prot · H00974 · 2013-03-07 00:00:00 — 1 § Anmälan om kompletteringsval till utbildningsutskottet och trafikutskottet Tredje vice talmannen meddelade att liberalernas riksdagsgrupp anmält Gulan Avci som suppleant i utbildningsutskottet under ledighet och att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp anmält som suppleant i trafikutskottet under ledighet. Tredje vice talmannen förklarade vald den 8 mars14 augusti till suppleant i utbildningsutskottet Gulan Avci (FP) Tredje vice talmannen förklarade vald den 8 mars31 maj till suppleant i trafikutskottet (M) 2 § Straffrättsliga frågor Föredrogs justitieutskottets betänkande 2012/13:JuU10 Straffrättsliga frågor. 1 (S): I dagens debatt behandlar utskottet 130 motionsyrkanden om straffrättsliga frågor, men på vårt bord har vi ungefär 80 motioner, för vi har ändå sett till att behandla en del förenklat. Vi har också 22 reservationer och en del särskilda yttranden. Det tycker jag visar på att det finns ett enormt engagemang bland våra riksdagsledamöter för just frågor som rör brott, straffmätning och påföljder. Vi socialdemokrater står bakom våra reservationer och yttranden, men här och yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 12. Den viktigaste och mest grundläggande rättspolitiska frågan är människors förtroende för och tilltro till rättsväsendet. Människor måste känna att det finns rättssäkerhet och rättstrygghet i vårt demokratiska samhälle och att det finns tydliga signaler om vilka normer och gemensamma spelregler som gäller. Straffet förväntas ha förebyggande effekter men också avskräckande effekter. Alla människor ska känna sig trygga i vardagen och slippa rädsla för att utsättas för brott. Vårt öppna samhälle bygger på demokratiska värderingar om alla människors lika värde och en ömsesidig respekt. Den socialdemokratiska visionen att alla människor ska kunna leva i frihet, rättvisa och jämlikhet kränks och utmanas av brottslighet. Brott kan aldrig accepteras. Brott kränker rättigheter till liv och egendom. De kränker vårt öppna samhälle och tilliten mellan oss människor i samhället. Den som råkar ut för ett inbrott, en stöld, en grov kränkning eller fysiskt våld måste kunna lita på att samhället bryr sig om det lidande, den ilska och vanmakt som det innebär för brottsoffer. Det måste till ett snabbt stöd och möjligheter till upprättelse. Rättsväsendet måste också reagera mot den som begått brottet, som snabbt måste nås av en reaktion. Rättsväsendet måste stå upp för medborgarnas krav på effektivitet, rättssäkerhet och rättstrygghet. Då är det inte acceptabelt att rättskedjan inte fungerar som den borde med alltför långa genomströmningstider, polisutredningar som läggs ned, förundersökningar som brister i kvalitet, rättegångar som ställs in, brottsoffer som inte får det bemötande som de förtjänar och återfall i brott. Rättsväsendets arbete med att minska kriminaliteten blir då ineffektivt. Det är inte enbart jag och Socialdemokraterna som säger detta. Detta säger även i sin rapport hantera brottmål effektivt, som de lämnade . Brottslighet beror på en mängd faktorer i samhället. Men genom satsningar på välfärden kan vi skapa förutsättningar för en trygg uppväxt för våra barn och ungdomar som får dem att växa och utvecklas. Det handlar också om arbete, utbildning, boende och social gemenskap. Ett samhälle där alla får del av välfärden minskar också risken för unga människor och även vuxna att hamna i kriminalitet. Vi måste bekämpa både brotten och brottens orsaker. Därför är det brottsförebyggande arbetet för oss socialdemokrater saknar vi en effektiv arbetsmarknadspolitik, utbildningspolitik och bostadspolitik det är många som säger att de inte är med men vi saknar också en effektiv politik inom rättsväsendet. Till denna inledning kände jag mig nödd och tvungen. Vi socialdemokrater vägrar likt strutsen att stoppa huvudet i sanden och blunda för verkligheten. går jag in på reservationerna, och då säger jag siffran 4,6 miljoner. Vad säger det