prot · H00997 · 2013-04-24 00:00:00 — Jag kandiderar inte och arbetar inte politiskt därför att jag ser hur mycket jag kan få i plånboken. Jag arbetar politiskt för att jag vill driva och förändra samhället. Det måste vara den första ambitionen. Sedan har vi frågan om ersättningarna för olika uppdrag vid sidan av partiarbetet eller arbetet som riksdagsledamot. Man kan till exempel sitta i en nämnd eller i en utredning eller vara utskottsordförande. Då finns vissa tillägg. anser att de uppdragen ingår i arbetet som riksdagsledamot och inte ska ersättas med ytterligare pengar. De som talar högt om dessa frågor och anser att arvodena ska vara kvar menar att extrauppdragen tar enormt mycket tid. Det är naturligtvis sant. De tar tid. Men det måste vara rimligt att resterande riksdagsledamöter i ett parti hjälper till och avlastar den person som tar på sig ansvarsuppgifterna i nämnder eller utredningar. Så svårt kan det inte vara. I alla fall tycker jag inte att det kan vara så svårt för de största partierna i , det vill säga och Socialdemokraterna. Jag avslutar, herr talman, och yrkar bifall till reservation nr 5. 176 (M): Vid brukar vi behandla betänkanden från samtliga utskott som innehåller ett stort antal motioner från den allmänna motionsperioden. Normalt ser varje betänkande ungefär likadant ut. Utskottens majoritet föreslår avslag på alla yrkanden, oavsett vilka partier som sitter i majoritet, medan företrädarna för oppositionen väljer ut ett antal speciellt viktiga förslag från det egna partiet eller enskilda ledamöter som man vill bifalla. Resultatet av voteringen brukar bli att de allra flesta motionsyrkanden avslås. Jag vill minnas att kammaren avslog av de ungefär 3 600 motionsyrkanden som behandlades . Jag gissar att resultatet blir ungefär detsamma . För en utomstående och kanske också för ledamöterna kan det ibland vara svårt att förstå varför det ser ut på det sättet. Det speglar inte vår uppfattning eller ens partiernas uppfattning i de sakfrågor som behandlas. betänkande handlar bland annat om motionsrätten och formerna för hantering av det så kallade motionsinstitutet. Även om det finns en hel del andra viktiga frågor, som bland annat har nämnts i tidigare anföranden, tänker jag hålla mig enbart inom det området, frågan om det så kallade motionsinstitutet. Bland annat redogörs i betänkandet för ett antal av de olika utredningar som har gjorts och förslag som har lagts fram , till exempel det faktum att riksdagsstyrelsen så sent som tillsatte en parlamentarisk kommitté som ska se över motionsinstitutet. Regeringen tillsatte dessutom en parlamentarisk kommitté som ska se över budgetprocessen, som i hög grad påverkar motionsinstitutet och ledamöternas möjligheter att motionera. Det kommer därför att bli anledning för och kammaren att återkomma med en större genomgång av frågorna , kanske inom bara . Jag tycker ändå att det finns anledning att göra några kommentarer om utskottets hantering , om inte annat som en information för eventuella lyssnare som har funderat över förhållandet att vi avslår yrkanden som vi i sak på många punkter håller med om. Den vanligaste motiveringen för utskotten att avstyrka och kammaren att avslå motionsyrkanden är att frågan är föremål för utredning, bereds i eller hanteras på annat sätt. Det faktum att regeringen har tillsatt en särskild utredning eller gett en särskild utredningsman eller motsvarande uppgift att fördjupa sig i ärendets olika aspekter och återkomma med förslag till åtgärder är naturligtvis ett legitimt skäl för att avvakta det arbetet innan beslut fattas. Normalt är det också angiven för när denna utredning ska vara färdig och ibland också när regeringen bedömer att man därefter kan återkomma till med förslag till beslut. En del yrkanden som avslås gäller förslag som har aktualiserats och där regeringen offentligt eller efter fråga från till exempel handläggare i det aktuella utskottet meddelat att man har påbörjat ett arbete med att hantera frågan och att man avser att återkomma till i frågan. I det fallet är det svårare att exakt veta om och när regeringen avser att återkomma med förslag. Men likväl finns det, enligt den praxis som utskotten tillämpar, i sådana fall skäl att avvakta med ett ställningstagande tills det ges besked i frågan. händer det dock att utskotten tappar tålamodet och likväl enas om ett tillkännagivande där regeringen anmodas att påskynda beredningen eller återkomma med en motivering till att det har tagit så . Den