prot · H009130 · 2013-06-27 00:00:00 — Om vi jämför med länder i vår omvärld som är rimliga att jämföra med, till exempel eller , ser vi att många av dessa länder har ett relativt sett lågt deltagande från kvinnors sida på arbetsmarknaden. I för man en officiell aktiv hemmafrupolitik. Det är också detta som är anledningen till att har en väldigt låg arbetslöshet. har en arbetslöshet på , vilket är lägst i . Det är till stora delar tack vare eller på grund av, ska man väl säga att man för en aktiv hemmafrupolitik. I stället för att som kvinna vara arbetslös och söka jobb uppmuntras man att vara hemma. Det tycker jag är problematiskt. ska inte välja den vägen. Trots att jag som sagt tycker att det är en bra interpellation måste jag ändå lite bolla frågan tillbaka till . Jag tycker att det är problematiskt att Socialdemokraterna nu börjar jämföra oss med och lyfta fram som ett positivt exempel. Man talar om att ska ha lika låg arbetslöshet som . minns vi hur det var under tid vid makten. Man förtidspensionerade hundratusentals människor. På så sätt sopade man problemen under mattan och gjorde siffrorna lite mer tilltalande. Detta var den politik ni förde och . hyllar ni för deras hemmafrupolitik eller inte explicit för deras hemmafrupolitik utan för deras låga arbetslöshet, som är en effekt av den och talar om mål för sysselsättning och arbetslöshet utan att presentera konkreta förslag på hur ni ska nå dem. Lägger man ihop detta kan man börja ana ugglor i mossen. Man börjar nästan misstänka att ni ska återgå till den politik ni förde tidigare, som de facto var en hemmafrupolitik. I säger man officiellt att man vill att kvinnor ska vara hemma och ta hand om barnen. Den praktiska konsekvensen blir precis likadan i om man förtidspensionerar en massa kvinnor som faktiskt kan arbeta, vilket var det ni gjorde. Även om det är en bra interpellation och det är viktigt att de här frågorna tas upp tycker jag att borde utveckla sina svar med anledning av hennes eget partis ställningstagande i den här typen av frågor. 77 Finansminister (M): Den fråga man ska ställa sig som politiker är: Vilka är de grundläggande värderingar som ska styra vårt samhälle? Den mest självklara och naturliga utgångspunkten är att alla människor har ett lika värde och att alla människor ska ha möjlighet till frihet att forma sitt liv utifrån sina värderingar och sina föreställningar. De hinder som finns för det det kan vara lagar och regler som ger människor och grupper olika förutsättningar bör förändras. Män och kvinnor, oberoende av etnicitet, sexuell läggning, varifrån i landet de kommer eller från vilken social bakgrund de kommer, ska ha förutsättningar för att i största möjliga utsträckning själva forma sitt liv. Det är den mest självklara liberala utgångspunkten för vårt samhällsbygge. Därför är naturligtvis jämställdhetsarbetet centralt. Det ska inte vara så att kvinnor begränsas av könsroller eller att kvinnors frihet och möjlighet att utvecklas begränsas av strukturer, lagar, regler, normer eller värderingar som gör att deras förutsättningar och tillgång till ekonomiska resurser, arbete, välfärd, frihet och utveckling är sämre. Det är därför regeringen för en väldigt aktiv jämställdhetspolitik. Vi har genom centrala åtgärder som jobbskatteavdrag, sänkt restaurangmoms, RUT- och ROT-avdrag och förändringar av välfärdssystemet förbättrat förutsättningarna för kvinnor att vara på arbetsmarknaden. Det är den mest avgörande jämställdhetsfrågan: att män och kvinnor i lika utsträckning ska ha förutsättningar att arbeta och därmed ha den frihet och självständighet som en egen inkomst ger. Låt mig redovisa att vi trots en mycket svår ekonomisk utveckling, där jämställdheten i många regioner och länder har backat, har gjort framsteg i . Kvinnors sysselsättning har ökat med något över 110 000 personer. Andelen som har gått över till heltid har ökat från . Vi fortsätter en utveckling där mäns andel av föräldraförsäkringen ökar och kvinnors andel långsamt minskar. Det