljöprofil. Det har den visst. Och de resurserna ska investeras – jag vill säga det – i infrastruktur. Jag räknade upp anställda som varslats på bruk. Jag kunde fortsätta uppräkningen med massabruk och sågverk. Människor i gamla och nya bruksorter har varit med om konjunkturförändringar . De har varit med om stora strukturella förändringar . Men då fanns det en levande politik som tydligt byggde på tre modeller. Det handlade om ett samhälleligt ansvar och en näringspolitik som stimulerade omställning och utveckling, bland annat i skilda branschprogram, som den moderatledda regeringen raskt kastade i papperskorgen när den tillträdde efter valet . Det handlade om att satsa på utbildning för att klara att konkurrera med alltmer utvecklade och komplicerade produkter. Det handlade om att satsa på trygghet, en bra och robust arbetslöshetsförsäkring som underlättade omställning och vilja att gå vidare. Allt detta har den moderatledda regeringen, som du tjänar, slagit sönder eller begränsat. Det som jag beskriver var tillsammans en grund för en svensk modell som klarade hård konkurrens på världsmarknaden, ständiga rationaliseringar och omställning. Jag tycker att det är sorgligt – jag menar det verkligen – att höra att näringsministern inte inser att det faktiskt krävs en samlad näringspolitik utan använder sig av de mest enkla schabloner och inte kan läsa innantill i en socialdemokratisk budgetmotion som handlar om att ge löntagare i vårt land och löntagare som kommer till vårt land en grundläggande trygghet. Min interpellation om den utsatta massa- och pappersindustrin och skogsindustrin blottlägger framför allt att vi har en näringsminister som har ett mycket begränsat intresse för näringspolitik, och det är djupt beklagligt. 27 (S): Skogsindustrin är i mångt och mycket motorn i det svenska samhället och har varit så inte bara utan . Vi använder ju det fantastiska materialet trä till så oerhört mycket, till papper och till att elda med. Vi bygger hus av det men i alldeles för liten utsträckning, vågar jag påstå, fru talman. Jag återkommer strax till det. Näringsministern nämnde infrastrukturen och dess betydelse för skogsindustrin, och där kan vi vara helt överens. Däremot är vi inte överens om de satsningar som har gjorts på infrastrukturen. I stället för att tala om Alliansens politik och hur den ska utveckla den för att till exempel skogsindustrin ska få bättre konkurrensvillkor väljer ministern att stå här i kammaren och hacka på våra politiska förslag. Det är lite intressant, särskilt med tanke på just infrastrukturen, därför att i vår region , där såväl ministern som jag och har sin hemvist, är satsningarna på infrastrukturen inte noll kronor men kanske en procent av hela den stora satsningen. Med tanke på hur mycket sysselsättning som är kopplad just till skogsindustrin, som finns i exempelvis , vågar jag påstå här i kammaren, fru talman, att det inte stämmer att man har gjort stora infrastruktursatsningar. Det vore bättre att ministern här i kammaren berättade för alla företagare och koncerner som är verksamma inom skogsindustrin runt om i vårt land vilka rejäla satsningar man avser att göra nere i , utanför storstäderna och uppe i norra , så att de klarar transporterna på ett bra sätt, inte minst i en global värld. Inte heller inom svensk exportindustri har alliansregeringen gjort speciellt mycket för att skogsnäringen ska växa och bli starkare. Höjningen av dollarn som jag noterade är kanske bättre för den svenska skogsindustrin än den politik som allianregeringen för i denna fråga. Ministern säger att politiken inte ska lägga sig i, gudskelov. Så kan man väl sammanfatta svaret. Men det kanske spelar roll om man stimulerar en marknad, särskilt en marknad där det finns en stor efterfrågan. har byggandet halverats, vilket är djupt allvarligt. Trångboddheten ökar, inte minst i våra städer. Mot bakgrund av det finns det all anledning att stimulera marknaden, att politiken går in och säger att byggandet ska öka i . Om politiken säger att vi ska öka byggandet på olika sätt, särskilt träbyggandet, betyder det att mina arbetskamrater på fönsterfabriken får behålla sina jobb. Kanske kan en del av alla de som blivit arbetslösa få tillbaka sina jobb på företaget. Det skulle även ge dem som producerar dörrar och trappor och de få som finns kvar som bygger små trähus arbetstillfällen. 