prot · H10924 · 2013-11-08 00:00:00 — När denna typ av politik har genomförts i har den liksom i andra länder gett stora effekter på sysselsättningen, vilket alla ledande experter är överens om. Vi har också gjort viktiga förbättringar i företagsklimatet. Vi har minskat regelbördan, sänkt bolagsskatten och plockat bort förmögenhetsskatten. Tack vare Socialdemokraterna har vi inte heller någon arvs- och gåvoskatt. Det är viktiga insatser som gör att entreprenörsklimatet i är bättre. Vi har påbörjat en uppstädning i den svenska utbildningspolitiken för att åter göra kunskap till det centrala värdet. Det handlar om välutbildade lärare som får lite bättre betalt, om att prioritera att man läser läxor, gör sina prov och uppnår bättre skolresultat. Detta har vi gjort som vi klarat sammanhållningen bättre än de flesta andra länder. Det räcker att titta på statistik över människor som lever med låg materiell standard. Här ligger på medan EU-genomsnittet ligger på . Dessa siffror har också minskat under krisåren, vilket givetvis är positivt. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2013/14:6 om avdrag för privatundervisning och läxhjälp 58 Finansminister (M): har frågat mig om jag avser att ändra reglerna för HUS-avdraget så att privatundervisning och läxhjälp inte längre omfattas och om jag avser att stimulera kommuner till läxhjälp genom riktade statsbidrag. Användandet av avdraget har vuxit mycket i omfattning, och sysselsättningen i branschen har ökat kraftigt. RUT-avdraget för barnpassning har medfört tillämpningssvårigheter i fråga om vad bestämmelsen är avsedd att omfatta när det gäller läxhjälp. Reglerna har därför förtydligats för att särskilja läxhjälp från barnpassning genom att klargöra att både barnpassning och läxläsning omfattas av skattereduktionen. Jag har inte för avsikt att göra någon förändring av detta. De krav som skollagen och läroplaner ställer på undervisningen i skolan påverkas inte av RUT-avdraget. Skolan har ett ansvar för att elever får det stöd och den hjälp de behöver för att klara kunskapskraven under ordinarie undervisningstid. Regeringen har genomfört olika satsningar för elever som riskerar att inte klara kunskapskraven. I budgetpropositionen föreslås ytterligare satsningar för denna elevgrupp. Bland annat föreslås ett införande av ett tidsbegränsat statsbidrag till huvudmännen för att anordna läxhjälp. Läxor är viktiga för att ge eleverna möjlighet till repetition och mängdträning av sådant som har behandlats i undervisningen. Extra stöd och hjälp hemifrån bidrar till goda kunskapsresultat, men alla elever har inte tillgång till detta. Om skolan tillhandahåller läxhjälp skulle det kunna kompensera för detta och bidra till ökad måluppfyllelse och likvärdighet. Fokus bör vara på elever i årskurs 6–9. Detta gynnar främst elever som riskerar att inte klara kunskapskraven och bidrar till ökad likvärdighet. Regeringen föreslår också att ideella läxhjälpsföreningar ska ges möjlighet att söka statsbidrag för sin verksamhet. 59 (S): En likvärdig utbildning som rustar våra barn och unga för framtiden är en av våra viktigaste frågor om vi inte vill att det ska se ut som då skolresultaten sjunker och allt fler unga står utanför arbetsmarknaden för att de inte klarat sig igenom utbildningssystemet. Kunskapskraven i skolan är höga, och det är bra. Men allt fler lärare berättar att de inte klarar av att få eleverna att uppnå målen utan läxor, och då pratar vi inte om repetition och mängdträning. säger många mammor och pappor att de har svårt att hjälpa till med läxan. För en del handlar det om kunskap, och för andra handlar det om tid. Som samhälle vill vi att fler ska arbeta mer, och det innebär sena kvällar för föräldrar när de kommer hem. När jag var barn var många av mammorna hemma när man kom hem från skolan, och man fick hjälp med läxan då. ser det inte ut på samma sätt. Det gör att många barn får hjälp med sin läxa först när de är ganska trötta. Jag vet inte hur det är med finansministern, men