prot · H009122 · 2013-06-13 00:00:00 — Det vi ser nu är att vi har fyra väldigt stora banker i som har en väl spridd produktpalett till sina kunder. Däremot är det så att på grund av den finanskris vi har genomlidit, och inte är riktigt ur än på europeisk nivå, har vi ett nytt och omfattande regelsystem för banker, vilket är bra för de allra flesta, även småföretagen. Däremot har det tyvärr skett en utslagning av många fristående sparbanker som inte har hängt med i den här regelbördan, vilket jag tror lokalt sett på sina håll i har minskat konkurrensen. Detta är tråkigt. Vi arbetar tillsammans med för att se till att hjälpa till och underlätta regelbördan för de fristående sparbankerna. 107 (C): Tack för svaret! Jag vet faktiskt inte om alla banker är lika obenägna att låna ut pengar till företag vid ägarbyten eller vid nystart, men det ryktas att de är rätt omöjliga. I så fall är det ett stort problem. Vi är ju alla överens om att småföretagen är av stor betydelse för att skapa jobb och utveckling i hela landet. Regeringen har också en uttalad ambition att göra det enklare, roligare och lönsammare att starta och driva företag. Men för dem som inte har rika föräldrar som kan gå in med sina bostäder som säkerhet för banklån ser jag ett gigantiskt problem när det gäller svenska företags generationsskifte, som vi har framför oss. Även om jag verkligen ser fram emot investeraravdraget, som tyvärr tycks dröja lite, men som kommer att betyda mycket, anser jag att det finns problem. Har ministern möjlighet, för att stimulera fram vad landet behöver, att få bankerna att se mer till samhällets behov av investeringar i producerande företag än att kortsiktigt bevaka egna vinstintressen och bonusar? 108 Statsrådet (M): Företagsbarometern från och andra enkäter ger bilden att utlåningen för små och medelstora företag i inte är fallande utan stigande. Delvis beror det på lokala skiljaktigheter. På vissa ställen i har säkert småföretagen svårt att få lån i sina banker. Vad jag kan glädja småföretagen med, och i bästa fall även frågeställaren, är att i det nya regelverket för kapitaltäckning i EU kommer det att utgå en rabatt när man lånar ut pengar till små och medelstora företag. Kraven på kapitaltäckning sänks om man lånar ut till denna sektor jämfört med stora företag. Förhoppningsvis kan detta leda till en bättre skjuts för småföretagarverksamheten i . Jag delar frågeställarens utgångspunkt att detta är en viktig fråga för att få fler anställda i och en högre tillväxt. Flytt av myndigheter till förorter 109 (SD): Jag har en allmänpolitisk fråga till socialminister . Integrationsminister gick tidigare ut med uppgiften om att ska flyttas till något av utanförskapsområdena eller . Just en flytt från centrum till förorten skedde faktiskt i min hemstad . Resultatet blev att , som det då gällde, måste flytta tillbaka eftersom det av olika anledningar inte fungerade. Jag önskar att statsrådet kan svara på vilka andra myndigheter som kan tänkas flyttas till utanförskapsområden. Jag undrar också om det finns en redogörelse för vart exakt dessa myndigheter ska flyttas och hur detta över huvud taget kan lösa problem med segregation och utanförskap. 110 Socialminister (KD): Det alldeles centrala är att myndigheterna kan utföra sina uppgifter som de får av oss, det vill säga medborgarna genom sina valda företrädare. Dessa frågor har setts över i många omgångar. En senare översyn har gjorts av , . Verket har tittat på just det faktum att nästan alla våra myndigheter ligger placerade centralt i . Det är egentligen inget stort problem, men det kostar fantastiskt mycket eftersom lokalhyrorna är mycket högre i än en bit från eller dess närhet. Man har tittat på om myndigheterna kan flyttas längre ut än precis utanför tullar. Här har getts ett uppdrag till generaldirektör att göra en analys av rapporten och se på hur man kan gå vidare med frågorna. 