prot · H009111 · 2013-05-24 00:00:00 — 1 § Anmälan om inkommen granskningsrapport från Talmannen anmälde att följande granskningsrapport inkommit från : RiR 2013:8 Energieffektivisering inom industrin effekter av statens insatser 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2012/13:407 Till Interpellation 2012/13:407 av (MP) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet vid de svarstillfällen som finns före befinner sig på resa och tar emot inkommande besök. Försvarsdepartementet (M) Enligt uppdrag Interpellation 2012/13:410 Till Interpellation 2012/13:410 Brister i stödet till unga arbetslösa av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2012/13:415 Till Interpellation 2012/13:415 Villkor för användande av vattenskoter av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Miljöministern har inte möjlighet att besvara interpellationen inom anvisad tid på grund av redan inbokade engagemang. (C) Enligt uppdrag och rättschef 3 § Hänvisning av ärende till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2013) 266 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 4 § Svar på interpellation 2012/13:414 om säljbara kvoter och utkastförbud 1 Landsbygdsminister (C): har frågat mig varför anser att det är nödvändigt att individuella säljbara kvoter införs för att klara utkastförbudet och hur detta ska stärka det småskaliga fisket utefter . Låt mig inledningsvis vara tydlig med att utkastförbudet är en viktig fråga för mig, en fråga jag drivit hårt i EU-sammanhang, som väl vet. Vi måste få till stånd en förvaltning som inte leder till att större mängder oönskad fångst kastas ut i havet igen. Den fisk som kastas ut har oftast en mycket begränsad chans att överleva, och utkasten utgör ett omfattande resursslöseri, detta som ett flertal bestånd i EU:s vatten är överfiskade. Den enskilt viktigaste åtgärden för att komma till rätta med detta och få ett fiske på hållbara nivåer är att utveckla selektiva redskap för att minimera den oönskade fångsten. På regeringens uppdrag har därför Havs- och vattenmyndigheten analyserat förutsättningarna för att införa ett utkastförbud. Myndigheten menar att för att ett utkastförbud ska vara effektivt behöver ett system med överlåtbara fiskenyttjanderätter införas. Ett sådant system kan säkerställa att varje fiskefartyg kan anpassa sina andelar av den svenska fiskekvoten så att den matchar fångstmöjligheterna i det enskilda fallet. En fiskare som har uttömt sin andel av kvoten för en viss art behöver till exempel kunna byta till sig kvotandelar för denna art mot kvotandelar för en annan art. Om kvotandelar inte kan överlåtas innebär det enligt myndighetens analys att allt svenskt fiske i vatten där blandfiske sker måste stoppas så snart kvoten för en av arterna har uttömts. Jag anser att ett utkastförbud inte bara får bli en papperstiger. Det måste vara möjligt för näringen att efterleva förbudet, och i analyseras därför olika alternativ till lösningar. Överlåtbara fiskenyttjanderätter är ett sådant alternativ, men andra lösningar kan också bli aktuella utifrån varje fiskesegments specifika förutsättningar. Regeringen anser generellt att det småskaliga och kustnära fisket bör värnas inom ramen för ett system med överlåtbara fiskenyttjanderättigheter. Hur det småskaliga fiskets förutsättningar ska beaktas måste tittas på från fall till fall. Jag kan konstatera att då systemet med överlåtbara fiskenyttjanderätter infördes i det pelagiska fisket undantogs det småskaliga fisket och tilldelades en särskild så kallad kustkvot. undrar även vad regeringen anser är småskaligt fiske. Dåvarande lämnade förslag till ett antal kriterier, bland annat fartygens storlek men också längden på fiskeresan, som kan sägas utgöra grunden för vad som kan anses vara ett småskaligt fiske. Jag anser det vara en klok utgångspunkt att titta på frågan från fall till fall, då situationen skiljer sig åt längs vårt lands långa kust. Jag vill precis som fortsätta