jag lär mig i alla fall bättre när jag är utvilad än när jag är trött. Samhället och våra krav har förändrats. Då måste man också möta upp detta med möjligheter. Fler ska kunna jobba och ta heltidsjobb. vill vi att barn ska ha en bra utbildning med höga krav som ger goda förutsättningar för att konkurrera på en framtida arbetsmarknad. Det behövs stöd för att klara av läxorna. Det tycker lärarna. Det tycker eleverna. Det tycker föräldrarna. Det tycker – som vi hör – också regeringen. Det tycker även vi socialdemokrater. Skillnaden mellan oss och regeringen är att vi tycker att när vi använder oss av våra gemensamma samhällsresurser ska stödet vara tillgängligt för alla. Som ministern lyfte fram i sitt svar har avdraget blivit osedvanligt populärt, och många föräldrar köper läxhjälp till sina barn. Det talar för att det finns ett behov. Men frågan är: Är behovet så mycket mindre i de kommuner där man har sämst resultat i skolan? Är behovet mindre för de resurssvaga föräldrarna och barnen? I de tio svenska skolkommuner som har allra sämst skolresultat finns inga företag som erbjuder läxhjälp med skatteavdrag – läx-RUT. Företag som erbjuder skattesubventionerad läxhjälp finns däremot i överflöd på universitetsorter och i storstäder. Jag kan inte se annat än att regeringens prioriteringar av våra gemensamma resurser leder till ökade skillnader. Jag får stöd av , lärarfacken och frivilligorganisationerna, som var mycket kritiska till reformen innan den infördes och är det. används till största delen av dem som redan är resursstarka. De har fått en skattesubvention som leder till att varnar för att följden blir ökade skillnader mellan barnen i skolan. Är det verkligen ett framgångsrecept för att späda på de skillnader som redan finns? Borde det inte vara barnens behov som styr stödet för läxhjälp i undervisningen och inte föräldrarnas plånbok? 60 (M): Socialdemokraterna ogillar RUT-avdraget, men de har motvilligt accepterat det då väljarna gillar det. Även de socialdemokratiska väljarna gillar . Även om Socialdemokraterna – om olyckan skulle vara framme och de vinner valet tillsammans med sina oppositionskompisar – tänker inskränka RUT-reformen rejält kommer de i alla fall att behålla halva och låta barnfamiljerna som en särskilt utpekad grupp fortsätta att göra RUT-avdrag. Med hänvisning till interpellation tycker jag att det kan vara på sin plats att än en gång påminna kammaren om att när RUT-reformen infördes framhölls i förarbetena att i de fall en barnvakt hjälper barn med läxor eller annat skolarbete bör läxhjälpen omfattas av samma skattelättnad som annan barnpassning. Denna tolkning bekräftades sedan av , och det var den som gällde fram till utvidgningen eller justeringen av lagstiftningen . Jag har inte hört eller någon annan ledande socialdemokrat uttala att de tänker ändra på att barnpassning ska få omfatta läxhjälp. De vill begränsa det till vissa väljargrupper som ska få använda RUT-avdraget, men barnpassning ska kunna omfatta läxhjälp. Jag har själv inga barn, men jag känner många barnfamiljer som undrar . Jag och många med mig vill ha besked från . Har du mandat att driva kravet att läxhjälp inom ramen för barnpassning inte ska omfattas av RUT-avdraget? 61 (S): Det viktigaste valet man kan göra i sitt liv är ett val som inte kan göras. Det är valet av sina föräldrar. Om vi hade kunnat välja hade det kanske varit mycket enklare att leva i det borgerliga samhälle som vi just nu ser och som växer. För mig som socialdemokrat är det egentligen väldigt enkelt. Eftersom vi inte kan välja vilka föräldrar vi får och inte kan välja vilka resurser våra föräldrar har måste samhällets och politikens viktigaste roll vara att jämna ut de skillnader som finns. När det gäller barn är det allra viktigaste att se till att varje unge har rätt och möjlighet att ha drömmar – och vågar ha det – och sedan möjligheten att förverkliga dem. Det var inte så länge sedan vi hade moderatstämma här i landet. Den kunde vi som inte var där