här gången finns det inget sådant tillkännagivande i betänkande. tillämpas också en förenklad procedur som anger ytterligare ett skäl att avslå yrkanden, nämligen att yrkanden tidigare behandlats i närtid. De kan därför med hänvisning till denna tidigare behandling avslås på samma sätt som förut. För oppositionspartierna innebär motionsrätten en möjlighet att markera och förtydliga uppfattningar och åsikter som skiljer sig från majoriteten. Det finns därför skäl att reservera sig även om frågan har avgjorts tidigare, även om det finns en utredning som har tillsatts för att se över frågan eller även om frågan bereds. Att motioner och yrkanden avslås med motiveringen att frågan är föremål för utredning eller bereds på annat sätt innebär alltså inte att frågan inte behandlats i sak. Trots att vi här yrkar avslag på de allra flesta motionerna och trots att det finns ett antal reservationer från oppositionspartierna i betänkandet vill jag lyfta fram en enda punkt i fråga om motionsinstitutet. Min partikollega föreslår en generösare motionshantering på så sätt att han menar att när en motion, ibland slentrianmässigt även om förslagen redan är föremål för utredning eller faktiskt genomförts, bör det kombineras med tydliga skrivningar om att motionens förslag har vidarebefordrats för kännedom till den eventuella utredning eller den beredning som pågår i det ansvariga departementet. En sådan förändring skulle enligt motionären sannolikt minska antalet motioner som återkommer och signalera en större respekt för riksdagsledamöternas arbete och som främsta representant för demokratin. Jag tycker att det ligger ganska mycket i synpunkter. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 177 (FP): Våren är äntligen här i större delen av landet, även om det är lite kallt ibland, och så här lagom till tar upp ett motionsbetänkande med hela 69 olika yrkanden i alla tänkbara ämnen en verkligt färgglad vårbukett, skulle man kunna säga. När det gäller arbetsformer är det av stort värde att det råder en så bred enighet som möjligt mellan partierna. Förändringar bör helst göras i enighet. Att utskottet på samtliga punkter yrkar avslag ska alltså inte tolkas som att utskottet konsekvent tar avstånd från motionärernas idéer. I många fall är det i stället pågående utredningsarbete som är orsaken. Det finns också motioner där vi sätter tilltro till riksdagsförvaltningens kunskap och engagemang. Till exempel finns det en motion om teckentolkning vid tv-sändningar från . Det är angeläget att riksdagsförvaltningen följer den tekniska utvecklingen och aktivt bevakar möjligheterna att förbättra utbudet av teckentolkning. Om vi skulle bli besvikna i denna fråga, vilket jag inte räknar med, får kanske utskottet återkomma till saken. I en motion tas kvittningssystemet upp. Men kvittning är inte något som är lagreglerat och inte heller något som organiseras av eller riksdagsförvaltningen. Precis som framgår av betänkandet är kvittningssystemet något som har utvecklats genom samarbete mellan partier i . Det finns alltså ingen rättighet att ingå i kvittningssystemet, och kvittningssystemet är inte heller något som beslutar om. Därmed blir det avslag på motionen. Ett par motioner handlar om riksdagsledamöternas placering i kammaren. Jag har i och för sig aldrig stött på någon väljare som tycker att detta är en viktig fråga, men jag förstår att den kan engagera en del av oss i kammaren. I grund och botten är det en närmast filosofisk fråga om vad det innebär att vara riksdagsledamot. Ska partitillhörigheten framhållas mer, eller bör placeringen påminna om väljarna som har röstat fram ledamoten? Betraktat på detta sätt är min egen slutsats att det ligger närmare till hands att behålla dagens placeringsordning. Någon motionär har gjort hänvisningar till placeringsordningen i det brittiska parlamentet, där man ju sitter partivis. Men skillnaden är att ledamöterna i är valda i enmansvalkretsar, och då blir tanken att placera ledamöterna efter valkrets givetvis irrelevant. Det finns en reservation om att utreda lobbyismen i . Vad är lobbying? Och vem är lobbyist? Ordet väcker associationer, och många ser framför sig bilden av en PR-man som ilar i riksdagskorridorer för att sätta press på folkvalda. Men verkligheten är mer komplex än så. Demokratin handlar om att bilda opinion och att argumentera för sin ståndpunkt. Alla vi som är folkvalda kan intyga att det pågår ett intensivt arbete för att påverka ledamöter i olika frågor. Vi blir