er? Jo, svaret är att i görs så många onyktra resor. Varje timme dygnet runt görs 525 onyktra resor. dödas ca 75 människor i på grund av alkohol i trafiken. skadas mer än 1 000 människor svårt på grund av alkohol- och drogrelaterade trafikolyckor. För att visa allvaret med att köra bil påverkad vill vi införa två helt nya brottsrubriceringar vid rattfylleri: vållande till annans död vid fordonstrafik och vållande till kroppsskada eller sjukdom vid fordonstrafik. Vi vill också se en kriminalisering av eftersupning, ett behov som vi har hävdat . Det fanns ett färdigt förslag från den förra regeringen som denna regering valde att lägga i papperskorgen. , efter ett tillkännagivande från , hoppas vi att vi kan få se en lagstiftning framöver som kriminaliserar eftersupning. Det är också mycket annat som behöver göras. Vi vill se att förverkandet av fordon skärps. Det är möjligt att beslagta bilen från en förare som återfallit i rattfylleri, men förverkandet kräver att det inte är oskäligt. Det betyder att man gör en bedömning av bilens värde, vilket i praktiken innebär att en fordonsägare med en värdefull bil ofta får behålla den, medan en billigare bil kan beslagtas och förverkas, och detta vid likvärdiga brott. Vi vill se en lagstiftning som gör det möjligt att beslagta fordon från alla återfallsrattfyllerister. Vi vill också se kraftfulla åtgärder mot den som återfaller gång på gång. Det handlar inte enbart om straff och längre straff. Det handlar också om att dessa människor får den vård och behandling som de behöver. Det finns människor som man aldrig glömmer, som fallit offer för brutaliteten i vårt samhälle. död är inte glömd för mig. Den höll ett tal här i . mördades hon brutalt av sin pappa. och hennes pojkvän hade då levt under hot . har vi sett hur hedersrelaterat förtryck och våld med dödlig utgång och hedersrelaterade hot har ökat. Vi måste se allvarligt på hedersvåld och hedersförtryck. Hederskulturen drabbar främst flickor och kvinnor. Det handlar om kontroll över deras liv, begränsningar i vardagen som ställer krav på hur de klär sig, vilka de umgås med och om deltagande i skolaktiviteter. Det handlar om livsval, utbildning, vem de gifter sig med, frågor om skilsmässa och sexualitet. Om de bryter mot familjens regler drabbas de av sanktioner, hot och i värsta fall våld. Det finns ingen statistik över omfattningen av det hedersrelaterade våldet. Mörkertalet är jättestort. Därför måste det brottsförebyggande arbetet bli bättre. Skolan har en viktig roll, inte minst i att ge det stöd som många föräldrar som kommer hit till oss i behöver. Det behövs också samverkan mellan myndigheter och kommuner. måste vara kunskapsinriktad när det gäller hedersproblematik och måste samverka med andra kommuner kring skyddat boende. Visst är det viktigt med hot- och riskbedömningar. Men hur blir det när gör sin riskbedömning och polisen gör sin? skiljer de sig åt, vilket leder till att den som känner sig hotad kan råka mycket illa ut. I vår reservation tillsammans med och tar vi också upp frågan att det är dags att vi i den svenska lagstiftningen erkänner brott som begåtts i hederns namn. Vi menar att det bör införas en tydlig straffskärpningsgrund för brott som har hedersrelaterade motiv. Vi välkomnar att har fått i uppdrag att se över detta, och vi kommer att följa det noga. Det är nämligen dags att vi erkänner brott som begås i hederns namn. Det måste vara tydligt från politiskt håll att problemet existerar och att uppfattningar som har sin grund i hederskulturer aldrig kan vara accepterade i ett jämställt samhälle som har sin grund i mänskliga fri- och rättigheter. Låt mig avsluta med några ord ur tal här i 2001. Jag har valt att berätta min historia här för er i förhoppning om att det kan hjälpa andra invandrartjejer. Oavsett vilken kulturell bakgrund man har bör det vara en självklarhet för varje ung kvinna att både få ha sin familj och det liv man önskar sig. Men tyvärr är det ingen självklarhet för många tjejer. Och jag hoppas att ni inte vänder dem ryggen, att ni inte blundar för dem. I detta anförande instämde , Arhe Hamednaca, och (alla S). 