har visat sig, även om det är en längre och bredare tendens, att hemarbetet fördelas jämnare mellan män och kvinnor än vad som varit fallet. Män har ökat sitt hemarbete under småbarnsåren . Fortsätter den utvecklingen kommer vi att nå ett väsentligt jämställdare samhälle. Till detta kommer att kvinnors löner som andel av männens har ökat från . När det gäller sysselsättning, heltid, föräldraförsäkring, hemarbete och löneandel har vi alltså gjort framsteg. Det är naturligtvis inte slumpmässigt. Det sammanhänger med att när vi öppnar vår arbetsmarknad och när vi ger starkare drivkrafter att gå in på arbetsmarknaden och att gå från kortare arbetstid till längre eller till och med heltid gynnar det i stor utsträckning kvinnor. Alla utvärderingar som görs av jobbskatteavdraget, till exempel, visar att eftersom vi gör de största sänkningarna av marginaleffekterna när det gäller de lägre inkomsterna har det störst effekt på kvinnors arbetskraftsdeltagande. Detta visar utredning efter utredning. Till det kommer att en ökad tillgänglighet och en ökad valfrihet inom vård och omsorg och hela välfärdssektorn naturligtvis innebär bättre förutsättningar för kvinnor. Trots att vi har gjort framsteg bär kvinnor ofta större ansvar för hemarbetet än vad män gör. Därmed är en ökad valfrihet och ökade möjligheter att anpassa till den enskildes förutsättningar också viktiga jämställdhetsreformer. 78 (S): Man kan säga mycket om , men svara på frågor är han inte bra på. Jag ställde ett antal frågor. Han lät konsekvent bli att svara på frågorna. Om man sänker ersättningen till de sjuka och arbetslösa uppstår en större skillnad mellan dem som jobbar och dem som inte har ett jobb eller, rättare sagt, som har ersättning för att de är sjuka eller arbetslösa. Det är en helt korrekt uppfattning. Frågan är om det gör de sjuka friskare. Frågan är om de arbetslösa lättare får jobb för att de får lägre ersättning. Jag tror inte på det sambandet. Men det kanske gör. Sedan kan jag ställa frågor till som gav sig in i debatten och påtalade att det i är många kvinnor som är hemmafruar. Då är min fråga till : Om man inte vill ha den politiken den vill inte jag heller ha varför har man ställt sig bakom vårdnadsbidrag i riksdag? Varför tycker att det är så bra? Vad är det för slutsatser drar, och vad är det för aktiva åtgärder som tänker vidta med anledning av ganska kraftiga kritik mot regeringen? Ni kan inte det här med jämställdhet. Du försöker citera den politik som införde det handlar om samma makt att forma samhället och sitt eget liv när man införde målen för jämställdhetspolitiken. Det är bra att kan säga samma saker. Men man förvägrar kvinnor rätten till heltid. Man förvägrar kvinnor rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid. Man säkerställer att kvinnor blir utförsäkrade. 70 000 har blivit utförsäkrade under tid som finansminister, och vi vet att en stor del av dem är kvinnor. En hel del av dem har ingen inkomst. Många av dem lever på försörjningsstöd . Är nöjd med det? Det ekonomiska målet är ju att man ska ha ett ekonomiskt jämställt liv livet ut, en ekonomisk försörjning livet ut. Då kan jag tala om för att sänkt skatt inte är pensionsgrundande. Låga ersättningar i sjukförsäkringen och i arbetslöshetsförsäkringen är pensionsgrundande. Men det blir mindre till pension om man sänker ersättningen för de sjuka och arbetslösa. Möjligheten till ökade löner minskar. Det totala lönereformutrymmet minskar med regeringens skattesänkning. Det får naturligtvis effekter när det gäller hur mycket kvinnor kan ta ut i de kvinnodominerade sektorerna. Jag har inte sett att har föreslagit att man i den gemensamma sektorn ska ha högre lön, men det kanske kommer. Jag har några fler frågor. Är nöjd med att vi nu i har fått en majoritet för att man ska genomföra lönekartläggningar igen i företag? Hur ser på en jämställd föräldraförsäkring? Är för att vi i riksdag ska införa en jämställd föräldraförsäkring? Man kan läsa utredningar. är ganska förtjust i utredningar. Då kan han konstatera, om han läser SCB:s statistik, att den viktigaste åtgärden för att få ett mer jämställt samhälle är att göra föräldraförsäkringen mer jämställd. Om läser den SCB-statistik som han hänvisar till kan han titta på Lämpligt heltidsarbete saknas/söker heltid. Den gruppen är 200 000 kvinnor. Bekymrar det över huvud taget? Om ids, orkar, kan och vill får han gärna svara på mina frågor. 