111 (SD): Jag vill tacka statsrådet för svaret! Regeringens nya lösningar för att minska problemen med utanförskap och segregation är alltså att flytta jobb från en plats till en annan med hjälp av myndighetsflytt samt nystartszoner. Det handlar således inte om att skapa nya jobb. Jag är av åsikten att det kan vara bra med en omlokalisering av statliga verk eller myndigheter från staden till landsbygden. Men det här är en helt annan sak. Jag skulle även vilja veta om statsrådet verkligen tycker att det är en riktig prioritering att flytta en myndighet till förorten i stället för till landsbygden. Varför är det just som ska flyttas? Vad sänder det för signaler till dem som bor i området? 112 Socialminister (KD): Jag vet inte om mikrofonsystemet fungerar eftersom mitt första svar uppenbarligen inte gick fram. Vi prövar ständigt hur vi använder skattebetalarnas pengar på bästa möjliga sätt. Vi använder stora pengar för att hyra betydande lokalytor i där priserna är högre än på någon annan plats i landet. Vi behöver naturligtvis ständigt fundera över om varje enskild enhet måste finnas just där det är som dyrast eller om de kan finnas på annat håll. Det är skälet. En myndighet som ligger på en annan ort än i spelar en roll för omgivningen där. Den spelar en roll för trafikströmmar och för medföljande i den mån det är fråga om en flytt. Den myndighet vi nu diskuterar, DO, kommer inte att handla om att någon ska flytta, men det kommer att bli resströmmar i en annan riktning än den normala. Det är naturligtvis bra. Utgångspunkten är hur vi ska förvalta skattebetalarnas pengar på bästa möjliga sätt. Skälet till att det här handlar om DO är att DO:s hyresavtal löper ut och är föremål för omprövning. Andelen kvinnor i börsbolagens styrelser 113 (V): Min fråga går till statsrådet . Vi är många som vill spräcka glastaket, men det finns inte tillräckligt många sprickor än för att taket ska rasa. Min fråga gäller de svenska börsbolagens styrelser. Vi har sett att det har blivit en backlash, det vill säga att antalet kvinnor minskar. Vad har ministern för planer att arbeta med så att vi i stället kan höja antalet målet under många års arbete? 114 Statsrådet (FP): kan man undra om inte det där glastaket är av plexiglas. Det verkar vara svårt att komma igenom taket. Jag vet inte om jag vill kalla det här backlash, men det är status quo. Det händer ingenting. Det kommer undersökningar vid , och av de tre senaste undersökningarna som visar dagens bild framgår det att vi står stilla. Någon går en tiondel upp, och någon går en tiondel ned. I längden är det ohållbart att det inte också inom detta område blir bättre med jämställdheten. I de statliga bolagen har vi visat att det är möjligt att inte men i en relativt snabb takt komma upp i . Jag är på principiella grunder tveksam till att lagstifta om kvotering, men hur länge som helst kan detta inte fortgå. 115 (V): svarade statsrådet på min andra fråga om kvotering, till exempel Norgemodellen. I många länder i , , , , arbetar man effektivt med planer. Regeringen anser sig inte vilja lagstifta om kvotering, men endast i de länder där det finns lagstiftad kvotering har det verkligen blivit ett positivt resultat. Om statsrådet har med sig detta i åtanke kanske det sker något till slut. 116 Statsrådet (FP): Jag är för kvotering. Jag tycker att kvotering är en bra metod. Den har de flesta partier i kammaren ägnat sig åt, och det har vi gjort i staten. Vi har medvetet arbetat för att öka mångfalden. Det har lett till att vi har höjt kompetensen i våra styrelser. Vi har noggrant gått igenom vad vi behöver, vi har sett till att skaffa det och vi utvärderar . Vi har brutit en slentrianmässig rekrytering till våra styrelser. Inte många länder i jobbar med kvotering, men många länder pekar ut ett antal andra sätt att arbeta på. Jag är liberal, jag har stark respekt för äganderätten och jag vill fortsätta mina diskussioner med näringslivet det sker i ett alltmer upphetsat tonfall och vädja om en lösning på frågan på ett sätt som är förenligt med den principen. 