kontaktade av företrädare för intressegrupper, fackliga organisationer, företag och enskilda företagare, forskare och intresserade samhällsmedborgare. Det sker naturligtvis också indirekt påverkan genom medierna. Allt detta handlar om påverkansarbete, och så är fallet oavsett om någon anlitat andra till hjälp för sin sak eller inte. Det finns inte alltid en knivskarp gräns mellan opinionsbildning och lobbyism. Vem som är lobbyist är en definitionsfråga. När politiken utsätts för påverkansarbete från andra delar av samhällslivet är det något som kan ha både positiva och negativa följder. Det är därför som vi inom för en diskussion om hur man ska kunna öka transparensen och även tydliggöra gränsdragningen mellan politikerrollen och andra roller. är det inte ovanligt att ledande personer går mellan politiken och PR-världen. har föreslagit en karantänsregel för avgående statsråd innan de går vidare till uppdrag där känslig regeringsinformation kan vara särskilt värdefull. Det kan handla om övergångar till såväl PR-firmor som andra företag. , som är riksdagsledamot för , har skrivit en motion om att en ny maktutredning behövs. Det var sedan en sådan gjordes. Några saker som förändrat maktförhållandena , runt 1990, är ökad globalisering, medlemskap i , internets framväxt, ett ändrat medielandskap och så vidare. Motionen av behandlas inte i detta betänkande, men jag vill nämna den i detta sammanhang då jag är öppen för att en sådan utredning skulle kunna ge ny kraft i den viktiga debatten om demokrati och maktfördelning i . Det är möjligt att frågan om lobbyism och påverkan skulle kunna passa i ett sådant större sammanhang. Med detta sagt yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. 178 (C): Vi har i genom detta betänkande behandlat 69 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden, och de handlar i huvudsak om arbetsformer. Samtliga motionsyrkanden avstyrks av vårt utskott. Just detta att samtliga motioner avstyrks vill jag något kommentera, inte minst mot bakgrund av att en motionär efterlyser en generösare motionsbehandling. Även om motionerna avstyrks tycker jag att , genom ett seriöst och ambitiöst arbete av vårt kansli, ger rimliga förklaringar och hänvisningar till varför motionerna inte tillstyrks. I regel sker det genom hänvisningar till pågående eller avslutade utredningar, alternativt till att en motsvarande motion redan tidigare behandlats i utskottet. händer det att det som motionärerna vill få genomfört redan har blivit genomfört innan motionerna hunnit behandlas av . Så är fallet med motionen av mina centerkolleger , som motionerade om att alla riksdagsledamöter ska utrustas med pekplattor för att minska pappersförbrukning. hade riksdagsförvaltningen påbörjat utdelningen av pekplattor till alla riksdagsledamöter, så frågan hann bli inte bara utredd utan också genomförd innan motionen behandlades. Jag vill också något kommentera den motion om registrering av lobbyister som ordföranden i vårt utskott, , har väckt och som har behandlats i , där vi avstyrker den. och vill ha ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att ett register över lobbyister i riksdag ska upprättas. Frågan utreddes och bedömdes redan av Demokratiberedningen och har efter det varit uppe i flera olika sammanhang. Vi delar den bedömning som gjordes av Demokratiberedningen att en sådan registrering främst skulle gynna resursstarka organisationer och missgynna medborgargrupper och mer resurssvaga organisationer. Vi anser alltså fortfarande att de argumenten är hållbara och anser inte att det skulle vara någon större nytta med ett sådant lobbyistregister. Jag yrkar bifall till förslag i betänkandet. 179 (MP) replik: Jag vill bara kort säga att den reservation som vi har skrivit inte gäller något register över lobbyister, utan den gäller en utredning om lobbyism i allmänhet, hur det påverkar demokratin och hur det fungerar . 180 (C) replik: Men den motion som lämnades handlade om registrering av lobbyister. 181 (MP) replik: Ja, men den handlade om en utredning och inte ett register. Det är den som vi vill bifalla och som vi har skrivit om i reservationen. 