prot · H00968 · 2013-02-20 00:00:00 — Vi har även visionen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030. Vi har dessutom den långsiktiga visionen att vi 2050 inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Flera av de här målen är vi på god väg att uppfylla, andra behövs det ytterligare och kraftfulla insatser för att vi ska kunna nå. Mer kunskap, ny teknik och nya tjänster är nödvändiga för att det här ska kunna ske. Genom budgetpropositionen och energiforskningspropositionen gör regeringen nu en mycket stor satsning på svensk energiforskning. Förutom den satsningen kommer anslagen att permanentas därefter. kommer 1,4 miljarder att satsas på energiforskningen. Det innebär att kommer att satsas just på forskning om hållbar energi. Vi får nu kritik från oppositionen som säger att vi satsar för lite på energiforskningen. Men om man tittar på vad alliansregeringen har gjort och jämför med under socialdemokratiskt styre ser man att era samlade insatser knappt kommer upp till hälften av våra. Med vår permanenta satsning kommer vi upp till 1,4 miljarder , vilket är högre än det Socialdemokraterna kom upp i som mest. Deras högsta satsning var , och det var . Sedan kan jag inte låta bli att förvånas över att och i mångt och mycket säger nej till regeringens satsningar på energiforskning med motiveringen att de övergripande klimat- och energimålen är för lågt ställda. Av den anledningen sätter man sig nu på läktaren med armarna i kors. Men klimatet har inte råd att vänta. Klimatet har inte tid att vänta tills och är nöjda. Eftersom inte kan ta sig an alla områden inom energiforskningen har regeringen också beslutat sig för att vi ska fokusera på fem områden där vi har goda förutsättningar att gå i bräschen och som går hand i hand med energi- och klimatmålen. Kraftfulla insatser behövs till exempel för den fossiloberoende fordonsflottan. Vi behöver också kraftsystem som klarar förnybar elproduktion. finns det exempelvis ansökningar om vindkraft som överstiger , det vill säga dubbelt så mycket som all kärnkraft. Framtidens elnät måste också klara mer förnybar elproduktion som vind-, våg- och solkraft. Här behövs mer forskning. Regeringen vill också satsa på energieffektivisering i bebyggelsen, ökad användning av bioenergi och energieffektivisering i industrin. Men energiforskningspropositionen handlar inte bara om fokusering på de fem områden jag nämnde, utan även om bedömningar av vilka typer av insatser som bör få ökade resurser. Två av flera insatser är ökade satsningar på just demonstrationsprojekt, som också några har efterlyst här , och mer EU-gemensamma projekt. Slutligen kan jag bara konstatera att framtidens utmaningar kräver nya sätt att tänka, nya idéer och nya sätt att använda idéerna. Här kommer energiforskningen även att vara en möjlighet för svenska företag att sälja sina produkter och innovationer på en världsmarknad. Men framför allt kommer energiforskningen att vara en stor pusselbit i den globala klimatutmaningen. I detta anförande instämde (KD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 12 § Vissa säkerhetspolitiska frågor Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2012/13:UU7 Vissa säkerhetspolitiska frågor. 54 (S): Det är inte alltid lätt som ledamot att vara klar över hur fort olika debatter går och när man ska vara i kammaren. Vi får ta lärdom av näringsutskottets snabba debatteknik även i utrikesutskottet, tror jag. Vi är några stycken som kommer springandes från Försvarsberedningen. Det är möjligt att det kommer några borgerliga ledamöter också, för just nu ser jag bara oppositionen tillsammans med i kammaren. Det vi behandlar är ett säkerhetspolitiskt betänkande som är ett motionsbetänkande som har samlat upp ett antal motioner som har kommit in under allmänna motionstiden och under andra propositioner som har lagts fram och som utskottet nu behandlar. Jag hade gärna sett att det hade