117 (KD): Jag vill ställa en fråga till Socialminister . En väl fungerande sjukvård för alla, och tillgång till densamma, är en av hörnpelarna i den svenska välfärden. I de delar av vårt land där avstånden är långa till närmaste sjukhus utgör en väl fungerande ambulansverksamhet balansen mellan avstånd och tillgång till sjukhus. Om denna trygghetspelare börjar vackla riskerar den inte bara liv och hälsa hos enskilda medborgare utan bidrar även till avfolkning av vissa landsdelar. Tillgången till ambulans inom rimlig tid är en viktig faktor för inte minst barnfamiljers val av bostadsort. De styrande i landsting, Socialdemokraterna och , har genom att dra in ambulansverksamheten i attackerat denna trygghetspelare för inlandsborna. Vad är socialminister syn på avvecklingen av ambulansverksamheten i inland? 118 Socialminister (KD): Tack för frågan! Vi har den arbetsfördelningen att det är landstingen som bedriver hälso- och sjukvård och som ansvarar för den gentemot sina medborgare. I hälso- och sjukvården räknas förstås också transporterna in. Regeringens roll i detta sammanhang är i allra högsta grad begränsad, men det finns en del viktiga uppgifter, dels när det gäller grundläggande lagstiftning, dels när det gäller riktlinjer, förordningar, tillsyn och så vidare som ligger på olika myndigheter. Tillsynen är förstås det viktiga i detta fall. Denna tillsyn har legat på , och jag vet att de har prövat just ambulanstrafiken i delar av . är det en ny myndighet, Inspektionen för vård och omsorg, som tittar på detta. De fortsätter att följa upp denna granskning för att säkerställa att medborgare, oavsett var vi bor i landet, självklart också i , ska kunna ha en så patientsäker och trygg tillvaro som möjligt. 119 (KD): Tack för svaret, ! Som du vet kommer det i landstingssammanhang att vara en historisk folkomröstning omkring dessa frågor i , och det är utifrån den frustration inlandsborna känner över avvecklingen av ambulansverksamheten i inlandet. Ser socialminister risker för att fler landsting i följer landstings ambulansavvecklingsstrategi? 120 Socialminister (KD): Så kan hälso- och sjukvård förstås inte bedrivas, utan den ska bedrivas på ett sådant sätt att den möter behoven hos våra medborgare. Det gäller självklart i , i , i , i och så vidare. I detta fall har vår myndighet, den nya inspektionen, en skyldighet att följa dessa saker och att i den mån det upptäcks sådant som är hot mot patientsäkerheten slå ned på det och naturligtvis föra en dialog med vårdgivarna i det aktuella . I grunden är det tydligt att vi i har vård på lika villkor, och det gäller oavsett var vi bor. Landstingen har en skyldighet att se till att man lever upp till just detta också för människor som bor i denna del av vårt land. Arbetet för jämställdhet i EU 121 (S): Jämlikhet och jämställdhet är centrala begrepp i den svenska politiska debatten. Vi slår oss ofta för bröstet särskilt i internationella sammanhang och talar om att vi i minsann har kommit långt vad gäller jämställdheten mellan kvinnor och män och kommit långt i synen på hbt-personers rätt till skydd och rätt att slippa diskriminering. Historiskt har varit pådrivande i internationella organisationer som EU för att stärka kvinnors och hbt-personers rättigheter. Jag börjar dock bli lite orolig över utvecklingen och vill därför fråga statsrådet hur regeringen vill arbeta för att göra EU till ett skarpare verktyg i kampen för lika rättigheter. 122 Socialminister (KD): Det här är en fråga som ingalunda ligger hos ett enda statsråd utan ligger inom många olika ministerråd och självklart också i . Vårt arbetssätt handlar om, oavsett vilket område vi pratar om så långt nu EU kan fungera i detta sammanhang, att säkerställa att människor oavsett allt behandlas på ett likvärdigt sätt. Det gäller vare sig det handlar om samarbete på justitieområdet, hälsoområdet, landsbygdsområdet eller vad det nu kan vara inom EU. Utgångspunkten är och ska alltid vara att alla människor ska behandlas på ett likvärdigt sätt oavsett allt. 123 (S): I går röstade vi om