värna det småskaliga fisket. En viktig del i detta är att ge fiskaren möjlighet att anpassa sig efter de kvoter som finns, så att fisket kan fortgå . Och låt oss inte glömma att syftet med allt detta är att få starka fiskbestånd. Det är grundförutsättningen för att näringen ska vara lönsam och bidra till levande kustsamhällen samt ge konsumenterna god och hållbart fångad fisk. 2 (S): Att det är viktigt att minimera utkasten av fångad fisk är vi helt överens om. Det gör man allra bäst genom att se till att oönskad fisk inte fångas, alltså genom en bättre selektivitet. Här borde ministern se till att de som utvecklar redskap ihop med fiskarna får ett stöd som gör det möjligt att nå ett snabbare resultat än . Att ett utkastförbud vore bra är vi också överens om. Där har ministern gjort så gott han kunnat nere i EU. Tyvärr gick det inte ända fram. blir det troligen inget sådant utkastförbud, utan det diskuteras hur stor andel av fångsten man ska få lov att kasta. Ministern har i ministerrådet drivit frågan att det ska vara obligatoriskt för länderna att införa säljbara individuella kvoter i alla typer av fiske. Lyckligtvis fick han inte med sig någon majoritet i denna fråga. är strategin bytt. hävdas det att ett utkastförbud förutsätter ett införande av säljbara kvoter. Det vore bra om ministern kunde förklara detta för mig och alla de fiskare som inte begriper varför detta är nödvändigt. Tror ministern att den fiskare som fått några koljor som han inte hade kvot för ska gå in på internet på vägen hem till kajen och köpa kvot för kolja? Eller hur är det tänkt att det ska fungera? Säljbara kvoter införde vi i det pelagiska fisket för att öka lönsamheten. Det skulle ske genom att ett fiskeföretag köpte upp ett eller flera andra fiskeföretag. Konsekvensen blev helt planenlig och lönsamheten ökade. Planenligt försvann också ett stort antal fiskeföretag, och det pelagiska fisket koncentrerades till ett fåtal företag och personer. Men inom torskfisket, fiskfisket, kräftfisket och räkfisket finns inte de kvotvolymerna eller det överskott på fiskeföretag som fanns inom det pelagiska fisket. Skulle ITQ-systemet införas inom dessa typer av fiske skulle infrastrukturen slås ut . Redskapsresurser, iserier, lådor och all annan service skulle försvinna. Fisket skulle vara koncentrerat till och försvinna från övriga kuster. Ungdomar skulle inte ha ekonomi att kunna börja fiska. Det är dyrt med båtar och redskap. Ska de sedan köpa fiskerätter för miljoner finns det ingen möjlighet att klara ekonomin i dessa åtaganden. Sedan ska systemet övervakas. Det finns förslag om att fartygen ska utrustas med kameror, så att all verksamhet kan följas i realtid. Snacka om att storebror ser dig! Jag får väl tro att om det kommer ett sådant förslag så ska det gälla även andra arbetsplatser, , eller bondgårdar så att kan kolla upp hur djuren sköts ute på gårdarna. försökte den socialdemokratiska regeringen särbehandla de svenska yrkesfiskarna. EU sade nej till det. Svenska fiskare har samma rättigheter och skyldigheter som övriga fiskare i EU. Jag har bett de svenska fiskarna om ursäkt för vår del, och vi har lärt oss att svenska fiskare ska behandlas på samma sätt som andra fiskare. De ska omfattas av samma regelverk och samma åtaganden som andra fiskare har att rätta sig efter. Men har ministern lärt sig? Att som ministern gör införa ett stopp för fiskare från och och sedan låta tyska fiskare fiska i det stängda området i är varken bra för bestånden eller för svenskt fiske. diskuteras ett nytt avtal för . Hur många länder har inte möjlighet att fiska där? Det är norrmän, danskar, svenskar, tyskar, holländare och andra. Det ryktas om att det ska bli andra system för svenska fiskare där och att vi ska ha särregler som kommer att slå ut det svenska fisket. 