182 (C) replik: Ja, då konstaterar vi det. 183 SKÅNBERG (KD): Det skulle vara mig fullständigt främmande att betygsätta den här debatten. Men om någon har tv:n på i sitt arbetsrum eller till äventyrs i bostaden och tycker att det är möjligt att inte är fullt så blodfyllt som politiker kan vara i andra debatter, beror det på att det är en mängd motioner som ska hanteras . De är dock inte oviktiga. Som alla talare, tror jag, har upprepat tidigare är de under beredning eller av sådant slag att vi fattar beslut i koncensus. I den fråga, som handlar om arbetsformer, som i många andra frågor som har att hantera, försöker vi fatta så breda beslut som möjligt, helst i enighet, därför att det är själva regelverket för politiken och arbetssätt som vi reglerar i . Det hindrar inte att jag något ska kommentera ett par motioner och reservationer från . Det ligger någonting i en motion eller en reservation. Man kan inte avvisa den eftersom det är goda skäl bakom den. I det här fallet har tyckt att vi skulle kunna få sitta partivis. Man kan dra sig till minnes att man i har det bekanta uttrycket att vara till vänster eller att vara till höger. Det kommer just från placeringen i det franska parlamentet, där de som satt till höger var de mer konservativa och resten av parlamentet fördelade sig utifrån det. Om vi hade fasta placeringar skulle alla partier få placera sig i en högervänster-skala och skulle föra in det franska parlamentets ursprungliga metod. Det kunde vara roligt att veta var då skulle vilja sitta någonstans. Men jag kan glädja med att säga att det går alldeles utmärkt att sitta partivis. Det är faktiskt redan genomfört. Den här motionen slår in en öppen dörr. Det går att sitta precis var vi vill, och det gör vi uppenbarligen. Jag lämnade en plats vilken jag inte vet vilket parti som egentligen har hand om. Vi som företräder regeringen sitter på ena sidan, och de som företräder oppositionen sitter på andra sidan. Det föll sig naturligt att sätta sig på det viset. Jag hade ingen kristdemokrat att sätta mig bredvid, men jag satte mig bland alliansvännerna. Utan att underkänna oppositionens vänlighet föll det sig naturligt att göra så, eftersom vi har valt olika perspektiv på politiken och på att hantera reservationerna som vi har . Det enda tillfälle då vi sitter valkretsvis är när vi ska votera. Då sitter jag på Skånebänken tillsammans med andra invalda. Det betonar att när jag röstar företräder jag skåningarna, de som har valt in mig. Men annars är jag fri att sitta var jag vill. har också påpekat att det vore vettigt om de fick vara med vid kvittningsförfarandet. Det är på det viset att det regleras genom överenskommelser och inte genom lagstiftning, allra minst grundlagen. Det förekommer i reservationen och i motionen tanken att man skulle tvingas att vara i i händelse av sjukdom. Det är inget tvång. Är man sjuk får man vara hemma. Det får konsekvenser. Men jag har varit med om att mitt parti har utfärdat kvittningsförbud. Då har de som varit utomlands varit nödgade att åka hit, och de som har varit sjuka har varit här med rejäl sjukdom i kroppen. Man får lösa det så gott man kan, för då gäller ingen kvittning utan bara en intern överenskommelse. Jag vill tala om någonting som är lite mer positivt, och det är att vi har tillgodosett en motion väldigt långt. Det motioneras om att vi ska ha alkoholfri representation i . har upprepade gånger gjort uttalanden om att vi får ha en mycket restriktiv alkoholkonsumtion i . Vi vill också se den i statlig förvaltning, kommun, landsting och så vidare. Men i det som vi svarar för, , framhåller vi på nytt vikten av en restriktiv alkoholkonsumtion vid representation inom och av att det, i de fall alkohol serveras, alltid finns alkoholfria alternativ av god kvalitet. Och vår värderade talman har sett till att det också gör det. Vid de senaste tillställningarna som har anordnat har jag frågat personalen hur mycket, så där mellan tummen och pekfingret, alkoholfritt vin som har gått åt. Då kan de svara . Det är inte så tokigt med tanke på att det är en väldigt restriktiv politik som innebär att man tar ett eller högst två glas vin. Men många väljer alltså att ta det alkoholfria vinet, och andra väljer vatten om de så önskar. Vi är tacksamma för detta, herr talman, och tycker att riksdag här går i täten och att denna praxis bör spridas över hela vårt land till statliga förvaltningar, kommuner och landsting. Kanske det vore värt att säga någonting om Vänsterns motion om att sänka våra löner. Är det verkligen inte en god idé att sänka lönerna för alla riksdagsledamöter? Är det inte så att hungriga hundar jagar bäst? Vi kanske till och med kan fundera över hur mycket vi kan sänka lönerna och ändå ha det här huset fullt. Kan man sänka den till ett basbelopp skulle man kunna sänka den till ett halvt basbelopp