följa på tv. En av de viktigaste parollerna var just Alla behövs. står i direkt motsättning till detta uttalande, att alla behövs. Om vi ska kunna ta vara på alla barn och unga som växer upp i vårt land måste vi tillsammans för skull ta ansvar för att se till att varenda unge har möjlighet att bli ingenjör, läkare eller vad det nu kan vara. För att kunna konkurrera med den kunskap vi behöver i vårt land måste vi ta till vara den. Men i det borgerliga är det bara de som lyckades i det omöjliga valet – valet av föräldrar – som ska ha den möjligheten. Om man som barn växer upp i ett hem utan studievana och akademisk bakgrund eller med en ensamstående förälder har man naturligt inte samma förutsättningar. Med läx-RUT ökas denna skillnad jämfört med de föräldrar som har resurser och satsar lite extra på sina barn. Dessa barn kan bli ännu bättre och hade kanske redan från början en bättre förutsättning. Jag blir lite beklämd när jag hör finansministerns svar och när han pratar om ideella föreningar. Själv kommer jag från och är riksdagsledamot för . Här fick Mattecentrum avslag på sin ansökan med motiveringen att de som ideell förening konkurrerar ut läxhjälpsföretagen. Och det var dina borgerliga kompisar i som avslog det. Resultaten försämras just nu i skolan. visar det i sina rapporter. Klasserna blir större, och lärartätheten sjunker. Allt det är resultatet av regeringens politik. Det kompenserar man genom att låta välbeställda ungar få bättre möjligheter, i stället för att se till att satsa på skolorna. Se till att skolan själv kan fixa läxhjälp åt ungarna så att alla barn har möjlighet att få den hjälp de behöver. Jag har en uppmaning till regeringen. För barnens skull: Tänk om! 62 (M): Det är alltid intressant att komma upp i talarstolen efter en talare som har hållit ett brandtal. Om man lyssnar på skulle man lätt kunna få för sig att Socialdemokraterna är emot läx-RUT. Vi kommer säkert att få klargöranden från . Socialdemokraterna säger, vilket beskrev, att ska finnas kvar för barnfamiljer. Barnpassning omfattas av RUT-avdraget. Jag undrar hur det kommer att gå till rent praktiskt. Man är för RUT-avdraget och för barnpassning – om det inte är så att Socialdemokraterna kommer med ett annat besked. Hur ska det gå till rent praktiskt om jag inte får göra RUT-avdraget för läxhjälpen? Betyder det att barnvakten ska säga att hon inte får svara när lilla kommer och säger: Jag skulle behöva hjälp. Vad är 3 + 4? Det leder till ett antal praktiska frågor. I sitt ideologiska brandtal säger att det har betydelse att de rika inte ska kunna göra det ena med det andra. Sanningen är att RUT-avdragen gör att de med normal och låg inkomst har möjlighet att göra det som den med hög inkomst alltid har gjort. Därför går verkligheten emot och Socialdemokraternas ideologiska brandtal. Sanningen är att er politik bara gynnar de rika. Sanningen är att den med hög inkomst alltid kommer att klara sig oavsett om Socialdemokraterna tar bort RUT- eller ROT-avdrag, eller om ni tar bort RUT-avdrag för läxhjälp. Den med hög inkomst har alltid möjlighet att köpa tjänsterna. Det nya som Alliansen har gjort är att ge den med normal och låg inkomst möjlighet att göra det som de rika alltid har gjort. Därför står Alliansen på folkets sida, och det är därför som det är bra att vi sänker trösklarna så att vanliga människor har råd att köpa de tjänster som överklassen alltid har gjort, för att använda ord. Jag är dock intresserad av att veta hur det ska gå till rent praktiskt. Kommer Socialdemokraterna att ge besked här på om man verkligen tänker avskaffa RUT-avdraget för barnvakt? Om man inte avskaffar RUT-avdraget vill jag veta hur det ska gå till rent praktiskt när lilla frågar vad 3 + 4 är och om barnvakten inte ska få svara på det, precis som så föredömligt beskrev. 