3 (S): Med tanke på att lyfter upp frågan om det småskaliga fisket och fisket längs våra kuster vill jag lyfta upp problemet med att det i princip inte längre finns möjligheter för ett sådant fiske. Jag och många andra riksdagskolleger har varnat för detta . Det senaste dråpslaget mot fiskenäringen är det ensidiga svenska laxfiskestoppet för fiske med lina. I många EU-länder kan det hänvisas till EU-regler eller till att kommissionen gör si eller så. Men här är det enbart som har drivit igenom dessa förändringar mot det svenska yrkesfisket. Havs- och vattenmyndigheten har, med ministerns och regeringens välsignelse, får jag anta, drivit igenom ett stopp som gör att fiskarna inte kan ha ett fiske som innebär exempelvis att de varvar laxfiske med torskfiske sett över året. blir det så att torskbeståndet fiskas än hårdare för att de ska kunna kompensera för ett laxfiskebortfall. Likaså gäller det reglerna med vägning av fångst. Här finns ett krav att fiskaren och förstahandsmottagaren ska sköta detta. Men inte ens myndigheten vet hur det ska göras praktiskt och hur ansvaret ska vara. Man lägger egentligen ansvaret på förstahandsmottagaren. Det finns det inga manualer eller färdiga regler för. Det sägs bara att det ska införas och genomföras. De förstahandsmottagare som eventuellt kan tänka sig att investera och bygga om sina lokaler för att klara hanteringen vågar dessutom inte göra det på grund av ett allt mindre antal landningar av fisk. Min fråga blir då densamma som ställer: Vad menar landsbygdsministern och regeringen med ett småskaligt fiske, med tanke på min beskrivning av läget? Tyvärr ger ministern som jag ser det inga svar på den frågan. Jag ska ta ett exempel. Laxfiske med krok är helt stoppat för yrkesfisket, som jag sagt innan. Men exempelvis trollingfisket, som använder minst tre krokar, fortsätter. Det finns inget stopp. Det enda är att de får kasta tillbaka vildlaxen men behålla den odlade. Varför gör man denna skillnad? Hur gynnar detta det småskaliga yrkesfisket? Varför inte samma regler för yrkesfisket? Får de upp vildlax får de kasta tillbaka den, men får de upp odlad är det okej. Varför ska man ha ett helförbud och denna diskriminering? Den arrangerades Trolling 2013 med ca 200 deltagande trollingbåtar. Dessa tog upp 1 412 laxar . Det är ungefär lax. Det motsvarar inkomsten för en yrkesfiskare . Vi kan titta på en blogg som jag har hittat på nätet. Det står: Laxfest i . Fisket i efter lax i områden runt och har varit riktigt bra . Många 10+are har kommit upp. Det årliga snacket om Trolling har eskalerat och många tar upp detta som något som måste vara ohållbart. Över 1 400 laxar vägdes in på tre dagars fiske. Bortsett från detta så åker en hel del trollingfiskare från när och fjärran för att testa på det roliga trollingfisket som bedrivs relativt kustnära i områden utanför och . Det är en ganska talande beskrivning. Man har infört ett totalt förbud för yrkesfiskarkåren, men ändå finns det möjlighet för andra som inte har det som sitt yrke och sin inkomst att fånga laxen. Min fråga är: Är detta rimligt? 4 (FP): gäller debatten interpellationen om säljbara kvoter och utkastförbud. lyfter upp en hel del andra viktiga frågor som också kan diskuteras. Jag vill börja med att anknyta till det som landsbygdsministern avslutade med. Det gäller syftet med alla de åtgärder som vidtas. Syftet är helt klart att skapa starka fiskebestånd som ger ett långsiktigt hållbart fiske där vi kan utnyttja MSY, maximal hållbar avkastning. Men får se detta som en process. De åtgärder som vidtas ska samverka på något sätt. Utkastförbud är naturligtvis en viktig del i detta. Först och främst är det ett enormt resursslöseri med utkast. Det är också ett resursslöseri som de flesta närmast finner stötande när de sett hur man tvingats slänga värdefull fångst i havet. Det nyttjar egentligen inte någon. Det har bara varit förlorare i det systemet. Precis som har sagts här är den lösning man kan se på lång sikt att man har så stor selektivitet i redskapen och fiskar på ett sådant sätt att mängden oönskad fisk närmar sig noll. Då blir problemet negligerbart. Där