28 (C): Som norrlänning kan jag inte låta det stå oemotsagt. är kanske inte medveten om de stora avstånden i , som faktiskt utgör halva yta. En kilometerskatt enligt Socialdemokraternas modell skulle slå ut skogsindustrin i norra och företagen på landsbygden där. Det blir lite provocerande för mig när jag läser i att er ekonomisk-politiska talesperson vill bygga ut tunnelbanan i ännu mer. Det räcker inte med det alliansregeringen gör, utan den ska byggas ut ännu mer – och som genom ett trollslag har glömt bort landsbygden. nämner transporter i norra . har i en tidigare debatt sagt att och hon står bakom byggandet av Norrbotniabanan, som skulle betyda mycket för konkurrenskraften för till exempel skogsnäringen i norra . Eller är Socialdemokraternas satsning på Norrbotniabanan de mellan och Dåva industriområde, det vill säga det industrispår som ni storsatsar eventuellt 200 miljoner på för att få Norrbotniastandard? I den takten, mina vänner, skulle det ta innan vi ens ser röken av en norrbotniabana. 29 Näringsminister (C): Jag vet inte vad jag ska tro om den moderna socialdemokratin. Ena dagen vill de gifta sig med oss, och är de lika oförskämda som vanligt. beskriver mitt tidigare inlägg med finess. Han glömmer nämligen allt jag sade. Jag presenterade konkreta politiska satsningar som vi gör för att stärka svensk exportindustri och svensk skogsnäring. Vi sänker skatterna, men vi gör också riktade politiska satsningar på just skogsnäringen. Jag nämnde de strategiska innovationsområdena, som är en modernare tappning av de tidigare samverkansprogrammen där aktörerna själva kommer överens om vad de vill satsa på. Vi gör också riktade forskningssatsningar genom Formas på just biomassa och skog. För någon vecka sedan presenterade jag och handelsminister ännu ett sätt att stärka svensk skogsindustri genom ett nytaget regeringsbeslut om särskilda internationaliseringsfrämjande insatser via Business . Vi ska ta fram en förstudie för att få fram ett marknadsföringskoncept för skogs- och pappersindustri för att ytterligare förstärka exporten för skog och pappersmassa. Vi har det för andra branscher, och här vill vi också komma fram. Skogsnäringen står inför långsiktiga utmaningar. Den svaga ekonomiska utvecklingen i EU har bidragit till att efterfrågan på skogsindustriprodukter har minskat inom huvudmarknaden EU. siktar man på andra marknader, till exempel , och . Det minskade tidningsläsandet – här är vi nog alla medskyldiga – sätter också tydliga spår i efterfrågan av svenskt tidningspapper. har flera pappersmaskiner i fått stängas, med negativa sysselsättningseffekter och minskad efterfrågan på rundvirke till följd. Allt detta spelar roll. Men jag som har stått i fabrikerna när man har lagt ned och människor har förlorat sina jobb på grund av strukturomvandlingen hävdar att det finns framtidstro för svensk skogsindustri. Det handlar om förnyelse, innovation och förändringskraft. Skogsindustrin är en av basindustrier. 200 000 människor, främst på landsbygden, är direkt och indirekt sysselsatta i den. Därför är den viktig, och regeringen kommer att fortsätta satsa på den. Jag tänker använda den till att fördjupa mig i Socialdemokraternas så kallade vägslitageavgift, som enligt inte har någon påverkan.