utrikesutskottets betänkande nr 10, Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2012. Då röstade regeringspartierna tillsammans med ned en rödgrön reservation som syftade till att regeringen ska vara drivande i frågan om att stärka samkönade pars rätt till fri rörlighet genom att deras civilstånd erkänns i hela unionen liksom att regeringen i EU ska driva frågan om jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. kom nedslående siffror som visar att kvinnors representation i börsbolagens styrelser minskar. kunde vi läsa rapporter om det största nederlaget på länge i den europeiska kampen för hbt-personers rättigheter när den ryska statsduman enhälligt röstade igenom propagandalagar direkt riktade mot hbt-personer. Jag måste fråga om statsrådet och regeringen delar och allianspartiernas hållning i att det inte är viktigt att driver frågor om jämställdhet och jämlikhet i EU. 124 Socialminister (KD): Tillåt mig uttrycka uppfattningen att frågan möjligen var något tendentiöst ställd. Det är nog inte så att det finns en skillnad när det gäller synen på vad som är viktigt. Men jag tror att det är väldigt viktigt att vi i parlamentet tänker efter: Vad vill vi att EU ska ägna sig åt? EU kan inte ägna sig åt allt; då finns det ingen anledning att vi sitter här, för då kan EU sköta allting. Vi vill att uppgifter som vi genom överenskommelser delegerar till ska skötas där, och det ska skötas bra. Lämnar vi allting till EU kommer det naturligtvis inte att kunna skötas bra. Dessutom avhänder vi oss möjligheten att säkerställa möjligheter för det svenska parlamentet att bestämma om det som vi tycker är viktigt för vår del, att vi ska kunna bestämma det själva. Skulle vi till exempel resonera om äktenskapsfrågor i EU-sammanhang är det möjligt att skulle bli en väldigt olycklig person om det beslutades med majoritetsbeslut inom EU. En del frågor är det bättre att vi hanterar i och i varje enskilt land för sig. 125 (MP): Min fråga går till socialministern. är det semester och sommar, och även sjuksköterskor har semester. Det innebär att det blir ont om sjuksköterskor på de allra flesta sjukhus, och i och med det blir det också ont om vårdplatser. säger att det här blir den värsta sommaren någonsin, och då har tidigare somrar inte varit så lätthanterade. Då är min fråga: Ser ministern någon farhåga vad gäller patientsäkerheten, och kommer ministern i så fall att göra någonting åt det? 126 Socialminister (KD): Jag påminner om den grundläggande arbetsfördelningen igen, att det är landstingen som bedriver hälso- och sjukvård och vi som har ansvar bland annat när det gäller tillsyn. Det är upp till de enskilda arbetsgivarna, till exempel i län, att säkerställa att man har en tillfredsställande personalsituation. Jag känner naturligtvis till de bekymmer som finns, eftersom sjuksköterskorna precis som alla andra yrkesgrupper har rätt till en sammanhållen sommarledighet. Det är inte ett dugg konstigt. Vi vet att landstingen med olika medel, lock och pock, försöker få medarbetare att skjuta på semester och ibland erbjuder ganska goda villkor för att göra någon vecka extra , som är den tuffaste månaden. Vi vet också att verksamheterna går ned lite i intensitet genom att en del elektiv, planerad, verksamhet inte utförs , vilket i och för sig är lite tråkigt för dem som får vänta. Men man får anpassa sig till personalsituationen och ledigheten. 127 (MP): Tack så mycket för svaret! var det också ett väldigt problem, och en del yrkesgrupper var mer frånvarande än andra, bland annat specialistsjuksköterskor och barnmorskor. Detta är mer eller mindre ett nationellt problem, för det drabbar inte udda landsting. Enligt drabbar det 21 landsting, och det är en väldigt stor del av . Då är det ett nationellt problem, som kanske också kräver en nationell lösning. 