är vi ännu inte . Det finns många fisken som har kommit längre än andra fisken i arbetet. Men generellt sett har vi fortfarande en väg att vandra när det gäller att utveckla redskapen. Det finns vissa segment som har varit speciellt framgångsrika i detta. Jag vill här lyfta fram trålfisket på efter räka och kräfta. Trålen har försetts med rist som hindrar fisk att komma in i trålen. Man har också utvecklat redskapen ytterligare genom att se på maskstorlekar och sådant så att små undermåliga individer tar sig igenom och ut levande på andra sidan igen. Det finns ett ständigt arbete med detta. Systemet med överförbara fiskenyttjanderättigheter kan ses som ett verktyg bland andra som kan bidra till lösningen på utkastproblematiken. Inom vissa fisken är det en bra lösning. För vissa blandfisken där man har haft historiska kvoter på alla typer av fiske är det användbart. Verktyget är inte något politiskt mål i sig. Verktyget är ett sätt att nå det syfte som ministern lyfte fram och som jag också lyfte fram här. Det är väldigt bra att ministern betonar flexibiliteten och att överförbara fiskenyttjanderättigheter är ett av alternativen. Men också andra lösningar är aktuella utifrån varje fiskes specifika förutsättningar. Det är där någonstans vi måste hamna. Vi ska inte införa ett system som ger orimligheter. Inom det fiske jag förut nämnde, trålfisket efter räka och kräfta, har man kommit så långt med selektiviteten att man saknar historiska kvoter på andra fångster. Det finns helt enkelt inga andra fångster att falla tillbaka på. Man kommer till en gräns där man måste ställa en berättigad fråga. Om man nu använder redskapen i en typ av fiske är frågan om man inte ska börja diskutera att vissa fisken ska undantas från regelverken. De har i praktiken ett obefintligt problem. Västkustfiskarna har historiskt haft väldigt goda erfarenheter av ett framgångsrikt system med kollektiva kvoter där de lokalt har fördelat sina egna kvoter och tagit ansvar för det. Jag kan tänka mig att detta kan vara en lösning även inom andra typer av fiske. 5 (M): verkar tro att det småskaliga kustfisket skulle gå i graven om det här systemet införs. Jag är glad över att värnar det kustnära lokala fisket. Jag kan försäkra er om att jag också gör det. Jag var själv med en gång när det pelagiska systemet utvecklades. Jag var motståndare. Men när jag insåg vad systemet innebar såg jag att det var en möjlighet i stället för någonting som skulle stjälpa. Som moderat vill jag gärna fortsätta utveckla fisket och inte tvärtom. Vi måste dessutom ha ett system som harmoniserar med andra länder så att inte andra länder jobbar på helt andra villkor än vad vi själva gör. Den typ av reglering som vi nu talar om kanske inte passar in på alla fisken. Men lyft då ut det fiske som inte passar in i systemet! Om vi får det här systemet får vi också en möjlighet att bevara kustfisket. Då får det storskaliga sin kvot som är säljbar, och det småskaliga får sin kvot som inte är säljbar och överlåtbar. Jag vill också säga att ministern har gett ett mycket bra svar på interpellationen. 6 (V): Jag skulle vilja ta upp två saker i denna debatt. Jag börjar med överlåtbara fiskekvoter, som handlar om att man inför ett slags köp- och säljsystem inom fisket där vissa fiskeföretag som behöver mer fiskekvoter ska kunna köpa upp fiskekvoter från andra företag. vill regeringen föra in det här systemet fullt ut, även för det småskaliga fisket. Jag tycker att vi kan dra en parallell till andra köp- och säljsystem, till exempel handeln med utsläppsrätter som finns på EU-nivå. Handeln med utsläppsrätter har inte fungerat bra. Fokus för de företag som är involverade har i stället blivit att man helt enkelt ska köpa och sälja utsläppsrätter sinsemellan. Priset har rasat så att det nästan är nere på noll, och detta är inte längre ett styrmedel för att minska utsläppen av växthusgaser i . Jag är rädd för att vi hamnar precis där om man driver detta system med