63 Finansminister (M): Skola, utbildning och kunskap spelar en central roll i vårt samhälle. Med hjälp av skola, utbildning och kunskap bygger vi samman samhället. Det skapar en plattform på vilken människor kan forma sitt liv och ger dem trygghet i arbetslivet. Det ger deras vardagsliv och arbete mening och innehåll. Hur skapar man förutsättningar för kunskap i skolan? Hur förbättrar vi förutsättningarna för de elever som kommer från mindre studievana hem? Och hur säkrar vi en sammanhållen skola där alla får en bra grund? Det första och mest grundläggande är kunskapskrav. Skolans centrala uppgift är att förmedla kärnkunskaper i de centrala ämnena matematik, svenska, utländska språk, geografi och historia. Alla andra uppgifter i skolan är av mindre betydelse än kunskapskraven. Kunskapskrav betyder att man måste ha betyg. Man behöver ha prov, och man behöver ha nationella prov som gör att vi kan jämföra eleverna med varandra. Mer betyg och mer prov tydliggör kunskapskraven och gör det uppenbart för lärare och elever vad som krävs för att man ska lära sig saker. Det är också centralt för skolan att vi har välutbildade, akademiskt grundade lärare med en bra utbildning som har ställt stora krav på dem och som har gett dem solida kunskaper i den matematik eller svenska de ska undervisa i. Det är centralt att vi har möjlighet att ge de bättre utbildade lärarna lite högre löner och att vi kan stimulera de lärare som tar mer ansvar och uppnår bättre studieresultat genom att förstärka deras löner. En stor del av utbildningen grundas naturligtvis också på studier. Studier bedriver man i skolan och hemma inför prov och i samband med läxor. Det är väldigt bra med läxor. Om vi har mer läxor och mer prov i skolan och om barnen ägnar mer tid åt att läsa och repetera lär de sig mer. Det är egentligen inte mer komplicerat än så. I en sammanhållen skola ska vi också ägna energi åt att föra samman eleverna. Då kan extra stöd behövas för att kompensera för olika förutsättningar eller andra svårigheter i tillvaron. Läxhjälp kan vara en viktig del av det. I har vi i alldeles för liten utsträckning använt skollokalerna på eftermiddagarna för att låta barnen sitta där och läsa läxor. Det vore en utomordentligt bra väg framåt om allt fler barn stannar kvar i skolan och läser svenska, gör engelska glosor, övar på franskläxan, lär sig namnen på huvudstäderna i eller diskuterar den del av historieundervisningen man håller på med för tillfället. Det kan också vara viktigt med sommarskola. Vi lämnar nu stöd för en sådan. Det kan finnas en poäng med att det blir obligatoriskt med extra studier för elever i både och gymnasiet som inte förmår nå godkända betyg, eller riskerar att inte nå godkända betyg. Vi har för lite undervisningstid i . Därför kan det vara klokt att göra detta. Det är också jätteviktigt att öka undervisningstiden för nyanlända som har en skolbakgrund som kanske inte riktigt är på den nivå som man ofta har i . Det är genom allt detta vi skapar en sammanhållen skola. Allt detta går på tvärs mot den skolpolitik som Socialdemokraterna har bedrivit , och det går också på tvärs mot den skolpolitik som Socialdemokraternas vänner och tror på. Man tror inte på kunskapskrav, man tror inte på läxor, man tror inte på välutbildade lärare, och man tror inte på att belöna lärarna. Det är därför vi har problem i skolan. Det är den centrala frågan. Socialdemokraterna vill i stället diskutera den del av på som går till läxhjälp och som jag inte tror gör vare sig någon större skada eller någon större nytta. 64 (S): Jag förstår att alliansföreträdaren och finansministern helst vill undvika det som debatten handlar om. Jag fick lite frågor kring gränsdragningsproblematiken. Det återkopplar till problematiken med behovet av läxor. Om det nu handlade om hjälp med att upprepa mattetabellen och den typen av läxor vore det en sak. Jag vet inte om alliansföreträdarna har varit ute i skolorna och har träffat föräldrarna. Jag har barn i skolan, och det är tydligt att det är en annan typ av läxor vi pratar om. Därför blir gränsdragningsproblematiken ganska intressant. När regeringen införde RUT-avdraget sade man att det skulle vara till sådant som man