funnits några borgerliga ledamöter i salen när vi debatterar det här, för jag hade en konkret fråga. vandrar , som är ordförande i utrikesutskottet för tillfället, in. Det är så att vi socialdemokrater har ett antal reservationer i den här texten. En handlar om att vi menar att det är väsentligt att påtala att är militärt alliansfritt. Vi har utvecklat den svenska säkerhetspolitiken, från neutralitetspolitik under det till den militära alliansfrihet som vi har , genom ett fördjupat samarbete inom utrikes- och säkerhetspolitik i Europeiska unionen men också med ett utvidgat arbete i det nordiska samarbetet. Inom alla dessa områden har det upprättats olika klausuler och förklaringar, i EU till exempel solidaritetsklausulen och i det nordiska samarbetet solidaritetsförklaringen. Men alla dessa klausuler och förklaringar, som betyder att vi ska försöka att gemensamt ställa upp för varandra om en katastrof inträffar, har den lilla brasklappen att detta inte ska ändra ländernas säkerhetspolitiska hållning eller att det ska vara i samklang med den säkerhetspolitiska hållning som länderna har. Därmed blir vi socialdemokrater lite frustrerade när vi ser regeringen i utrikesdeklaration efter utrikesdeklaration skriva att den säkerhetspolitiska linjen ligger fast, för det gör den ju, om vi med det menar att fortsatt är militärt alliansfritt. Men när utskottet sedan behandlar frågan och vi socialdemokrater vill att vi beskriver den säkerhetspolitiska linjen säger den borgerliga majoriteten nej till det. De vill inte nämna den militära alliansfriheten. Därför har jag en fråga riktad till de borgerliga ledamöterna, och det är en viktig fråga för oss socialdemokrater. Vi är nämligen av den åsikten att säkerhetspolitiska vägval ska göras i ett väldigt brett samförstånd i riksdag där vi är överens om steg efter steg. Det har vi gjort så här långt, men jag börjar bli lite frustrerad över att se att ni verkar skapa en bild av att vi är militärt alliansfria. När vi uttalar att den säkerhetspolitiska linjen ligger fast måste vi få ett klart besked från er: Betyder det att vi är militärt alliansfria, eller menar ni någonting annat med den texten? Den enkla frågan till , och är: Betyder orden den säkerhetspolitiska linjen ligger fast att är militärt alliansfritt, eller har ni en annan uppfattning? Jag ber er att tänka efter väldigt noga innan ni svarar på den frågan, för jag tror att det kommer att ha betydelse för hur samarbetet kommer att utvecklas i fortsättningen. Jag är grymt besviken över att den borgerliga majoriteten inte kunde tänka sig att i detta betänkande skriva in att är militärt alliansfritt. Jag tycker att det är obegripligt, om jag ska vara helt ärlig. Ett annat avsnitt handlar om de internationella fredsbevarande operationer vi deltar i. Vi socialdemokrater har sagt att det är dags att också deltar i FN:s fredsbevarande operationer. Som ni känner till deltog vi under i en oerhört stor andel operationer som var mandaterade av och genomförda av . Efter öppnades det en möjlighet för att mandatera insatser men ge uppdraget åt Europeiska unionen, Nato eller Afrikanska unionen. Det är inget fel i detta. Vi socialdemokrater tycker att det är utmärkt att ha en ordning där regionala säkerhetsorganisationer tar ett ansvar för att genomföra det som säkerhetsråd beslutar om. Det är inte så att är med i för många Nato- eller EU-insatser, men det är för få FN-insatser. har aldrig haft så få soldater ute i FN-tjänst som . Vi socialdemokrater betonar i vår reservation att det inte är rimligt. Vi vill ha en bättre balans mellan de olika organisationerna. Självklart kan det inträffa en kris i ett område som vi inte känner till. känner att de inte klarar av att hantera krisen utan ger uppdraget åt EU eller Afrikanska unionen. Då ska vi naturligtvis ställa upp även om det är en Nato- eller EU-insats. Det råder inget tvivel om det. Men och riksdag måste ändå