överlåtbara fiskekvoter för långt. Det blir ett fåtal stora fiskebolag som kan köpa upp alla fiskekvoter från de andra bolagen. Makten koncentreras till några stora bolag. Och det småskaliga kustnära fisket blir den stora förloraren. Jag tycker därför att vi ska titta på andra liknande handelssystem och studera dem med kritiska ögon. Syftet ska vara att värna ett hållbart fiske och att värna det småskaliga och kustnära fisket. Jag tror inte att det vinner på att man kan sälja sina kvoter till ett fåtal stora fiskebolag. Jag skulle också vilja ta upp frågan om utkastförbud, som det trots allt råder en ganska stor samsyn om här i . Vi vill alla ha ett utkastförbud. Ministern röstade nej på EU-nivå till en föreslagen kompromiss om den gemensamma fiskepolitiken, bland annat med hänvisning till att det inte fanns ett bra förslag om förbud mot att kasta tillbaka fisk i havet. Det som känns konstigt i svaret till från Socialdemokraterna är att skriver att det behövs ett system med överlåtbara fiskenyttjanderättigheter för att ett utkastförbud ska vara effektivt. Det skulle jag vilja att ministern förtydligar. Varför är det en förutsättning för ett utkastförbud att man har ett köp- och säljsystem med fiskekvoter? Det som kommer längre ned i texten är mer en argumentation för att vi behöver fasta kvoter för hur mycket som ska få tas upp. Det är ju en helt annan sak. Det är vi helt överens om. Vi måste begränsa upptaget av fisk så att vi inte fiskar slut på fisken. Men varför behövs ett handelssystem med fiskekvoter för att vi ska kunna få ett utkastförbud som fungerar? Det förstår inte jag. 7 Landsbygdsminister (C): Som jag uppfattar debatten finns det en huvudfråga, nämligen frågan om huruvida överlåtbara fiskenyttjanderätter och säljbara kvoter är samma sak. Mitt svar på frågan är nej. Överlåtbara fiskenyttjanderättigheter innebär bara att kvoter kan föras över utan att vara bundna till specifika och speciella fartyg. Ett system med överlåtbara fiskenyttjanderätter kan också se olika ut beroende på syfte; det vill jag betona. Under ett utkastförbud, som jag hoppas att vi får i närtid, är det viktigt att det finns en flexibilitet för fiskarna så att man kan täcka upp de kvotandelar de behöver beroende på fångstsammansättningen i ett blandfiske. Vi vet ju alla, herr talman, att en fiskare aldrig helt kan förutse sin fångst oavsett hur selektiva redskap som hon eller han fiskar med. Låt mig kommentera att detta är ett förslag från en myndighet som är under beredning; det vill jag betona. I det system som har införts vad gäller säljbara kvoter i det pelagiska fisket, som alltså är någonting annat, har vi undantagit det småskaliga fisket. Detta vill jag också betona. Hur ska man då sköta kontrollen vid ett utkastförbud? Frågan är under analys och utredning av vår havs- och vattenmyndighet. Ett sätt som jag tror att kammarens ledamöter väl känner till och som har diskuterats är att använda sig av kameror. Det är ett sätt att övervaka, och det finns säkert andra. Låt oss återkomma till den frågan när vi får analysen och utredningen från våra myndigheter. Jag går över till de andra frågeställningarna som inte direkt, enligt min uppfattning, hänger samman med dagens interpellation men ändå. Vad beträffar laxen är den biologiska beståndssituationen sådan att åtgärder måste vidtas för att vi ska rädda den vilda laxen i våra vatten. Jag hoppas och förutsätter att kammarens ledamöter på det stora hela är ense om att vi måste rädda den biologiska mångfalden också i våra hav. Min uppfattning utifrån alla debatter som jag har varit en del av i denna kammare är att kammaren brukar värna den biologiska mångfalden. är vår vildlax hotad. Då tycker jag att det är upp till förvaltningsorganen, som har myndighet över ställningstagande vad gäller förvaltning av olika saker, att fatta adekvata beslut så att vi får den biologiska mångfald som vi vill ha också i våra vatten. Därtill kan konstateras att mycket av det