2 (MP): Vi debatterar nu justitieutskottets betänkande nr 10, Straffrättsliga frågor. Precis som sade handlar det om knappt 130 motionsyrkanden om brott, straff och påföljder. Jag kommer att fatta mig kort. Vi i står givetvis bakom våra två reservationer och det särskilda yttrande som vi har tillsammans med Socialdemokraterna och . Vi står förstås också bakom de synpunkter vi angivit för motionsförslag som behandlas förenklat. För att spara tid yrkar jag dock enbart på reservation nr 2 som vi har tillsammans med S och V. Jag instämmer också i det som sade om brottsförebyggande och eftersupning, där vi har gemensamma skrivningar. I reservation nr 2 skriver vi om behovet av att man får till stånd en särskild brottskod som anger om brottet har anknytning till skam eller heder. Vi pekar också på behovet av en straffskärpningsgrund för denna typ av brott. argumenterade för den gemensamma reservationen, och jag instämmer helt i det hon sade. Det är först som denna problematik uppmärksammats i och av våra myndigheter. Det är därför inte konstigt att brottskodningen hänger efter. har dock arbetet pågått ett tag, men det finns fortfarande mycket okunskap. När polisen kodar misshandel så får de ett nummer från . Det finns dock ingen kodning för hedersrelaterade dåd, utan de sorteras under rubriker som till exempel Misshandel av kvinna. Hur ska man då kunna få en uppfattning om problematikens omfattning? Ja, det kan man bara spekulera i. Jag och menar att det är centralt att man synliggör den här typen av brott i statistiken. Det är först när man vet omfattningen som man kan klargöra orsakssambanden och bättre förebygga brott. Jag yrkar som sagt bifall till reservation nr 2. 3 (V): debatterar vi hela tre betänkanden från justitieutskottet i kammaren. Jag ska därför inte förlänga denna debatt så mycket. Det handlar som sagt om 130 motionsyrkanden på straffrättsliga områden och en förenklad behandling på en del som vi har . När det gäller de straffrättsliga frågorna hade från Socialdemokraterna en bra inledning om betydelsen av ett fungerande rättsväsen i ett demokratiskt land. För är det viktigt att man bekämpar brott när de begås. Det är dock minst lika viktigt, om inte viktigare, att vidta förebyggande åtgärder. Vad som kan vara förebyggande åtgärder har tagits upp i talarstolen. Det är att det finns bostäder och jobb och att vi ser till att våra barn klarar sin skolgång. Framför allt måste vi förhindra att de blir rekryterade till kriminella nätverk eller organiserad brottslighet, som det stod om i tidningen . Jag står givetvis bakom våra reservationer och det särskilda yttrandet om eftersupning. Eftersom vi tycker att det finns ett akut behov av att förändra detta och kunna klassa eftersupande som kriminellt vill jag passa på att fråga Alliansen: När kommer det ett förslag om detta? Regeringen har ju ett tillkännagivande från om att återkomma och göra något åt detta. Det har också påpekats i talarstolen att det är många som framför fordon i onyktert tillstånd. finns det mycket man kan stoppa i sig. Det är inte bara öl, vin och sprit, utan det finns en uppsjö av droger som man kan beställa på nätet. Vi har en reservation som handlar om vållande till annans död. Det händer saker vid bilkörning. Folk kör påverkade, och människor får sätta livet till. Det ser allvarligt på. I detta sammanhang frågar jag: Finns det funderingar åt detta håll i Alliansen? Ni har ju gjort en del skärpningar, men vi tycker att ni borde ta ett steg till och betrakta det som vållande till annans död. Att ha dödspiloter på vägarna är allvarligt. Det har sagts mycket om reservation 2. Alliansen tycker att man tar hänsyn till detta i motiven. Det är försvårande omständigheter. Men om domstolarna redan i praktiken tar hänsyn till detta vid straffmätningen kan man väl förtydliga det genom att också ha med det i lagstiftningen. 