prot · H00956 · 2013-01-23 00:00:00 — I denna utredning redovisades bland annat en intervjuundersökning omfattande restauranger och frisörer och deras erfarenheter. Den visade att en majoritet av restaurang- och frisörföretagen gav personalliggarna ett gott betyg. De ansåg att personalliggarna hade lett till minskat svartarbete och sundare konkurrens. De allra flesta ansåg även att det var enkelt och gick snabbt att fylla i personalliggarna och att systemet inte upplevdes som tids- och kostnadskrävande. har också erfarenhet av detta system och har kunnat minska sina kontrollbesök ute i företagen i takt med att lagstiftningen så att säga har satt sig i praktiken i dessa branscher. Men det var först som regeringen kom till skott med en proposition om att utvidga systemet med personalliggare och då bara vad gäller tvätterier. Vi i välkomnade naturligtvis det senkomna förslaget men motionerade om att även byggbranschen skulle omfattas, vilket nu en majoritet i utskottet har ställt sig bakom. I propositionen lyfts det fram flera bra argument för att närvaroliggare bör införas inom byggbranschen. Det nämns väl dokumenterade problem med svartarbete. Regeringen skriver att det är angeläget att stödja branschens ansträngningar i denna kamp. Det sägs också att åtgärder för att motverka förekomsten av svartarbete är starkt efterfrågade av branschen. Byggbranschen i samverkan är så angelägen om att få en lagstiftning på plats att de har erbjudit sig att avsätta resurser för att bistå regeringen i att ta fram konkurrensneutrala och effektiva regler. Trots detta drog alltså regeringen en annan slutsats angående byggbranschen, med hänvisning till att utredningsförslaget i vissa delar inte var rättssäkert utan behövde utredas ännu mer. Det gäller till exempel att byggverksamhet inte utförs i en verksamhetslokal och utredningens begrepp arbetsplats, som regeringen inte anser vara tillfredsställande. Regeringen har alltså haft på sig att lösa detta men har inte lyckats. Det är inte utan att man undrar om det i första hand är den politiska viljan som har saknats. finns det som sagt en majoritet här i kammaren som vill komma till skott när det gäller personalliggare inom byggbranschen och vill tillkännage för regeringen att vi vill se ett konkret förslag om personalliggare i byggbranschen som kan träda i kraft senast . Regeringen har alltså på sig. Det måste den kunna klara, inte minst eftersom det är en enig byggbransch både arbetsgivare och fack som efterlyser detta genom Byggbranschen i samverkan. I sitt program Krafttag mot svartarbete har man tagit fram ett system för närvarokontroll på frivillig grund som kallas ID06. Det finns också erfarenheter från , som är ett samarbete mellan byggbranschen, och . Det har gått förslaget om personalliggare inom byggbranschen presenterades, men regeringen har inte lyckats få fram ett konkret förslag. I sista stund tillsatte Finansen en utredare med uppgift att utreda hur ett kontrollsystem kan vara utformat i byggbranschen. I utredningen ingår åter frågan om personal- eller närvaroliggare. Dock ska utredaren presentera sitt förslag , vilket står i direkt konflikt med utskottets begäran om ett förslag så att personalliggare kan börja tillämpas i byggbranschen detta år. Det är inte utan att man frågar sig om regeringen gör detta för att obstruera det troliga riksdagsbeslutet. Eller är förklaringen till regeringens senfärdighet i denna fråga att den är oenig? Har med hjälp av regelförenklingsargumentet förhalat ärendet? Det är en fundering som uppstår när man läser uppdraget till den nye utredaren. är utskottet i sak överens om vikten av att ta fram ett förslag för att minska skattefusket inom byggbranschen. Regeringssidan har tagit fram en tidsplan. Det ska finnas ett förslag . Vi begär att det ska finnas på plats . Man kan tycka att om regeringen prioriterar detta och sätter fart , , borde en proposition kunna finnas på plats när öppnar . Det är mycket en fråga om vilja. Och i utredningsuppdraget, som regeringen har sagt, står det faktiskt att förslaget ska finnas . Det finns alltså möjlighet för regeringen att lyssna. Jag tycker också att regeringen ska lyssna på riksdagsmajoriteten i frågan och göra allt den kan för att komma med förslaget tidigare så att regeringen kan uppfylla önskan om att systemet ska vara på plats . Med den förhoppningen, herr talman, är det en glädje att kunna yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. 32 (M): Tack för debatten om skatteutskottets betänkande! Jag skulle bara vilja säga ett par ord om det som faktiskt finns i skatteutskottets betänkande, och det är lagstiftning. Det är ny lagstiftning. Vi utsträcker personalliggarna också till tvätteribranschen. Det träder i kraft . Vi har pratat om mycket annat men inte om det lagstiftningsförslag som faktiskt ligger på bord och som vi enigt kommer att rösta för. Det är viktigt, och det är välkommet. Jag vill också säga att jag har förståelse för oppositionspartiernas återkommande uppfattning att det görs för lite och . Jag har förståelse för det. Jag tycker möjligen att just den här dagen inte är den bästa dagen att säga det, när vi faktiskt gör reformer och gör insatser mot svartarbete och skattefusk. Detta är bara en del i en serie av reformer som vi alla känner till men som jag ändå vill påminna om. Vi har infört kassaregister i lagstiftningen. Vi har infört personalliggare för restaurangbranschen och för frisörbranschen. Vi har under arbetet i utskottet återkommande antagit nya och uppdaterat gamla informationsutbytesavtal med så kallade skatteparadis. Bara är det över trettiotalet sådana. Jag vill bara påminna om att vi inte ska reducera arbetes roll. Vi antar faktiskt reformer. Vi antar informationsutbytesavtal. Vi antar ny skarp lagstiftning som försvårar för svartarbete och skattefusk i . Jag vet att vi tycker olika om det här. Men jag vill ändå nämna reformer som och som bidrar till att svartarbete blir mindre vanligt förekommande i . Jag vill också påminna om det uppenbara, att vi faktiskt har väsentligt ökade anslag till . Det har i allra högsta grad bidragit till att den svarta ekonomin trängs tillbaka. Jag vill också nämna att vi återkommande får kvitton på just detta. Den svarta ekonomin i trängs tillbaka. Det där är av naturliga skäl väldigt svårt att mäta och vara helt säker på. Men indikatorer både och visar faktiskt att den svarta ekonomin, svartarbeten och skattefusk, med all sannolikhet blir mindre förekommande i . ser vi att skattemoralen i stiger. Det är förstås mycket välkommet och en mycket viktig utveckling. Legitimiteten för vårt skattesystem ökar. Svenska folkets lojalitet mot skattesystemet ökar också. har dragit det här för utskottet. Och jag vill gärna påminna om att det är signifikanta attitydförändringar. Allt fler tar tydligt avstånd från skattefusk och svartarbete, och allt fler gillar vårt skattesystem. Bland svenska folket är det allt fler som gillar vårt skattesystem. Vi ska inte slå oss för bröstet alltför mycket. Jag vill påminna om ärendeplanen. ärendeplan visar att det här arbetet kommer att fortgå med kraft. Vi har informationsutbytesavtal med . Vi har informationsutbytesavtal med . Vi har en ändring i skatteavtalet mellan och . Vi har informationsutbytesavtal med . Vi har informationsutbytesavtal med . Vi har förslag om månadsredovisningar. Vi har förslag om mer kassaregisterlagstiftning. Detta finns i ärendeplanen för vårterminen. Den här utvecklingen måste vi arbeta vidare på. Det är angeläget att kräva mer och göra mer på detta fält. Men låt oss bara notera att det är den utveckling som pågår. Den svarta ekonomin i trängs tillbaka, och skattemoralen i stiger. Det är viktigt, och det är mycket välkommet. 33 (S) replik: Tack, ordföranden i skatteutskottet, ! Det är ju detta vi säger. Det finns en samstämmighet i det här som vi har pratat om under hela den här debatten. Då undrar vi: Är det bara tomt prat, eller är det allvar? Tidningen får man som medlem i det förbundet. Det står: Här är de tio största skattefuskarna. Var är de? Det står om smitarna, och det finns en lista med 15 byggföretag som skattefuskar mest. Det är klart att det finns en frustration över att det här får fortgå. Det är ändå vi pratade om att det här skulle kunna genomföras. Man har haft på sig och har inte gjort det. Jag tycker att det är min skyldighet, och vår skyldighet som riksdagsledamöter, att säga till regeringen: måste ni komma, för det finns en samstämmighet åtminstone i retoriken i skatteutskottet om att det här är viktigt. Låt oss då se till att det blir gjort. Vi säger inte att det ska göras en del har antytt att vi skulle komma med lagförslag då. Vi säger att det ska komma inom 2013, och det ska vara på plats . Nog ska man med tusen medarbetare kunna fixa det. Då är vi överens. Det är viktigt att det framgår för svenska folket att vi inte ser med blida ögon på det som beskrivs i den här tidningen. Vi måste komma till rätta med detta, inte minst av det skälet att de seriösa företagen, byggföretagen, ska ha möjlighet att vara med och konkurrera på den marknad som finns. 34 (M) replik: Jag lyssnar noga på och tycker att han slår in öppna dörrar. Socialdemokraterna och de fyra oppositionspartierna slår in öppna dörrar. Regeringen arbetar redan med frågan. Vi i allianspartierna säger i vår reservation att det är angeläget att lagstiftning kommer på plats och att vi får ett kontrollsystem som effektivt tar ned svartarbetet i byggbranschen. Det är ett regelverk som ska vara effektivt. Det ska vara rättssäkert. Och det ska framför allt vara praktiskt genomförbart. är en erfaren riksdagsledamot. Han har varit ordförande i försvarsutskottet och arbetsmarknadsutskottet. Han vet det här. Socialdemokraterna har den insikten. Jag är förvånad över att man inte visar större förståelse för beredningsprocesserna när det gäller lagstiftning. Det här är ingen lekstuga; det är vi alla överens om. Det vi gör ska vara seriöst. Det ska vara ett kontrollsystem som blir effektivt, rättssäkert och praktiskt genomförbart. Jag kan förstå att oppositionspartierna ligger på och säger: Vi ska ha mer. Man talar nog för hela utskottet när man uttrycker att det är angeläget. Men ska vi inte också vara överens om att vi ska ha en lagstiftning som gör att kontrollsystemet i byggbranschen blir både effektivt och rättssäkert och att det är praktiskt genomförbart? Av de kommentarer som har kommit från branschen framgår att det inte går att hafsa fram detta. Det går inte att få ett förslag som på ett seriöst sätt pressar tillbaka svartarbete i bryggbranschen. Låt lagstiftningen ta sin tid så att vi får ett effektivt verktyg mot svartarbete i byggbranschen. 35 (S) replik: Jag tycker inte att man hastar fram något. Regeringen och de tusen anställda på har haft på sig att fixa detta, men inte gjort det. Man har inte gjort någonting för att fixa detta. Då är det väl rimligt att säger ifrån? Jag har, som sade, varit ordförande i en del utskott. Det är rätt. Jag var ordförande i arbetsmarknadsutskottet under socialdemokratisk majoritet. kan läsa i protokollen vad utskottet gjorde. Vi gav den socialdemokratiska regeringen flera tillkännagivanden när vi tyckte att den inte skötte sin uppgift. Ett enigt utskott sade då att det var dags att leverera en proposition och att man hade väntat för . Jag skulle vilja se en sådan vilja också från . Då kommer vi med i samma historiebok som visar att vi kan säga till vår egen regering: Se till att verkställa . Ni har haft på er, och ni verkställer inte. Vi har gett regeringen för att fixa detta, så vi är rätt så generösa. Men har man inte klarat det klarar man det kanske inte på ett. 36 (M) replik: Titta på utskottets ärendeplan. Titta på propositionslistan. Titta på den serie av förslag som tar sikte mot svartarbete och skattefusk, inte bara i byggbranschen utan mer generellt. Det är en serie förslag som tar sikte på att stänga ned skatteparadisen. Det är förslag med krav på kassaregister och månadsredovisning. Regeringen har nu i dagarna tillsatt en utredning som syftar till ett kontrollsystem för att minska svartarbetet i byggbranschen. Glöm inte helheten. borde vara glad kanske inte nöjd över utvecklingen i att skattefelet, den svarta ekonomin, trängs tillbaka som skattemoralen, svenska folkets vilja att betala skatt, ökar. Den utvecklingen sker nu och har skett . Vi har börjat bryta utvecklingen i den svarta ekonomin. Den trängs tillbaka. Synen på skattefusk förändras signifikant. Det är nu ett mycket större avståndstagande. Svenska folket känner legitimitet för och lojalitet med det svenska skattesystemet. Svenska folket gillar i större utsträckning vårt skattesystem. Det är en utveckling som jag tycker att borde välkomna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 13 § Associationsrätt m.m. Föredrogs civilutskottets betänkande 2012/13:CU5 Associationsrätt m.m. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 37 (MP): Betänkande 5, Associationsrätt m.m., är ett motionsbetänkande som behandlar 17 yrkanden från 14 olika motioner. Nästan hälften av yrkandena kommer från miljöpartister, så nu befarar säkert mina utskottskolleger att jag ska prata väldigt . Men utskottet har valt att behandla de flesta av förslagen förenklat, så det är bara i en fråga som jag har en reservation att försvara. Att jag dessutom har en jobbig förkylning gör att jag inte har för avsikt att uppehålla kammaren särskilt . Från sida skulle vi självklart gärna se att vågade vara lite mer på bettet när det gäller jämställdhet mellan könen. I det här betänkandet finns ett flertal förslag om kvotering på såväl kommunala som statliga och privata bolag liksom förslag om kvittering i de stora börsbolagens valberedningar. Den här frågan behandlade vi i kammaren , alltså för bara drygt en månad sedan, när vi debatterade vårt betänkande nr 14. Eftersom jag har ont i halsen tänker jag inte upprepa alla argument som vi hade i den debatten. Det gör inte frågan mindre viktig. Det tycker jag att kammaren ska komma ihåg. Jag ska i stället använda den röst jag har till att säga några ord om reservationen som handlar om hållbarhetsrapportering en reservation som jag alltså yrkar bifall till. Inom EU pågår diskussioner om att lägga fram förslag om hållbarhetsrapportering. menar att borde gå före och visa vägen. På det viset skulle vi kunna påverka hur hållbarhetsrapportering utvecklas och ser ut som verktyg så att det blir kraftfullt och inte bara ännu en av alla de papperstigrar som politiken tyvärr ofta skapar. Hållbarhetsrapportering är ett verktyg som försöker bygga en bro mellan de internationella konventioner som det globala politiska systemet enas kring och de konkreta verksamheter som bedrivs i företagen. Syftet med hållbarhetsrapporteringen är att förbättra styrningen mot de gemensamma målen, exempelvis när det gäller resursfrågor, miljöfrågor och klimatmål samt effektivitet när det gäller hur man utvecklar hänsyn till biologisk mångfald och hur man arbetar med ekosystemhänsyn. När bildades var vi ensamma om att tala om hållbar utveckling. De gamla partierna vägrade på många håll runt om i landet att debattera med oss när vi tog upp frågor om resursknapphet, hotade biotoper, konsumismens skadeverkningar, växande orättvisor och vikten av ett globalt perspektiv. är förmodligen alla partier överens om att vi måste anta utmaningen att bygga ett hållbart samhälle och skapa en hållbar framtid. Men rädslan för själva förändringen är fortfarande så stor att en majoritet avslår den motion om hållbarhetsrapportering som finns i det här betänkandet. Det börjar bli ont om tid. Därför måste vi öka takten i arbetet på en hållbar framtid. Jag hoppas därför att regeringen, trots detta avslag, själv kommer med en proposition gärna . Jag tror att alla förstår att det inte räcker med internationella konventioner och en massa fina ord. Det måste bli konkret handling, och det måste ske snart. Jag yrkar alltså bifall till reservationen. 38 (M): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. I betänkandet finns det, som nämnde, ett tjugotal motionsyrkanden. Det finns en reservation om hållbarhetsrapportering. kommer detta år att lägga fram ett förslag om hållbarhetsrapportering för alla större företag. Frågan om hållbarhetsrapportering är alltså föremål för pågående arbete inom EU. 39 (C): Det är en kort talarlista, och det är korta anföranden. Det beror kanske på att en del av de frågor som har vållat debatt har diskuterats i ett annat sammanhang, vilket framhöll. Då återstår den reservation som har skrivit om hållbarhetsrapportering. Jag vill påminna om att 1960 väckte den första miljömotionen i riksdag. Hållbarhet är en viktig del av drygt hundraåriga historia och vår mer än hundraåriga framtid också, för den delen. Det är glädjande att så många företag intresserar sig för hållbarhetsfrågor, både på eget initiativ och i sammanhang där det offentliga är en delaktig spelare. Kommunernas roll som upphandlare är viktig när det gäller att sätta upp kriterier för vad som ska gälla för de företag som de tecknar ramavtal med. Hemma i finns EMC, Energi- och miljöcentrum, en förening som har funnits och som jobbar bland annat för att bygga kunskap och driva projekt med energifokus tillsammans med näringslivet och andra regionala aktörer i . Medlemskap där är öppet för alla företag som har ett behov av inspiration och hjälp med energi- och miljöfrågor eller som har något att bidra med till andra företag. Föreningen grundades av åtta starka företagare i . presenterar sin rapport till en grönare framtid för vår näringsminister på . I den beskrivs hur världen mot bakgrund av att den globala medeltemperaturen stiger och att människan överutnyttjar jordens resurser i snabbare takt måste ställa om och vilka utmaningar står inför på kort och på lång sikt. Grön omställning skapar nya möjligheter för grönare lösningar på nya marknader där den globala konkurrensen hårdnar. Fokus för svenska börsföretag måste vara att själva anpassa sig till en sådan utveckling. Energiforskningspropositionen, som presenterades av , innehåller årliga satsningar på 1,4 miljarder som också inkluderar näringslivet som ska arbeta med fem fokusområden. Det är en fossiloberoende fordonsflotta, kraftsystem som klarar förnybar elproduktion, energieffektivisering i bebyggelse, ökad användning av bioenergi och energieffektivisering av industrin. införde tidigt riktlinjer för Hållbarhetsrapportering för statligt ägda företag. Under den förra mandatperioden togs det under ledning fram nya riktlinjer med förtydligade informationskrav för de statliga bolagen. Det är ett ansvar som staten har som ägare av svenska folkets egendom. Det är ju främst ett ägaransvar att ha hållbarhetsrapportering. Om vi skulle tillmötesgå reservationen kommer det att behövas särskild lagstiftning, förändring i aktiebolagslagen, i bokförings- och redovisningslagen, för att tvinga företagen att göra något som de rimligen själva borde ha ett intresse att ta initiativ till. CSR, corporate social responsibility, blir för fler och fler företag en konkurrensfördel och ett villkor för att de ska kunna göra affärer. Vi ser en utveckling där behovet att lagstifta om detta är litet. I betänkandet står det, som har sagts tidigare, att ett direktiv från EU är på väg. Ändå kommer det nu förslag om att samtliga större bolag ska införa hållbarhetsrapportering. Det är inte bara statliga företag som ska jobba aktivt för att främja goda etiska principer, uppförandekod och jämställdhetspolicy, som det står i regeringens riktlinjer till de statliga bolagen. Många av storföretagen gör redan det. Jag kan här visa upp Volvogruppens senaste hållbarhetsrapport . Eftersom ett EU-direktiv är på väg ska jag kanske inte säga att hållbarhetsrapportering för större svenska företag är något som inte behövs. Men mot bakgrund av att så mycket händer inom det här området och att ett initiativ redan har tagits av EU yrkar jag avslag på reservation och bifall till förslaget i betänkandet CU5. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 14 § Snabbare betalningar Föredrogs civilutskottets betänkande 2012/13:CU6 Snabbare betalningar (prop. 2012/13:36). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 40 (S): Låt mig börja med att yrka bifall till reservation 1. Det är en reservation som är gemensam för Socialdemokraterna, och . Sedan vill jag gå vidare med något som är positivt i propositionen. Regeringens förslag innebär att betalningstiden för fakturor till myndigheter och andra offentliga organ blir maximalt . Det är bra, men det räcker inte. Ett litet företag som utför ett arbete ska inte behöva vänta än så på sin betalning. Detta känns därför som en högst rimlig ordning. Det är positivt att myndigheter och offentliga organ på detta sätt visar vägen och underlättar för små och medelstora företag. Men varför stannar regeringen vid detta? Varför ska det vara skillnad om småföretagaren fakturerar en myndighet och om småföretagaren fakturerar ett annat företag? Jag förstår inte detta. Det lilla företaget behöver få sina pengar lika snabbt oavsett vem som har fakturerats. Jag har svårt att se argumenten för att göra denna skillnad. När jag träffar småföretagare är frågan om betalningstider något som de ofta tar upp som ett stort problem. Långa betalningstider försämrar dessa företags likviditet och lönsamhet. Detta kan i förlängningen också få negativa effekter för samhällsekonomin. Det är inte ovanligt att småföretagare får vänta mycket länge på att få betalt för sina varor eller tjänster. Det handlar ibland om betalningstider på . får de själva ligga ute med pengarna. Ofta får de också betala in momspengarna till staten innan deras faktura är betald. Det är inte rimligt att stora företag använder mindre företag som bank, framför allt inte i dessa tider då många småföretag har svårt att få lån av bankerna. Regeringens förslag om att det ska vara möjligt att avtala om längre betalningstid än gör att det i praktiken kommer att handla om betydligt . Hur ska små företag kunna stå emot de stora företagens krav på längre krediter? Det är inte lätt. Hur ska underleverantören kunna hävda sin uppfattning mot ett stort företag utan att behöva vara rädd för att bli av med en stor kund? Det kanske till och med är den största och viktigaste kunden, eller rent av den enda kunden. Varför ska det i fortsättningen vara möjligt för stora företag att använda sina underleverantörer som bank? Jag förstår inte det. Underleverantörer är ofta små företag som är i stark beroendeställning till det stora företaget. Vi föreslår därför att är den betalningstid som ska gälla också mellan företag. Det finns ingen anledning till olika regler i detta sammanhang. Det kommer att stärka små och medelstora företags möjligheter att finansiera en expansion. Det är nödvändigt för att fler jobb ska kunna skapas nu när vi är inne i en ekonomisk nedgång med stigande arbetslöshet och vikande sysselsättning. Vi inser att en lag om maximalt 30 dagars betalningstid inte helt kan jämna ut den starkare partens övertag vid affärsuppgörelser. Men det är en viktig del i arbetet med att skapa ett sundare förhållande mellan parterna. Vi vet att det skulle betyda mycket för de små och medelstora företagen. En undersökning bland 2 000 av landets småföretagare visar att av dem föredrar 30 dagars betalningstid. önskar ännu kortare betalningstider. vill ha än . Regeringens förslag stöds med andra ord endast av av småföretagare. Man kan säga att regeringen står bakom småföretagarna, men den står så långt bakom småföretagarna att det inte syns att den står bakom dem. Vi står på småföretagarnas sida och tycker att önskemålen om skäliga betalningstider är rimliga. Regeringen bör helt enkelt komma tillbaka med ett nytt lagförslag som innebär att 30 dagars betalningstid är det som ska gälla också mellan företag.