79 (M): frågade mig hur jag kunde vara en anhängare av vårdnadsbidraget. Jag ska vara ärlig och säga att jag nog inte är en av de riksdagsledamöter i den borgerliga alliansen som är en jättestor anhängare av vårdnadsbidraget. Men vi har en koalitionsregering. Vi ska samarbeta i fyra partier. Det innebär att man måste ge och att man måste ta. Man måste acceptera det. Jag vet att ni i Socialdemokraterna låtsas som att ni inte behöver samarbeta om olyckan skulle vara framme och de rödgröna skulle bli det större blocket. Ni låtsas som att det är som när Socialdemokraterna hade och man inte behövde ta hänsyn till och . Skillnaden mellan oss och er är just att vi är ärliga med detta och konstaterar att man måste göra eftergifter. Frågan är vilka av och galenskaper ni kommer att behöva köpa. Det ska bli intressant att se. Vårdnadsbidraget ger någon tusenlapp till kvinnor. Att förtidspensionera kvinnor, som ni sysslade med och , skapar ett permanent utanförskap. Ni förde en inofficiell hemmafrupolitik, där ni såg till att hundratusentals kvinnor fastnade i utanförskap. anklagar ni oss för att vi försöker få de kvinnorna att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden, och så hyllar ni och är farligt lika i er argumentation. Ni försöker framhålla att ni vill minska arbetslösheten. Ni förklarar inte riktigt hur. Det låter farligt likt hur löste det, det vill säga med förtidspensioner. Det är den nya den dolda 50-talspolitiken hemmafrupolitiken, där Socialdemokraterna försätter människor i utanförskap. 80 Finansminister (M): Att jämställdheten förbättras i genom att sysselsättningen ökar med 100 000 och att andelen med heltid ökar hänger naturligtvis ihop med arbetslinjen. Då kan man kanske argumentera genom att säga: Jämställdheten i har alltid ökat, så det har ingenting med arbetslinjen att göra. Men det väcker faktiskt en del frågor. Jag redovisade här att andelen som arbetar heltid har ökat från tack vare att vi har förstärkt drivkraften att arbeta. Vi kan jämföra det med den socialdemokratiska perioden. Då gick andelen som arbetar heltid från . Andelen som arbetade heltid minskade alltså från . Därefter, under vår period, har jämställdheten ökat från . Det är samma sak när vi tittar på mäns och kvinnors löneandelar. När Socialdemokraterna regerade gick kvinnors löner som andel av männens från till . En förändring från till är ingen förändring. Det är att kvinnors andel av männens står still. Under vår period har den ökat från . Det här är viktiga förändringar som ligger i linje med den politik som har förts. Jag ska försöka tydliggöra varför. Om man har en politik för att sortera ut människor, för att underminera sysselsättningen och för att bygga upp ett stort utanförskap, som ju var kärnan i den socialdemokratiska politiken, försvagas människors förankring på arbetsmarknaden. Då fastnar inte minst många kvinnor i låglöneyrken med svag förankring på arbetsmarknaden och dålig inkomstutveckling. Under vår period vid regeringsmakten har arbetslinjen kommit främst. Det har haft betydande effekter. Vi har gjort det mer lönsamt att arbeta. Marginaleffekten för en kvinna som vill gå in på arbetsmarknaden och arbeta halvtid har gått ned dramatiskt och ligger nu på snäppet . Marginaleffekten när det gäller att gå från halvtid till heltid har dramatiskt sänkts och ligger väl i linje med OECD-genomsnittet, från att ha tillhört de högsta beskattningar man utsatt låginkomsttagare för. Om vi tror att ekonomiska drivkrafter spelar någon roll vi har alkoholskatter, tobaksskatter och bensinskatter spelar de naturligtvis också