4 (FP): Man får väl konstatera att det är korrekt beskrivet av tidigare talare att det är mycket som påverkar kriminaliteten i vårt samhälle. Det är därför viktigt att lyfta fram den svenska politiken när det gäller social inkludering och att ge människor goda livschanser. Det börjar på MVC. Det går vidare till BVC och vidare till förskolor. Vi kan väl konstatera att det är ganska många människor i världen som gärna skulle vilja ha de förutsättningar som vi har i för att ge inte minst unga människor en god start. Detta är sedan kopplat till förutsättningar för utbildning, egenmakt i livet, restriktiv syn på droger och att se till att man har en arbetsmarknad som förhoppningsvis utvecklas och där man kan säga att mycket är gjort men mer naturligtvis är att göra. Men jag tänkte, herr talman, ändå släppa detta och inte heller gå in så mycket på den breda reformagenda som alliansregeringen har för polis, brottsofferskydd, kriminalvård, åklagare, domstolar eller för den delen särskilda brottstyper och utsatta människor i övrigt, utan jag tänkte fokusera på de straffrättsliga frågor som betänkandet handlar om. När vi smalnar av det så kan man väl konstatera att det är fyra partier som står bakom alliansregeringen och har gått till val tillsammans två gånger för att markera att det är vissa straff som trots allt behöver skärpas i . Det motsäger inte att vi, som jag sade tidigare, ser detta bara som en del av rättspolitiken och att det aldrig går att bortse från att det förebyggande arbetet på rättsområdet också är viktigt. Hur jobbar polisen? Inte minst kan det kopplas ihop med skola och socialtjänst. Här måste man lyfta in något annat. Jag gör en reflexion och noterar det vi har gjort till exempel vad gäller tidigare och tydliga insatser. Det har inte handlat om skärpta straff utan om att se till att föräldrar får ökat ansvar för de skador som deras barn orsakar. Vi har sett till att skapa sociala insatsgrupper för att mycket snabbt kunna gripa in i unga människors liv när det håller på att gå åt pipan. Vi har brutit ned sekretesshinder för att göra det möjligare att agera snabbt för att hjälpa unga. Vi har skärpt möjligheterna för att till exempel polisen ska kunna ta hand om barn i allvarliga sociala miljöer som definitivt är skadliga. Vi har förbättrat och fokuserat förutsättningarna för kommunerna att ta ansvar för utslussningen, för det fall att ungdomar har varit inlåsta på statlig institution. Det sker en bättre utslussning. Vi har sett till att polisen ska utreda alla allvarliga brott av ungdomar, även under , för att ingen ska kunna hamna emellan och glömmas bort, utan tanken är att det första brottet ska vara det sista brottet. Dessa tidiga och tydliga insatser har lett till att vi kanske ser en fallande ungdomskriminalitet, åtminstone enligt Brå. Det välkomnar vi, och jag tar det som en intäkt för att tidiga och tydliga insatser är viktigt. Det handlar inte bara om skärpta straff. Men tillbaka till vilka utmaningar vi ser. Alliansregeringen ville skärpa straffen för inte minst grova våldsbrott. Vi ville trycka upp straffskalorna något. Vi ville markera vilka tydliga försvårande och förmildrande omständigheter vi ser. Vi ville också markera att organiserad brottslighet ska ses som mycket mer allvarlig än människor som begår brott av rent sociala skäl, det vill säga att man själv är sjuk eller missbrukare eller har hamnat i en miljö där man har svårt att hitta någon annan väg ut än brott. Däremot kan vi beträffande just organiserad brottslighet ta av oss silkesvantarna och snarare använda stålhandskarna. Vi kan nu konstatera att den förändring som vi gjorde inte riktigt har lett till den skärpta syn som vi hade önskat. Därför har vi från alliansregeringen aviserat att vi avser att återkomma till detta. Vi ger oss inte in i några diskussioner med om vems felet är, om det var dålig produkt och vad detta beror på. Vi konstaterar att vi kommer tillbaka med tydligare direktiv, så att domstolen lättare kan se till att markera mot det vi