kan göra själv. Är lärarjobbet något som var och en kan utföra själv? I min värld är det inte på det viset. De allra flesta företagen har utbildade pedagoger och lärare som anställda. Om det är det som är behovet måste vi titta på skolan och vilka förutsättningar den har för att se till att varje barn har möjlighet att klara av sin skolgång. Alla barn har inte samma förutsättningar. Alla föräldrar har inte samma förutsättningar att stötta sina barn. Det ska skolan kompensera för. Det är en av skolans grundprinciper, likvärdigheten i skolan. Att ha en skola som är likvärdig betyder ungefär att alla ska ha lika stora möjligheter att lyckas oavsett kommun, skola och bakgrund. När ekonomi- och utbildningsforskaren jämförde statens kostnader för läxsubventionen med en lärarledd skollektion blev slutresultatet att systemet är ineffektivt. Varje RUT-subventionerad timme kostar mellan tre och fyra gånger mer än en lärartimme per elev. Varför inte satsa de resurserna i skolan, som så brinnande talade för? Varför är det sämre med jobb i skolan, kopplat till verksamhet i skolan? Regeringens satsningar talade om och om att förbättra skolresultaten. Faktum är att skolresultaten sjunkit . Påbörjat ett arbete, sades det. Det börjar väl vara dags att visa resultat? 12 000 elever lämnar skolan utan fullvärdiga gymnasiebetyg. Är det då läge att skattesubventionera orättvisor som gör att skillnaderna mellan elever ökar i skolan? Jag är mycket tveksam till det, . De länder som har högst skolresultat kännetecknas av att ha ett jämlikt skolsystem. Om vi ska lyckas vända utvecklingen med de sjunkande skolresultaten behöver vi därför stärka jämlikheten i skolan. Alla elever ska lyckas, inte bara några. Staten behöver ta ett större ansvar, men då ska resurserna också bli tillgängliga för alla, inte bara för dem som redan har råd. Trots vad säger är det för den som saknar arbete dubbelt så dyrt att ha läx-RUT till barnen. Hur kan det vara rimligt? Det är inte föräldrarnas ekonomi som styr barnens behov. 65 (M): Vissa skolor erbjuder läxhjälp efter ordinarie skoltid. Så är det. På andra håll finns det ideella krafter som hjälper till, exempelvis Röda Korset. Röda Korset har i sin tur ingått ett samarbetsavtal med ett av de ledande läxhjälpsföretagen, My Academy. Samarbetet går ut på att läxhjälpsföretaget bidrar med öronmärkta pengar till Röda Korsets läxhjälpsverksamhet. Det är viktigt, precis som säger, att elever som behöver stöd i och utanför skolan också ska få det. Det håller jag med om, och det gör även regeringen. Samma läxhjälpsföretag kommer att lansera läxhjälp online, vilket öppnar helt nya möjligheter att erbjuda läxhjälp till fler elever för samma RUT-kostnad. ligger priset på . Fyra fem elever kan bli en femtilapp per familj för den läxhjälpen. Så kan tekniken användas för att radera ut geografiska och ekonomiska skillnader och, inte minst viktigt, kunskapsskillnader. Jag är lite förvånad över att , och gissningsvis också , är emot en sådan positiv utveckling. Jag skulle gärna vilja ha förklarat varför man inte ska använda den nya tekniken och för en billig penning sprida möjligheten till ökad kunskap till fler. 66 (S): För att det inte ska råda några som helst tvivel vill jag säga att vi kommer att avskaffa läx-RUT. Vi presenterade det på för ungefär en månad sedan. Om detta råder inga tvivel, så det behöver vi inte diskutera mer. Jag blir ganska glad när finansministern talar om vikten av kunskap och vad skolan faktiskt gör för barnen. Själv tycker jag att historia är ett särskilt viktigt ämne. Vi kan fortsätta att fundera på de kunskaper som jag tror det är viktigt att skolan lär ut, särskilt hur politikens utveckling har varit, inte minst vilka som var emot rösträtten, folkskolan och de fria skolmåltiderna. Det är glasklart vad regeringen här tycker. De som har råd att betala ska få bättre förutsättningar. Vi socialdemokrater vill verkligen inte försämra för någon så som majoriteten får det att låta. Vi vill att alla barn ska ha bättre förutsättningar. Därför har vi i vårt budgetförslag avsatt 4 ½ miljard till skolan och vi öronmärker pengar för just läxhjälp. Vi tycker att det är viktigt att alla barn får den rätten. Majoriteten lägger å sin sida 0,8 miljarder – och de lägger 20 gånger mer på skattesänkningar. Ja, det är glasklart. De som har råd att betala ska få det bättre och ha bättre förutsättningar. Jag tycker att det är fel politik. 