roll på arbetsmarknaden. Har man väldigt hög beskattning på låga inkomster, väldigt låg avkastning på arbete och bidragssystem som ger avtrappningar skapar man fattigdomsfällor, inaktivitetsfällor och arbetslöshetsfällor för kvinnor. Det har vi öppnat, och därmed ser vi effekterna. Arbetslinjen har förstärkts. Det har också blivit det är minst lika centralt lättare att anpassa vardagen till arbetslivet för kvinnor, inte minst därför att vi har en större valfrihet och en större tillgänglighet inom vård och omsorg. Vi har alltså, till skillnad från de flesta andra länder, fler anställda i välfärdssektorerna . Man ska komma ihåg att det är utifrån att har högst andel bland av sysselsättning inom välfärdssektorn och den offentligfinansierade omsorgssektorn. Trots det har vi under krisåren haft en ökning av sysselsättningen inom den kommunalt finansierade välfärden, medan man i andra länder har skurit ned. Det har inneburit att kvinnor har lättare att anpassa vardagen till arbetslivet. När man förstärker arbetslinjen och gör det lättare för kvinnor att anpassa sin vardag till att arbeta ökar jämställdheten. Därför är det 115 000 fler kvinnor som jobbar. Därför är det fler kvinnor som arbetar heltid. Och därför har löneskillnaderna mellan män och kvinnor minskat. Det är naturligtvis en positiv utveckling. 81 (S): Det är synd att finansministern är så styrd av det han har skrivit före interpellationsdebatten att han inte riktigt kan ta till sig att den som interpellerar honom faktiskt ställer frågor. Jag upprepar frågorna, så kanske finansministern kan anteckna dem, för nu ser jag att han har penna framme i alla fall. Vårdnadsbidrag, är det en bra jämställdhetspolitik? Tycker finansministern att kvinnor ska ha rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid? Tycker finansministern att man ska ha rätt till heltidsanställningar? Är det bra med höjt tak i sjukförsäkringen? Är det bra om vi får en jämställd föräldraförsäkring? Är finansministern intresserad av en jämställd föräldraförsäkring? Ja eller nej! Tycker finansministern att det är bra att majoritet nu har bestämt sig för att införa lönekartläggning igen? Jag tänker framför allt på , där vi nu ser att det finns löneskillnader mellan kvinnor och män. Att 200 000 kvinnor i åldern är deltidsarbetande, är finansministern nöjd med det? Han pratar ju om arbetslinjen. Vi har en finansminister som på största allvar påstår att man bedriver en jämställdhetspolitik, och ändå ser vi hur de ekonomiska skillnaderna ökar och ökar starkast mellan kvinnor med låg inkomst och män som är rika. Då kan man diskutera sjukförsäkringen, när kvinnor blir utförsäkrade. påstår att de är hemmafruar. Jag antar att hade goda grunder för att de skulle blir sjukskrivna. Hade de inte det kan man naturligtvis ta en diskussion med , men du ska inte ta diskussionen med mig. För mig är det viktigt att när människor är sjuka ska de också ha en trygg ersättning. De ska inte gå på försörjningsstöd, som finansministern tycker är viktigt. Svara , finansministern, på mina frågor om jämställdhetspolitiken! 82 Finansminister (M): Regeringens jämställdhetspolitik är stark och aktiv. är ett av världens mest jämställda länder. Det ger svenska kvinnor och svenska män bättre förutsättningar än medborgarna i nästan alla andra länder att förverkliga sina livsdrömmar. Att hitta sin väg genom livet, oavsett kön, social bakgrund och etnicitet, är vad som kännetecknar , ett samhälle som präglas av jämställdhet och tolerans. Då är det naturligtvis glädjande att regeringens politik fortsätter att driva på utvecklingen, att vi har kunnat få en ökad jämställdhet genom att över 100 000 fler kvinnor är sysselsatta än 2006, att fler kvinnor arbetar heltid än tidigare, trots att vi under de socialdemokratiska åren såg hur andelen heltidsarbetande minskade. har vi alltså större andel av kvinnors löner om man jämför med mäns, trots att detta stod still under de socialdemokratiska åren. Det är så tydligt att detta sammanhänger med regeringens arbetslinje. Det är den som ger resultat. Det är reformerna och välfärdspolitiken som gör att kvinnor i större utsträckning har tillgång till välfärdsresurser, kan vara på arbetsmarknaden och kan forma de olika servicebehov som vi har i välfärden och annat till att man också ska delta på arbetsmarknaden. Ett jämställt samhälle präglas av att människor kan arbeta och leva på lika villkor i . Det är naturligtvis en framgång att regeringens arbetslinje har bidragit till detta. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2012/13:478 om växande ekonomiska klyftor 83 Finansminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att minska inkomstklyftorna och för att upprätthålla position som ett jämlikt föredöme i . När rangordnade 34 länder utifrån en mängd olika dimensioner av livskvalitet och välstånd, Better Life Index, hamnade och i topp. Uppräkningen av likartade mätningar skulle kunna fortsätta utan att den övergripande bilden skulle förändras: är ett av världens bästa länder att leva i. Det är ett faktum som sällan återspeglas i samhällsdebatten. Den som refererar till beskriver bland annat hur hushållens disponibla inkomster har utvecklats i OECD-området under krisåren 20072010. För redovisas en mycket positiv utveckling. Den genomsnittliga inkomsten har ökat realt med . Endast och har haft en starkare utveckling. I flertalet har i stället de genomsnittliga disponibla inkomsterna minskat under krisåren. I 21 av 33 har dessutom inkomsterna minskat i botten av inkomstfördelningen, och i många länder är minskningen betydande. Det är i dessa länder den reella ekonomiska utsattheten har ökat under krisåren inte i . Offentliga välfärdstjänster som barnomsorg, utbildning, hälso- och sjukvård samt äldreomsorg är en viktig del av fördelningspolitiken. Dessa subventionerade tjänster är centrala för att utjämna livschanser och levnadsvillkor. Inget land lägger mer resurser än på välfärdstjänster. När värdet av dessa tjänster beaktas ser man att har den lägsta spridningen av inkomster i OECD-området. Den vanligaste orsaken till en svag ekonomi är avsaknaden av arbete. Därför har regeringens fördelningspolitiska arbete sedan tillträdet 2006 inriktats mot att stärka drivkrafterna för arbete. har utanförskapet minskat med 200 000 helårspersoner. Därtill har riktade insatser genomförts för att stärka de ekonomiska marginalerna för utsatta hushåll med svag ekonomi. Därigenom läggs grunden för ett samhälle som håller ihop. 84 (S): Tack, finansministern, för svaret! En färsk rapport visar att är det land där inkomstklyftorna ökar snabbast av alla 34 . Även en undersökning från , , visar på samma resultat: Klyftorna i ökar. Andelen hushåll som tjänar mindre än hälften så mycket som medelsvensson har ökat från till , det vill säga den relativa fattigdomen har mer än fördubblats. Växande skillnader tycks vara en global trend, men i inget annat OECD-land har ökningen varit så dramatisk som i . Från att ha varit landet med de minsta klyftorna har vi halkat ned till 14:e plats och är nu sämst i . Även länder som , och har passerat oss. är ett fantastiskt land att leva i. Men det jämlika skyltfönstret mot omvärlden, som har varit vårt stolta flaggskepp , börjar nu krackelera. Om detta vill inte tala men det vill jag. Det råder spretiga uppfattningar inom Alliansen om rapportens trovärdighet och om problemet med inkomstklyftor ens existerar. Vad finansministern tycker är delvis höljt i dunkel, av svaret att döma. Om inte kan övertyga går det lika bra att läsa regeringens egen fördelningspolitiska redogörelse . Där står, herr talman, bland annat följande: Den relativt sett snabbare inkomsttillväxten i toppen av inkomstfördelningen och den långsammare tillväxten i fördelningens nedre del har lett till ökade inkomstskillnader. har inkomstskillnaderna återigen ökat något eftersom inkomsterna har ökat mest i fördelningens övre del. Regeringens analys överensstämmer med både och . Det ska sägas en gång för alla, herr talman, att