tycker är allvarligt upprepad brottslighet, många brott, organiserad brottslighet och så vidare och verkligen skärper synen på vissa grova våldsbrott som ändå är de ultimata integritetskränkningarna. Där har vi en bred puck som passar in på de flesta av de punkter som har lyfts fram av oppositionen. Jag säger inte att oppositionen skulle vara emot detta. Men vid en genomläsning kan jag redan nu konstatera att man för att vara snäll kan beskriva oppositionens synpunkter på detta som lite spretiga. Det finns förslag om både sänkta straff och skärpta straff kanske inte i det här betänkandet, men vi vet vart de fyra oppositionspartierna vill gå, och det är definitivt åt olika håll. Men, herr talman, det handlar inte bara om grova våldsbrott och organiserad brottslighet, där vi tror att straffen behöver skärpas. Vi har också tillsatt en utredning för att titta på hela straffrättspolitiken. Vi är övertygade om att en ansvarsfull kriminalpolitik i dagens rättssamhälle kräver att människors rätt till integritet i privatlivet får ett tydligt genomslag. Vi vill inte sticka under stol med att behovet av att skydda medborgarna med straffrätt alltid måste vägas mot människors intresse av skydd för den personliga integriteten och att straffrätt endast ska användas i sista hand. Därför har vi en särskild utredare som tittar på hela komplexet av straffrätt och har sin utgångspunkt i vad som har hänt inom straffrätten sedan vi tillskapade själva . Det är kanske strukturer och omfattningar som behöver ändras så att det blir optimalt. Den utredningen ska redovisas . Det är den breda synen, för det är klart att mycket har hänt. Jag ska kommentera några saker speciellt. Vi har olaga hot uppe i betänkandet. Det gäller om man ska skärpa synen på detta, inte minst redan på förberedelsestadiet. Det är väl verkligen aktuellt. De hot som framförs i den digitala världen är lika obehagliga som de som framförs i den verkliga världen, så här finns det väl all anledning att försöka ta ett bredare grepp för att titta på såväl rekvisit som straffvärde. Jag hoppas att regeringen snart kan återkomma till det. Flera talare innan har nämnt de hedersrelaterade brotten. Jag vill understryka att det inte finns något som hindrar att man ser allvarligare på det faktum att människor är utsatta, är ensamma och befinner sig i ett underläge gentemot en starkare part som begår dessa brott. Jag vill understryka en sak beträffande den typ av brottslighet där det finns livstid i straffskalan. När till exempel tingsrätten i ska tidsbestämma ett straff ser de inte milt på den här typen av brott, utan snarare går de tillbaka och ser att brottet har varit allvarligt. Det handlar oftast om en del gubbar som är dömda, och de är inlåsta. Det nämndes också att vi har tillsatt den tidigare länspolismästaren för att gå igenom allt detta och kunna återkomma med förslag på frågan om hur man ska kunna komma till rätta med den så kallade hedersvåldskulturen. Det är minst 70 000 unga människor i som får sina liv kraftigt begränsade beroende på detta. Rattfylleribrotten har också varit uppe. Vi tittar på eftersupningen. Det ska bli en redovisning . Jag hoppas att det är snabbt nog. Det efterfrågas också skärpta straff. Vi har skärpt straffen, och jag kan tänka mig att göra det igen. Jag vill också understryka att det är viktigt med det förebyggande arbetet, som görs ute i många landsting och många regioner. Där försöker man ta hand om de personer som har kört rattfulla, så att de snabbt kommer i kontakt med både polis och sjukvård för att få hjälp med sitt ofta underliggande alkoholproblem. Det är en minst lika viktig väg att gå framåt som att bara ropa på skärpta straff. Det gäller att vara tydlig i lagstiftningen där har vi genomfört skärpningar men också se till att jobba med att komma åt problemet, vilket är människors ohållbara förhållande till alkohol, framför allt på våra vägar. Vi bereder också den fråga som togs upp om förverkande av fordon. Där delar jag tankar om att det