67 (M): Tack, , för klart besked! Socialdemokraterna tänker avskaffa avdraget för läxhjälp. Konsekvensen av det måste bli att RUT-avdraget avskaffas även för barnpassning, för barnfamiljer. Alla de barnfamiljer som har fått en lite , som fått det lite lättare att få ihop sitt livspussel, ska alltså inte få använda RUT-avdraget vid barnpassning. Det tycker jag är olyckligt, inte minst utifrån den debatt som varit om hur vi ska underlätta för familjer att få tiderna att gå ihop, hur vi ska underlätta för män och kvinnor som har en ansträngd vardag att hinna med det som ska göras. Det hela blir lite märkligt när det låter som om Socialdemokraterna är för utbildning och kunskap men har en politik som i många avseenden är tvärtom. Det har finansministern redan gått igenom, så det behöver jag inte upprepa. Däremot tycker jag att klasskampsretoriken som förs från talarstolen och som kanske mer påminner om en debatt blir märklig. När man avskaffar avdrag, antingen det är RUT-avdrag, ROT-avdrag eller något annat avdrag, blir den praktiska konsekvensen att den med lägre eller normal inkomst inte har råd att köpa de tjänsterna. Det är det nya. var det bara den med riktigt hög lön, den som var riktigt välavlönad, som kunde unna sig att köpa tjänster. Med den klasskampsretorik som här förs, där det sägs att man ska ta bort avdragen, förbättringarna för svenska folket, blir konsekvensen att bara den som har råd, den som har riktigt hög lön, kommer att kunna köpa tjänster oavsett om det gäller vanligt RUT-avdrag, barnpassning eller läxhjälp. Däremot är vi alla överens om att resultatet i den svenska skolan måste förbättras. Där sätter vi in kraftfulla åtgärder, precis som finansministern redovisat. 68 (S): Skolresultatet sjunker som en sten fortfarande med borgerlig regering. Vi socialdemokrater tänker ändra på det när vi vunnit valet. Vi tänker nämligen satsa på fler lärare och mer kunskap, på fler engagerade lärare och fler speciallärare. Vi ska satsa på sommarskola och gymnasieskola. Vi ska ha utbildningskontrakt med dem som inte klarat gymnasieskolan. Vi ska avskaffa läx-RUT eftersom det ökar klyftorna. Vi vill ha ett samhälle som håller ihop. Vi vill inte att de föräldrar som inte har möjlighet tidsmässigt eller kunskapsmässigt ska behöva känna sig maktlösa. Kunskapen ökar bland de barn vilkas föräldrar kan köpa läx-RUT jämfört med dem som inte har råd att göra det. Även om vissa påstår att RUT-avdrag gynnar låginkomsttagarna vet alla som kan räkna att de som tjänar mest på ett avdrag är de som tjänar mest. Har man hög inkomst gör man ett stort avdrag och så vidare. varnar för de ökade klyftorna. Det är möjligt att man inte vill lyssna på myndigheter, men vi gör det och tar till oss sådant som andra räknar på. varnar för att läx-RUT ökar klyftorna. Det menar att det gynnar rikare föräldrar. Sedan kan någon stå här och säga: Det är inte sant, har fel och så vidare. Men jag lyssnar på . Alla tjänar på att man håller ihop ett samhälle. Även rika tjänar på att fattiga har det bättre. Då behöver de inte låsa in sig i sina fina villaområden med grindar som det finns i vissa länder där de rika har murar runt omkring. Så vill vi inte ha det. I har vi ett samhälle som vi håller ihop. Vi vill inte ha ökade klyftor. ökar klyftorna, och det vill vi motarbeta. Därför vill vi ha läxhjälp till alla elever och inte bara dem som har råd att köpa sig detta. Även den digitala klyftan kan komma att öka om vi inte ser till att alla elever och alla lärare har tillgång till datorer. står en miljon människor utanför det digitala samhället.