128 Socialminister (KD): I vilken mening är ett problem nationellt? Är det i den meningen att det förekommer nästan överallt? Men är det ett nationellt ansvar? Detta är uppgifter för de ordinarie arbetsgivarna. Det kan inte vara regeringens sak att lösa problem medan landstingen har ansvar under normala tider. Men vi för självklart en dialog med landstingen om detta. I går såg jag att företrädare för Kommuner och Landsting gjorde bedömningen att patientsäkerheten inte äventyras till följd av detta. Men det är naturligtvis otroligt viktigt att landstingen går igenom situationen . Sommaren kommer i regel inte som en överraskning. Ofta är den kortare än vad man föreställer sig när den kommer. Det gäller att man planerar inför den och för en personalsituation som vi vet kommer att vara påfrestande. Det går inte att hastigt lösa den, utan god planering är A och O för lösningen. 129 (M): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . har det kommit rapporter och statistik om ungdomsarbetslösheten. Den är i och för sig inte ett nytt fenomen men ett samhällsproblem som kräver resurser och insatser. Ungdomsarbetslösheten ser olika ut. Det finns många unga som är arbetslösa . Det finns de som har en lång väg till arbete, främst unga som varken jobbar eller studerar. Det finns de som saknar fullständiga gymnasiebetyg och så vidare. Vad gör regeringen för den grupp som varken jobbar eller studerar, som står väldigt långt ifrån arbetsmarknaden? 130 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för frågan. I har vi 1,2 miljoner ungdomar i åldrarna . Det är viktigt att veta att det går bra för de allra flesta ungdomar. Nio av tio av dem är i arbete eller studier. Regeringen riktar sina främsta åtgärder mot dem som står längst ifrån arbetsmarknaden, det vill säga de ungdomar som inte har klarat av vare sig eller gymnasiet. Där är det viktigt med utbildningsinsatser. Vi försöker motivera ungdomarna, bland annat genom en satsning på folkhögskolan, att gå tillbaka till skolan. De lyckas ganska väl inom folkhögskolan. Många väljer att gå tillbaka till studier eller arbete. En del ungdomar har också möjlighet att få ett förstärkt studiebidrag på för att slutföra sina studier. Det är några exempel från vår verktygslåda, som jag vågar säga är ganska diger. 131 (M): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Vi har kunnat följa ungdomar runt om i som har sprungit ut från gymnasieskolor vidare ut i vuxenlivet. Vissa kommer att påbörja studier medan andra kommer att söka sig till arbetsmarknaden. Här krävs det fler vägar in på arbetsmarknaden, inte färre och svårare vägar. En utmaning är kopplingen, för att knyta an till tidigare fråga, mellan skola och arbetsmarknad. Jag vet att frågan har hamnat hos olika företrädare i regeringen, men hur arbetar just regeringen och arbetsmarknadsministern med kopplingen mellan skola och arbetsliv? 132 Arbetsmarknadsminister (M): Vi har haft ett arbete i gång som vi hoppas kunna återkomma med i höstens budget. Det handlar om en svensk modell av lärlingssystem liknande det som till exempel finns i . Ungdomarna får utbildning när de blir anställda på företagen. Det bygger på att vi ger företagen ett ekonomiskt stöd för att utbilda ungdomar, ett handledarstöd. Vi tar bort hela arbetsgivaravgiften, så att det blir billigare för arbetsgivarna att anställa ungdomarna. Parterna har också ett inflytande genom att de tecknar introduktionsavtal. Detta är en viktig modell. Vi kommer också att ta ned kostnaderna för att vara med i a-kassan, eftersom vi tycker att a-kassan är en viktig del i arbetsmarknadspolitiken. Vi fortsätter att arbeta vidare med flera olika saker, men det som till syvende och sist är allra mest angeläget är att vi kan göra det billigare att anställa ungdomar. Där är jag oroad över att det finns förslag om att höja kostnaderna för ungdomars arbete med så mycket som nästan 15 miljarder. Jag är rädd att det kommer att försvåra ungdomarnas möjligheter ännu mer på arbetsmarknaden. 