och se om vi ändå får ledamöter som är motiverade. Till slut har vi ju de allra mest motiverade som själva står för lönen. Eller så är det inte en framkomlig väg. Man kan i stället fundera över vad som behövs för att det absolut inte ska vara någon risk för att riksdagsledamöterna blir mutbara, att man sneglar efter hur man ska få kontakter och relationer så att man kan försörja sig vid sidan om man är i eller efter att man har varit i . Med en god betalning minimeras den risken. Vi har precis samma tankesätt, att poliser, militärer och så vidare ska vara väl betalda just för att minska risken för korruption. Det har varit koncensus om att vi ska skiljas från vårt eget lönesättande. Det är sant att de allra flesta yrkeskategorier försöker höja sina löner. Men riksdagsledamöterna ska stå utanför det och acceptera den lön som en oberoende nämnd fastslår. Nämnden har haft domares lön som riktmärke och försökt följa den något så när. Vi är lagstiftare, och de som tillämpar lagstiftningen, nämligen domarna, skulle kunna vara jämförbara i det ansvar och i den påverkan som de har på andra människor. Därför skulle man kunna säga att lönen följer domarnas. Jag tycker att det är ett gott sätt att resonera, inte mekaniskt men som ett riktmärke. I övrigt, herr talman, håller jag naturligtvis med utskottet och yrkar bifall till förslaget. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Beslut om förlängd motionstid Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för proposition 2012/13:147 Ny bibliotekslag skulle förlängas till . Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2013) 207 Förslag till och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv /660/EEG och 83/349/EEG om redovisning av stora företags och koncerners icke-finansiella information och mångfaldspolitik Motioner med anledning av prop. 2012/13:129 Förbättrad konkurrens på lika villkor i kontantbranschen 2012/13:Sk12 av (SD) 2012/13:Sk13 av och (MP) med anledning av skr. 2012/13:113 om statens insatser inom ambulansverksamheten 2012/13:So23 av m.fl. (S) med anledning av skr. 2012/13:142 om administration i strukturfondsprojekt 2012/13:N12 av m.fl. (S) betänkande 2012/13:TU11 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor 19 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:388 Barnomsorg och delad vårdnad av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:389 Offentlig mat av (S) till landsbygdsminister (C) 2012/13:390 Samernas ställning som ursprungsbefolkning av (SD) till landsbygdsminister (C) 2012/13:391 Trängselskatten i av (S) till finansminister (M) 2012/13:392 Effekten av bolagsskattesänkningen av (S) till finansminister (M) 2012/13:393 Ekonomiska frizoner och avgiftsnedsättning av (S) till finansminister (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:461 Mobiltelefonins täckning av (V) till statsrådet (C) 2012/13:462 Föreningsrätten och det ideella arbetet av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2012/13:463 hållning vad gäller situationen i /av (MP) till utrikesminister (M) 2012/13:464 Arbetsmiljö för bemanningsanställda av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:465 Reglerna om sjukpenning av (S) till statsrådet (M) 2012/13:466 Avdrag för övriga utgifter av (S) till finansminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:436 Ersättning till barn omhändertagna i samhällsvård av (S) till statsrådet (KD) 2012/13:437 Distributionen av nätdroger av (S) till statsrådet (KD) 2012/13:442 Bidrag till resurscentrum för kvinnor av (S) till näringsminister (C) 2012/13:445 Vuxenutbildning som insats för nyanlända av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:446 Vuxenutbildning efter individers behov av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:447 Utredningen om förändringar i tvångsvården av (S) till socialminister (KD) 2012/13:448 Hot mot ideell sektor av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2012/13:449 Papperskvitton av (S) till finansminister (M) 2012/13:450 Tyst godkännande av (S) till finansminister (M) 2012/13:451 Skattebefrielse för höginblandade förnybara drivmedel av (MP) till finansminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 29 (delvis), av talmannen därefter till och med 11 § anf. 64 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 89 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 118 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 153 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.