naturligtvis är stötande att vissa bilar kan tas om hand. När det gäller att komma till rätta med narkotikabrotten ser vi att det sannolikt finns en del utvecklingsmöjligheter. Men för tids vinnande återger jag inte alla reflexioner som man kan göra om detta. Men jag tror att vi snart behöver komma tillbaka till detta eftersom det inte finns någon riktig förklaring till Högsta domstolens åtgärd att så att säga trycka ned straffskalorna, kanske inte ned i källaren men ganska långt ned. Det finns också andra frågor som gäller straffmätningen generellt, som har nämnts här, och preskriptionstider. Men min talartid är slut, och jag nöjer mig med att konstatera att regeringen har en agenda för att få straffvärden i paritet med integritetskränkningen av drabbade människor. Men vi är också tydliga med att det inte bara handlar om att peka ut vilka straff som kan påverka på ett sådant sätt att samhället blir mer lagligt och friare. Det finns även andra åtgärder. Jag kan konstatera att oppositionens förslag spretar. Det är dessa alternativ som står mot varandra. Som sades är intresset stort från oppositionen för dessa frågor, vilket gläder mig. Jag kan också konstatera att intresset bland medborgarna är stort för dessa frågor. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 5 (S) replik: står här och raljerar och säger att oppositionens politik spretar ena minuten vill vi ha lägre straff, andra vill vi ha högre straff. Jag trodde faktiskt att rättspolitiken och de straffrättsliga frågorna handlade om att man ska hålla ett öga på hur straffen ligger i förhållande till begångna brott. säger att regeringen har en agenda. undrar jag hur denna agenda ser ut. Jag ska ta ett exempel som jag gärna vill att kommenterar. I om att hantera brottmål effektivt står det att det inte finns någon statistik om återfall i brott . Det är utan statistik på hur många människor som återfaller i brott. Jag har sökt efter det. Efter att regeringen har fått denna rapport borde man ha tänkt till. Jag har försökt leta. Har regeringen gett något uppdrag om att se till att denna statistik förs? Det borde man ha gjort 2012 eller nu 2013. Min fråga till är: Vad vet du om detta? Är du beredd att driva på? Sitter du kanske inne med upplysningar om att detta nu är i gång? Det är helt oacceptabelt att vi saknar statistik om återfall i brott. Jag vill gärna ha en kommentar från . 6 (FP) replik: Man kan i en sådan här diskussion ta avstamp i att i internationella sammanhang kommer mycket högt upp och kanske är bäst i världen när det gäller olika jämförelser av hur rättsstaten fungerar. har pekat på detta. Det visar också att har nått långt och kanske längst men att det finns mer att göra. Vi har det som utgångspunkt. Därför tycker jag att de frågor som tas upp här är fullt relevanta. Vi ser att och andra myndigheter kan göra mycket mer, inte minst när det gäller statistik och forskning. Jag ger rätt i att Brå kanske ska få ett förtydligande. Jag tycker att vi borde ha en bättre statistik på en mängd områden. Det kan finnas nya brottskoder. Brottskoder formas av Brå. Det är Brå som har uppgiften. Det står inte i grundlagen att det är riksdag som ska fastställa brottskoder, utan det gör tillsammans med , polisen, och ytterligare någon myndighet . Det kommer till nya, och några försvinner. Det kan vi alltid diskutera. Men det är deras uppgift, och jag tycker att det är viktigt att vi håller isär detta. Men när det gäller statistiken finns det mycket mer att önska. Jag hoppas att vi snart kan få se den förbättring som efterfrågar. Jag tror inte att det finns någon skillnad mellan oss. Både , , och alliansregeringen vill se fakta på vad som händer i fråga om återfallen och vad de beror på. Men jag vill understryka att det är ett problem att människor återfaller i brott och att domstolarna, enligt och Alliansens uppfattning, inte ser tillräckligt allvarligt på återfall. Det är det som vi försöker åtgärda, oavsett om det handlar om tre eller tio personer. 7 (S) replik: