prot · H00964 · 2013-02-13 00:00:00 — I alla sammanhang där vi kan samarbeta med EU ska vi samarbeta, men samarbetet ska bygga på samsyn. 41 (FP) replik: Kvotflyktingar är människor vi tar emot i . Det är inte människor vi hjälper på plats, men jag är väldigt glad över att vi kan vara överens om att hjälpa fler flyktingar i . Saken är den att det inte bara stannar vid att talar med kluven tunga gentemot de kristna befolkningarna i . Det gäller även försvaret. Vi ser en situation där rustar upp. Vi ser en situation där amerikanerna omprioriterar och kommer att successivt minska sin närvaro i . Då säger vi från sida att vi vill se höjda försvarsanslag. Vi tycker att det är viktigt. Men vi är alldeles övertygade om att detta inte på något sätt räcker. Vad som krävs är en ökad interoperabilitet, ett fördjupat samarbete, mer effektivitet, mer pooling and sharing i . Detta förutsätter ett fördjupat Europasamarbete. Det är omöjligt att ha ett starkare försvar men mindre av eller att hjälpa flyktingar och utsatta minoriteter i men ha mindre av . Det går inte ihop, . 42 (SD) replik: Jag tror inte att någon sverigedemokrat har sagt att vi vill ha mindre av . Vi vill ha mer av , mer av samarbete och mer av demokrati. Det är det jag säger här. Jag förstår inte vad det har att göra med att man inte kan satsa mer pengar på försvaret. Jag tror att är det parti i den här kammaren som entydigt satsar mest pengar på försvaret. (Applåder) hyllar sig själva för att man har kommit på att vi har rätt. Jättebra att vi får det erkännandet. Jättebra också att vi får erkännandet vad gäller invandringspolitiken som vi har fått från . Om man sedan står för sina ord återstår att se, men jag välkomnar utvecklingen. Talar med kluven tunga tycker jag att det är som gör i sammanhanget. är den som står för ett federalt men själv hävdar att han är demokrat. Jag menar att det är ett motsatsförhållande; man kan inte vara både och. 43 (V): Jag ska tala om situationen i . Konflikten i är en konflikt som ibland glöms bort, sjunker undan. Det finns många saker när det gäller den utrikespolitiska debatten som är viktiga, men den här konflikten och situationen i är i princip ständigt aktuell och har varit det i många, . Hur situationen är där nere och hur det hela eskalerar till det sämre är en hjärtefråga för många av oss. såg jag en film på tv, som hette Fem förstörda kameror. Jag tror att många av er andra såg den också. Det var en väldigt bra film, en dokumentär där en palestinsk man filmade konflikten mellan framför allt israeliska soldater och den palestinska befolkningen i olika byar, främst i en by som heter . Jag har varit där nere, och det jag har sett kom fram väldigt tydligt i filmen. Det var ett par sekvenser som jag skulle vilja lyfta upp. Det som framför allt slog mig var bilden av en ung man som har bakbundits, har bindel för ögonen och har dragits in framför en israelisk militärbil. Fram kommer en israelisk soldat och kallblodigt skjuter den här unge mannen i benet. Syftet är naturligtvis att han ska skadas så att han inte på något sätt är kvar som motståndare till överhöghet. Den andra är en sekvens som handlar om en man han har förekommit i filmen tidigare; han har protesterat och varit lite av barnens favorit i en situation där han står bakom ett stängsel och skriker åt israeliska soldater. Plötsligt blir han skjuten rakt i hjärtat och avlider på plats. Det är två sekvenser som jag tycker är symboliska men också signifikativa för hur situationen i blir värre och värre. Jag tycker att man ska ta det här på ett oerhört stort allvar. Vi vet att det inte är en konflikt mellan jämbördiga. Palestinierna är underlägsna. är en av världens starkaste militära stormakter. Man ockuperar och använder ockupationen till att förminska palestiniernas tillgång till sitt eget land. Övergreppen för att göra det är inte bara genom israeliska soldater som ockupationsmakten har på området, utan det handlar också om det som är det viktigaste, nämligen bosättarpolitiken. Det har blivit en apartheidpolitik som av många sydafrikaner från apartheidtiden beskrivs som värre än vad situationen var i . hade vi en konferens i som handlade om situationen i . Det är kanske så att är det som det är mest fokus på. Det händer väldigt mycket där. I princip stjäl bosättare land från palestinierna. Men jag vill påstå att situationen i är det som är värst. Där släpar man ut palestinska familjer från deras hem och sätter in bosättare. Man helt enkelt ockuperar deras hem och låter dessa familjer bo på gatan. Detta är apartheidpolitik. Situationen i är så pass kritisk att man till och med har svårt att ta hand om de människor som inte har någonstans att bo. Det här är utifrån synpunkt en planering för att man ska göra hela till . Man vill inte ha palestinierna kvar. Det är ett syfte som jag tycker är rätt uppenbart. Då har man inga skrupler med att bryta mot mänskliga rättigheter och folkrätten. Jag tycker att det är dags, har varit det länge, att lyfta frågan hur vi gör för att förhindra den apartheidpolitik som bedrivs i , där israelerna helt enkelt fördriver palestinierna från deras hem. Sanktioner måste till. Vi pratar om EU och om roll. Det som är signifikativt är att efter FN:s erkännande av som observatörsstat det kan vara en fråga om retorik, men palestinierna betraktar sig själva som stat och erkänns som stat av många har ökat trycket. Man har till och med lov att bygga i det fredliga området runt för att bygga ut som israeliskt. Det här är naturligtvis någonting som vi på något sätt måste göra något åt. Sanktionerna mot för att stoppa detta måste öka. är naturligtvis en maktspelare här, men även och EU, med de handelsavtal vi har, skulle kunna göra mycket mer för att stoppa det. Något som också är oroande är att just den här situationen kan vara en orsak till ökade konflikter. Vi har haft något som kallas för den arabiska våren där många länder har omdanats, skulle jag påstå, till det bättre ibland men kanske inte riktigt så bra . Vi vet inte riktigt vart utvecklingen tar vägen. En sak som då påverkar är naturligtvis aggressivitet i området, till exempel när man tar sig in och attackerar på syriskt område. Vi vet att har en oerhört tuff situation med ett inbördeskrig som kostar många liv. Att då passar på att gå in och attackera mål inne i är naturligtvis en orsak till ökad konflikt och också en orsak till oro för vart utvecklingen i tar vägen. Jag menar att det här är någonting som vi måste ta fasta på. Vi måste agera mycket mer både i och via EU för att på något sätt få stopp på det här. Annars kommer det att eskalera till något som är väldigt otäckt och som kan vara en orsak till mycket utökade konflikter i just . 44 (FP) replik: går skam på torra land. Över 60 000 människor, , har dödats i sedan kriget tog fart över 60 000 människor! Över 800 000 människor från är registrerade flyktingar. Det pågår en fullständig söndersmulning av landet från sida, från regimens sida, och också med jehadistiska rebeller på den andra sidan. Och vad har att säga om detta? Jo, att det största problemet med det som sker i är att israelerna har smällt en konvoj med vapen från på väg till Hizbullah, att israelerna har oskadliggjort anti air missiles, ett luftförsvar för Hizbullah vilket kraftigt skulle bli en så kallad game changer, som det sägs på politikerspråk. Är det viktigaste, , som du har att säga till de 60 000 människor och deras anhöriga som har dödats i att det värsta brottet under det här kriget är att israelerna har stoppat en vapenkonvoj från till Hizbullah? Detta är mycket, mycket märkligt. 45 (V) replik: Jag vet att är oerhört Israelvänlig och tar alla chanser att på något sätt ställa sig till försvar för , oavsett vad som sägs. Under mina , , nämnde jag en sak som oroar mig, att israelerna är aggressiva. Det som jag talade om under ungefär fem och en halv minut var ockupation av . En sak som är bra på är att lyfta upp delar av saker men som inte är huvudsaken. har på många sätt en retorik som jag har stött på . Man försöker ta undan det som händer, ta undan huvudsaken, i ett anförande för att hitta något slags försvar för att det är som det är. Kan stå och försvara det som hände i dokumentärfilmen? Det skulle jag vilja veta. Kan du försvara det som den israeliska soldaten gjorde och det som ockupationsmakten i gör mot ? Det är det som är frågan egentligen. 46 (FP) replik: Detta är mycket förvånande. Vi har ett inbördeskrig i . tycks inte ha någon som helst empati för de människor som fallit offer där utan benämner som den aggressiva aktören i detta krig. är ju det land som verkligen har försökt att navigera i detta på ett mycket pragmatiskt sätt. Den aggressiva aktören i regionen är ju . Det är de jehadistiska rebellerna, sponsrade av , som bekämpar al-Asad för att bygga upp en helt annan typ av diktatursamhälle efteråt. De aggressiva aktörerna i regionen är de som skjuter raketer, de som startar krig, de som lemlästar sina befolkningar och de som låter sina medborgare grävas ned i massgravar. har inte nämnt ett ord om dessa, utan just det faktum att den lilla staten med det lilla territoriet med de mycket aggressiva grannarna och den lilla judiska staten som försöker överleva attackerar en vapenkonvoj från på väg till Hizbullah anser är den mest aggressiva aktionen i . Detta är fullständigt perspektivlöst, fru talman. 47 (V) replik: Jag skulle vilja tacka för inlägget. Det visar med all önskvärd tydlighet hur resonerar när det gäller . är ett land i trasor, definitivt, men det var inte det jag talade om. Mitt anförande handlade om . Jag tycker att borde ta till sig den retoriken och de argumenten i stället för att alltid försöka skyla över och lägga dimridåer över det som är ett problem. är ett problem , men ockupation av är ett stort problem. Hur stort det är och hur vi ser på det kan vi diskutera någon annan gång. Men värderingen är att det är ett oerhört stort problem med en aggressiv ockupant i området som dessutom går in på andra länders territorier. Det är ett oerhört stort problem att försöker lägga dimridåer över den situationen i stället för att ta en seriös debatt. Jag hoppas att det var sista gången vi hörde de här argumenten från . 48 (FP) replik: Jag har en direkt fråga till . Hur ska konflikten i lösas enligt ? Det var en direkt fråga och jag vill ha ett direkt svar. 49 (V) replik: är naturligtvis ett stort dilemma, och som många har sagt är det en svår konflikt att lösa. Vi måste naturligtvis skilja de stridande parterna åt på något sätt. Vi måste in med mycket mer stöd och bistånd till civilbefolkningen. Hur det ska göras är svårt att säga, därför att det är dessa situationer som blockeras. Det är flera stormakter som försöker att ta ut varandra i den här situationen, och man har inte löst den på EU-nivå eller på FN-nivå . Jag kan inte säga att jag har en lösning här och . Men jag skulle vilja se en mycket större insats med framför allt bistånd, att man ser till att den syriska befolkningen får möjlighet till en mycket bättre situation när det gäller både mänskliga rättigheter och naturligtvis försörjningen. 50 (FP) replik: är man tvungen att ta till våld för den goda sakens skull. I har en diktator och hans far styrt landet , det vill säga . Det är ett parti, Baathpartiet, som har styrt landet , . Tala om demokrati! Tala om tyranner! Jag vet inte om över huvud taget vill att den här diktatorn ska försvinna från makten. Eller tycker man kanske att är pro , fast bara till ordet, och att man därför inte ska tala alls om ? Ett klart besked från och borde vara: Vi vill att folket ska segra. Vi är emot diktatorn som med alla medel måste bort. Det vill jag gärna höra från dig och , men det har jag, tyvärr, inte hört. 51 (V) replik: kan gärna få höra massor av olika saker från . Vi vill självklart att diktatorn ska bort. Men jag förstår inte riktigt varför man går upp i den här debatten och fokuserar på andra saker än det som jag har sagt i mitt anförande. Repliken handlade faktiskt inte om det jag sade i fem och en halv minut av mitt anförande, utan den handlade om andra saker. Jag tycker inte att det är riktigt hederligt att försöka ta udden av det jag sade och ville ha fram i mitt anförande. är en konflikthärd som alla är engagerade i, även . Vi vill inte ha någon diktator där. Men det finns också länder runt omkring som är ett problem. är det en ockupation av där kraftigt överträder de mänskliga rättigheterna. Och det blir inte bättre i för att man gör som man gör i eller för att man attackerar . Situationen i måste man naturligtvis speciellt göra någonting åt. Men det är ingen hjälp att man gör så här från sida. 52 (S): Jag ska uppehålla mig vid det avsnitt i det socialdemokratiska utrikespolitiska dokumentet som rör EU. Det är ett dokument som visar på skillnaden mellan vår och regeringens politik. Till att börja med skulle jag vilja ge regeringen ett erkännande för dels de skrivningar i utrikesdeklarationen som handlar om utvidgningen, ett fortsatt medlemskapsperspektiv för , hela och även , dels de skrivningar som finns om frihandels- och samarbetsavtal vad avser både östra grannskapet och . När det gäller har inte EU:s politik varit så hedrande. Den kontraproduktiva politik som EU och hade som höll diktatorer i under armarna i utbyte mot olja och stabilitet var direkt skamlig. Efter den arabiska våren och när vi nu har en utveckling i området är det därför viktigt att EU:s värderingar kommer till uttryck i reell handling. Det är också viktigt att , inte minst i nordsyd-dimensionen, river muren mellan sitt eget välstånd och grannarnas fattigdom. EU bör bidra till ekonomisk, politisk och social utveckling, exempelvis genom att reformera jordbrukspolitiken som diskriminerar vårt grannskap, och också underlätta handel och kontakt mellan människor. Här är frihandels- och samarbetsavtal viktiga instrument. har vi talat mycket om EU:s kris, krisen i euroområdet, marknaden, effekter för export och annat. Det har varit en viktig diskussion, och vi ser hur EU på många sätt har drabbats hårt av krisen. Inte minst har vi en ungdomsgeneration som riskerar att få det sämre än sina föräldrar. Vi har också en massarbetslöshet som sprider sig. Allt detta är konsekvenserna av finanskrisens andra våg som har flyttat över skulderna från det privata till det offentliga. Förhoppningsvis kan EU komma upp på banan igen, få tillväxt och framtidstro och få i gång investeringar och annat och då sätta fokus på mer än enbart kortsiktig åtstramningspolitik. Vi vill se ett EU som handlar om mer än en marknad och ett valutasamarbete. Vi vill att EU ska vara en union för full sysselsättning. ska i EU och internationellt verka för att svenska företag får fri tillgång till världens marknader på bra och rättvisa villkor. Vi vill också se ett medborgarnas . EU:s arbetsformer måste bli öppnare och effektivare. EU:s ledare ska inte tala om fördjupning om de inte lägger offensiva förslag för att stärka demokratisk kontroll och förankring. Det finns en risk för att man i denna krissituation inför nya samarbetsformer där man tappar bort insyn och kontroll. Vi vill också se ett löntagarnas . Vi ska inte konkurrera med låga löner och sämre villkor vare sig i eller i EU. Därför vill vi se ett socialt protokoll läggas till fördraget. Vi vill också att EU ska vara en union för hållbar tillväxt. Vi vet att inget land kan klara klimat- och miljöhoten ensamt. Vi vill att ska driva EU:s klimatpolitik framåt, inte bromsa den. Vi vill att ska vara aktivt i EU för en internationell klimatöverenskommelse. Detta är några av de EU-frågor som vi lyfter fram i vårt utrikespolitiska dokument. För oss är EU mer än en marknad. Vi vill se en union för full sysselsättning. Vi vill se ett medborgarnas och löntagarnas . Vi vill ha en union för hållbar tillväxt och rättvis klimatpolitik. Vi vill också att EU:s utrikespolitik ska ha tydlig koppling till demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. Detta kommer flera kolleger till mig i den socialdemokratiska gruppen att fortsätta utveckla i dagens debatt. Vi tror att EU:s handelspolitik kan främja en positiv utveckling, inte minst i vårt grannskap. Det krävs frihandels- och samarbetsavtal med östliga partnerskapet och . Precis som regeringen tycker vi att det ska vara en fortsatt utvidgning och att det ska finnas ett medlemskapsperspektiv för såväl som och . EU kan göra skillnad om viljan finns. Vi har visat vägen i det socialdemokratiska dokumentet som heter just Om viljan finns. 53 (KD) replik: Det var många bra och fina målsättningar när det gäller vad Socialdemokraterna vill med EU, och jag tror att vi på många sätt är överens. Jag har dock en fråga om långtidsbudgeten. Socialdemokraterna har till stor del stött regeringen i dessa förhandlingar och är hyfsat nöjda med det resultat vi kom fram till med de andra 26 regeringscheferna. som är socialdemokrat och leder säger på Twitter att han varken vill, kan eller kommer att skriva på långtidsbudgeten. Hur ser på uttalandet från den socialdemokratiska gruppen att inte stödja långtidsbudgeten? 54 (S) replik: får stå till svars för sina uttalanden inför sina väljare. Det är sant att vi tycker att långtidsbudgeten är acceptabel. Vi beklagar att den inte är tillräckligt modern med fokus på investeringar i forskning, utveckling och infrastruktur och att det är för mycket jordbrukssubventioner. Visserligen är det mesta av den svenska rabatten som fick igenom kvar, men den har naggats lite i kanten. Det är dock som sagt en acceptabel uppgörelse som vi har godkänt i . återstår behandlingen i , och det är mycket positionering och många uttalanden från olika personer. Jag hoppas dock att man kommer överens om en långtidsbudget som är det förslag som ligger på bordet. Man hade gärna kunnat gå längre vad gäller moderniseringen, men jag tror att kommer att rösta för. 55 (KD) replik: Jag tackar för svaret. Det är dock lite allvarligt när den som leder den socialdemokratiska gruppen i uttalar sig så negativt om den budget som regeringscheferna kommit överens om. Jag kan inte riktigt hålla med . Vi har påbörjat en modernisering. Jordbruksstödet sänks , och andelen till forskning, utveckling och infrastruktur ökas . Det är alltså ett stort skifte jämfört med det som varit tidigare. När det gäller rabatten skulle vi i det första förslaget få bara 142 miljoner i rabatt. Men sedan gick det upp till 2,8 miljarder. Det var med andra ord ett ganska bra förhandlingsarbete. Jag hoppas att kommer att göra allt för att försöka påverka sina svenska kamrater i så att de ser till att budgeten går igenom. 56 (S) replik: Jag ger samma medskick till , för det finns många kristdemokrater i som vill flytta fram positioner och använda budgetfrågan i en sådan diskussion. Jag har själv suttit i och i budgetutskottet som handhar budgetfrågorna. Jag vet att man i dessa diskussioner har olika roller och att man i olika skeden kommer till olika slutsatser. Här har , våra partivänner och sina roller. Jag vet att är en övertygad person. Jag satt bredvid honom i , så jag hade många tillfällen att tala med honom. Han drivs av det uppdrag han har i parlamentet. Till syvende och sist måste dock parlamentet jämka ihop sig med ministerrådet, och jag är övertygad om att vi når en bra jämkning för bästa. 57 HANS (M) replik: Jag delar mycket av åsikter när det gäller den europeiska utvecklingslinjen. Jag tycker att vi ska använda kammaren även för att peka på likheter mellan partier och mellan Alliansen och Socialdemokraterna. Jag vill knyta an till det som sade. Vi pratar om en tysk socialdemokratisk talman i . Det finns även svenska socialdemokrater. har också uttalat sig när det gäller synen på EU-budgeten. Min korta och koncisa fråga till är: Är det tänkbart att svenska socialdemokrater kan ha en synpunkt i och en annan i ? 58 (S) replik: Vi måste se våra olika roller. Det finns till exempel folkpartistiska ledamöter i som har haft en annan position än regeringen. Är det möjligt, ? De nationella parlamenten och har olika roller, och regeringarna har sin roll. Detta kommer att leda till en förlikning. Jag är övertygad om att man kommer att nå ett bra resultat. Det verkar i alla fall så av kommentarerna att döma. Han är gruppledare för alla socialdemokrater från hela EU i budgetutskottet. Det är bra för Socialdemokraterna i och det är bra för att ha en person i en sådan position. Det innebär att vi måste ha förståelse för att företräder alla socialdemokrater i . Han kommer att göra det fram till dess att det finns en överenskommelse. Det är viktigt att känna till skillnaderna. Hur agerar folkpartistiska ledamöter i förhållande till regeringen? 59 HANS (M) replik: Jag ska inte gömma mig bakom några folkpartister. Jag kan bara notera att när det gäller den politiska familj som och tillhör, EPP, har samtliga fem svenska EPP-ledamöter röstat emot förslaget när har haft möjlighet att ta ställning till det. Jag tycker att det finns en logik i att man tycker likadant i som i . Jag önskar att Socialdemokraterna också kunde göra det och önskar lycka till. har tidigare varit finanspolitisk talesman för Socialdemokraterna. Det är bra att man kombinerar ekonomiska frågor med Europafrågor. Jag nämnde artiklar i och Transatlantic Trends. Har någon uppfattning om att sticker ut på ett positivt sätt, nämligen att svenska folket verkar vara det som har den mest positiva synen på det egna landets ekonomiska förmåga av alla tillfrågade . Vi har haft ett alliansstyre . Är det någon klocka som ringer, ? 60 (S) replik: Klockan ringde när alliansregeringen tog över och såg vilket stort budgetöverskott man hade. Regeringen har haft det väl förspänt och har haft starka offentliga finanser och har på så sätt klarat sig bättre. Vi har dessutom varit förskonade från en bankkris. Om till exempel hade dragits in, vilket var ganska nära, hade också svenska banker kunnat få problem. Då hade situationen sett helt annorlunda ut här hemma. Oaktat att regeringen hade det väl förspänt när det gäller statsfinanserna har man gjort något som jag tycker att vi ska ge regeringen en eloge för, nämligen att man har låtit agera. Vi har haft en Riksbanksledning med lång erfarenhet av finanskriser, inte minst Riksbankschefen, som navigerade helt rätt under krisåren. Jag tycker att regeringen gjorde rätt som lät agera för bästa. 61 (M): Vi moderater brukar säga att vi vill se ett starkare i och ett starkare i världen. Det säger vi för att vi vill att våra värderingar om frihet, öppenhet och demokrati och effekten av dessa ska nå ut till fler människor runt om i världen och göra skillnad i deras vardag. Alltför många människor saknar möjlighet att uttrycka sig fritt och framföra sina åsikter utan att riskera att straffas för detta. Alltför många lever i situationer där krig och konflikt hotar deras säkerhet och frihet. Alltför många lever i fattigdom med ett stort humanitärt lidande och med begränsade eller obefintliga möjligheter till delaktighet i samhället. Det svenska biståndet är omfattande och gör skillnad för människors vardag runt om i världen. Vi ger bistånd genom kontakter med enskilda länder bilateralt. Vi gör det genom omfattande stöd till FN-organ eller genom EU. Biståndet är bara ett av de verktyg som behövs för utveckling. För att nå långsiktigt hållbar utveckling behövs också demokratiska och marknadsekonomiska reformer och ett starkt entreprenörskap och investeringar så att jobb och ett ökat välstånd därmed kan skapas. Avsaknaden av frihet och demokrati och kränkningar av de mänskliga rättigheterna är upphov till såväl mänskligt lidande som konflikter och utebliven ekonomisk tillväxt. Ekonomisk frihet betyder inte per automatik demokrati, frihet och öppenhet, men det ökar förutsättningarna för detta. och är exempel på länder där man inte ser att den ekonomiska friheten leder till demokratiska reformer. Den ekonomiska friheten i dessa länder är relativt stor medan de demokratiska reformerna lyser med sin frånvaro. Förtrycket är alltjämt mycket starkt.