133 (S): Jag vet inte vad socialministern tänker och känner när han tar del av villkoren i äldreomsorg. Jag tänker då på de villkor som personalen får arbeta under men också på den äldreomsorg som torde bli resultatet för de äldre som har bedömts ha rätt till omsorg, en mer eller mindre vårdliknande sådan. Det är djupt oroande att se hur äldre blir någonting som ska hanteras fort och effektivt. Framför allt förfäras jag över att politiken saknar kontroll alternativt är medveten om hur verksamheten är organiserad men inte ingriper. Det bekymrar mig väldigt mycket, och det bekymrar mig att regeringens ständiga svar när vi diskuterar äldreomsorg handlar om valfrihetsmodellen, att de äldre ska välja bort de dåliga alternativen. Enligt mig leder det inte till bättre kvalitet. Jag är mycket nyfiken och intresserad av hur och kanske hela regeringen vad vet jag ser på den äldreomsorgsstruktur som vi ser i . 134 Socialminister (KD): Jag vet inte hur många inslag det har varit, men jag har åtminstone sett något i Aktuellt som har beskrivit en situation där personalen har scheman som innebär att de skulle ha varit framme innan de avslutade tidigare insats. Transporttider räknades inte in över huvud taget. Den situationen är, om den är rätt speglad, naturligtvis helt och hållet oacceptabel. Det duger inte. Så kan man inte ha det. Det är illa för personalen, som jag verkligen lider med, och det är naturligtvis, som säger, helt oacceptabelt för den äldre som i en prövning har bedömts ha rätt till för omsorg men inte får tillgodosedd. Det duger inte. Så kan vi inte ha det. Jag har förstått att politikerna och ledningen i har tagit tag i den här frågan med kraft för att ställa saker och ting till rätta. I det är fallet var det, såvitt jag förstår, personal som slog larm och berättade hur situationen var. Det är viktigt, så att det når politiska beslutsfattare och naturligtvis en större allmänhet i . 135 (S): Det gläder mig att höra att också socialministern upprörs över den här situationen. Men de ständiga svaren handlar om valfrihetsmodeller. De äldre ska välja bort de dåliga alternativen så att bara de bra alternativen blir kvar. Det är lätt att göra vissa kopplingar till friskolor och liknande för att konstatera att det förmodligen inte är en särskilt väl fungerande modell. Frågan är hur vi ska garantera kvaliteten. Är det de äldre som ska välja bort de dåliga alternativen? Är det politiker som ska göra bättre upphandlingar? Eller är det myndigheterna som inte klarar av tillsynen? Socialministern skulle kunna tala med , ordförande, och få veta att det som vi har sett i absolut inte är det enda exemplet. Det handlar inte om att ha på sig, utan det handlar om att man har tidsatt exakt hur som ska ägnas åt varje enskild individ. Det är tyvärr inte helt unikt för . Frågan är: Hur ska regeringen hjälpa kommunen att vända den här trenden? Är det mer av valfrihetsmodeller som ska lösa detta? 136 Socialminister (KD): Jag tror att man gör en orättvis bedömning av regeringens insatser för att förstärka och förbättra omsorgen om våra äldre. Det görs en mängd olika insatser för att förbättra vården och omsorgen av äldre personer vilken vi vet är behäftad med en hel del brister och som vi arbetar metodiskt tillsammans med kommuner och landsting för att komma till rätta med dem. Det löser inte det problem som vi nu diskuterar, utan den frågan måste hanteras i särskild ordning för att de äldre i ska få den omsorg som de är berättigade till. Långsiktigt ska vi också kunna ha personal som trivs och tycker att de har ett givande arbete och en möjlighet att ge allt det som de har kapacitet för att göra. Personer som har ett arbete av den karaktär som beskrevs kommer inte att bli långvariga i verksamheten. Finns det alternativ så sticker man. Så kan vi inte ha det. Vi vet att det kommer att vara väldigt stora rekryteringsbehov. Det måste vara attraktiva arbetsplatser för de anställda för att det ska bli bra verksamhet för de äldre som man tar hand om. Bindande anställningsavtal vid arbetskraftsinvandring 137 (S): Jag vill ställa en fråga till migrationsminister . har vi diskuterat två EU-direktiv med tydlig koppling till arbetskraftsinvandring.