laxfiske som bedrivs sker i den småskaliga formen. Som jag har sagt har vi i andra sammanhang från de generella bestämmelserna undantagit det som vi brukar kalla för småskaligt fiske. Låt mig avslutningsvis konstatera vad som är småskaligt fiske. Det skiljer sig lite grann åt beroende på vilket fiske vi talar om och var i landet vi är någonstans. Det är därför det är så svårt att fastställa exakt vad som är småskaligt fiske generellt för ett land. 8 (S): Det finns åtminstone två frågeställningar i min interpellation. Dels handlar det om säljbara kvoter, dels handlar det om vad som är storskaligt och vad som är småskaligt fiske. Syftet med de här åtgärderna är vi alla överens om. Vi vill införa ett regelverk som gör att fiskbestånden växer till sig, att det blir mer att fiska och att vi får tillgång till en bra råvara. Jag hör de andra kamraterna här prata om att harmonisera med andra länder, och vi vet att det dras upp det ena förslaget efter det andra med särregler för svenska fiskare. Men när man gör jämförelser för att se hur bra man har lyckats rädda kustfisket inom det pelagiska området tror jag inte att man vet vad man pratar om. När man jämför detta ska man veta att i det pelagiska fisket finns det kvoter på fisk att fördela. Då kan man avsätta till kustfisket, som då får en ansenlig summa att hantera. Men hur ska vi fördela lubb, och hur ska vi fördela vitling och långa till en kustkvot? Det var inom det pelagiska fisket vi kunde säga att vi hade ett fiske som inte var kustfiske. Det fiske vi har kvar det gäller räkfiske, fiskfiske, kräftfiske och torskfiske är ett småskaligt fiske. Det passar inte att ha säljbara kvoter inom det fisket. säger ministern att överlåtbara kvoter inte är samma sak som säljbara kvoter. Nej, det är vi helt överens om. Men jag vet av erfarenhet att ministern har drivit frågan om säljbara kvoter i EU och i ministerrådet och fått med sig och några andra länder. De andra sade: Nej, tack! Det här sköter vi själva. finns, och det har alltid funnits, möjligheten för oss att införa det här nationellt. Det har vi gjort i det pelagiska fisket. Det är inte andra länder som ska bestämma hur vi ska göra. Det ville ministern att de skulle göra. Vi håller med om att överlåtbara kvoter kommer att bli en nödvändighet för att vi ska kunna hantera olika arter på ett bra sätt. Men vi går inte med på att de ska vara säljbara, för då blir det samma system som man har inom det pelagiska fisket. Säljbara, individuella kvoter innebär med ett obligatorium att det blir en koncentration. Det blir uppköp, det blir färre fiskefartyg och det blir en koncentration, och då dör det fisket ut vid våra kuster. Men kan vi komma överens om att införa överlåtbara kvoter inom en regional förvaltning kan vi mycket väl ställa upp på det. Jag tror att fiskarna också ställer upp på det. Men det är någonting helt annat vi pratar om då. Jag hoppas att jag får höra de kolleger som har jämfört det pelagiska fisket med annat fiske säga att det inte är jämförbart. Även om man fiskar lite torsk och lax runt kan man inte jämföra pelagiskt fiske med torskfiske, räkfiske och annat fiske runt Sveriges kuster. Det går inte. Det vore bra att få reda på vad småskaligt fiske och storskaligt fiske är för någonting. 9 (S): Jag gav en beskrivning av läget i stort med anledning av ministerns svar till . Jag tog upp vägningen. De krav som ställs på vägning kan inte ens Havs- och vattenmyndigheten reda ut eller tillämpa. Man ställer krav som inte går att tillämpa, och det tycker jag är anmärkningsvärt. Jag vet att de har testat ett antal gånger, men de har inte lyckats. Sist gick dessutom deras våg sönder i hamnen i , så de fick åka därifrån. Det var sex personer som skulle väga några lådor. Det här var en liten beskrivning. I sitt svar säger landsbygdsministern att en fiskare som har uttömt sin andel av kvoten för en viss art behöver kunna byta till sig kvotandelar för denna art mot kvotandelar för en annan art.