inkomstskillnader inte är något nytt påfund. De fanns även när vi regerade. steg börskurserna rejält. Kapitalinkomsterna ökade kraftigt, och det bidrog till ökade inkomstskillnader. Men de klyftor som vi har sett sedan blev finansminister är av ett helt annat slag. Även om många har fått det bättre ser vi nu att den tredjedel som tjänar sämst halkar efter alltmer och att vissa grupper till och med har fått det sämre de sjuka, arbetslösa och förtidspensionerade. Är verkligen nöjd med att de som har det sämst i samhället är de som ska tappa mest? I takt med de beslutade jobbskatteavdragen levde regeringen i tron att fler skulle få jobb och att inkomstskillnaderna skulle minska. Facit blev i stället en rekordhög arbetslöshet. Regeringens misslyckade jobbpolitik har otvetydigt förstärkt inkomstklyftorna . Med klädsam självkritik konstaterar också att det är just avsaknaden av arbete som är den främsta orsaken. Så är det. Dessutom tvingas allt fler leva på socialbidrag under allt , eftersom finansministern har försämrat både a-kassan och sjukersättningen. Det är just detta som pekar på som grundläggande orsak. Välfärdssystemet står för en allt mindre andel av de fattigare hushållens inkomster, och lönerna har inte klarat av att kompensera detta. Statsministern lovade att klyftorna skulle minska. Men så blev det inte. Det är kanske inte så konstigt eftersom vissa borgerliga företrädare gillar inkomstklyftor men tycker att de är alltför små, medan andra hävdar att det inte finns några klyftor. Och om de mot förmodan skulle finnas är de skapade av någon annan. Finns det inkomstklyftor i , , och är de i så fall ett problem eller inte? 85 (M): Jag hade en mycket typisk midsommarhelg. Jag träffade släkten, och jag träffade mitt kusinbarn som är just . Det var som jag träffade , som han heter. Han hade vuxit till nästan det dubbla. Detta var såklart någonting som släkten hade en lång och utförlig diskussion om. När man hade diskuterat det började man diskutera huruvida min 18-åriga syssling hade vuxit eller inte. Det var en lång debatt. Själv hävdade han att han inte hade vuxit. Till slut sade hans mamma som är läkare att han nog kommer att växa till. Det är ungefär så som Socialdemokraterna bedriver denna debatt om klassklyftorna, precis som diskussionen i min släkt om huruvida min syssling har vuxit eller inte. Socialdemokraterna vill så gärna att klassklyftorna ska ha vuxit. Det blir då så fruktansvärt mycket lättare för dem att i sin retorik peka på att den borgerliga regeringen har ökat klassklyftorna. Men det finns så otroligt svaga belägg för detta. Precis som finansministern redogjorde för har Gini-koefficienten legat still som vi har haft makten. Då har Socialdemokraterna tagit till det nya greppet att klyftorna ökar as we speak, i detta , mest i hela och att de kommer att öka. Men det finns inga belägg för att det har skett några substantiella ökningar av klassklyftorna som vi har suttit vid makten. kan man konstatera att klassklyftorna som Socialdemokraterna satt vid makten, , ökade rekordartat, mest i hela . Sedan står här och försöker vända och vrida på orden och få det att framstå som att denna stora ökning är någonting som Alliansen är skyldig till. Men detta är ingenting annat än att kasta sten i glashus. Det är ganska intressant att Socialdemokraterna står här och kritiserar Alliansens skattesänkningar till vanligt folk. kan vi läsa att det , , i en rapport har föreslagit att man ska ta bort värnskatten och kraftigt höja brytpunkten i den statliga inkomstskatten men höja skatten för deltidsarbetande kvinnor. Detta är alltså ett förslag som har lagts fram av en ledande företrädare i det socialdemokratiska partiet. Men riktar kritik mot oss för att vi vill sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare. Hyckleriet är fullständigt. Just SSU-exemplet visar att det finns mycket lite trovärdighet i den socialdemokratiska kritiken mot att den borgerliga regeringen har fört en politik som har ökat klassklyftorna.