ha en inriktning. Vad skulle vi vilja stödja nästa gång? Sanningen är den att gång efter annan har frågat om vi vill delta med trupp på . Svaret har varit nej. Vill vi ersätta det danska kompaniet i ? Svaret har varit nej. Vill vi bidra med ingenjörstrupper till Sydsudan för att där bygga upp helikopterplattor och så vidare för att göra det möjligt för humanitär hjälp att nå invånarna i ? Svaret har varit nej. När vi i oppositionen har debatterat med den borgerliga regeringen har de skakat på huvudet och sagt att de aldrig har sagt nej till någonting. Sanningen är den att det inte går till på det sättet. Det handlar om att FN ringer och frågar : Om FN frågar om att åka till , skulle säga ja eller nej då? Då svarar regeringen att frågan inte ska skickas till dem därför att de kommer att säga nej. Därmed har det aldrig kommit en formell förfrågan. Det är så det i praktiken går till. är inte vi ledamöter dumma. Vi vet att det går till så. Vi har våra kontakter i FN-systemet också. Vi vet att frågorna har ställts. Vi socialdemokrater har en reservation i frågan. Vi anser att arbetet måste inriktas så att nästa insats faktiskt leds och genomförs av . Jag ställer frågan till ledamöter från alla politiska partier, särskilt och som i många andra sammanhang framhåller hur viktigt det är att engagera sig i : Varför tyckte inte utskottets majoritet att det var lämpligt att betona och understryka vikten av att är engagerat i och därmed kan bidra i de FN-operationer vi blir tillfrågade om? Jag har några frågor till den borgerliga gruppen. Den säkerhetspolitiska linjen ligger fast. Vad betyder det? Betyder det att ska fortsätta att vara militärt alliansfritt? Ja eller nej? Tänk efter ordentligt när ni svarar på frågorna. Vidare undrar jag varför ni inte kan tänka er att stödja en reservation av oss socialdemokrater och andra där vi säger att vi faktiskt behöver delta i fler FN-ledda insatser. Det handlar om att vi ska använda alla de verktyg som finns till förfogande. Jag är förvånad. Man kan inte lämna en debatt om säkerhetspolitik utan att ha en diskussion om vad som de facto har diskuterats , nämligen den totala splittringen i den borgerliga regeringen om viktiga frågor, om säkerhetspolitik, om försvaret, om synen på . Vi från Socialdemokraterna ställer frågorna till er. Vi fick inte svar i utrikesdebatten av utrikesminister , men det kanske finns någon ledamot här som vågar svara på frågorna. Frågorna var bland annat om försvar är ett särintresse. Vi socialdemokrater menar att det är viktigt att se försvaret som ett nationellt intresse. En av de grundläggande uppgifterna för ett lands regering är att se till att sköta försvaret. Vi har sett på område efter område den snabba förändringen från värnpliktsförsvar till yrkesförsvar. Det är ett materielberg som har hopat sig framför försvarsledningen. Det har varit inte fullt finansierade inköp av nya . Då är det inte underligt att se en försvarsledning som helt utmattad försöker klara de arbetsuppgifter som regeringen har lagt på Försvarsmakten. Försvarsmakten gör allt man kan, men regeringen tar inte ansvar för fattade beslut utan hänvisar till att försvaret är ett särintresse; försvaret har inget med oss att göra utan är ett särintresse som vilket annat intresse som helst. Det här rymmer en annan intressant fråga när vi diskuterar säkerhetspolitik, nämligen om det svenska försvaret i en budgetprövning kan behandlas som vilken myndighet som helst. Borde man inte i stället titta på hur det militära hotet ser ut, vilka resurser det svenska försvaret behöver och vad man ska förbereda sig för och därifrån bygga ett svenskt försvar och se vad det kostar? Är inte det egentligen den rimliga hållningen? Jo, det tycker vi socialdemokrater. Det är inte så att försvaret ska vara en budgetpost som kan behandlas som vilket särintresse som helst, utan det ska utgå från en analys av hur situationen ser ut. Då kommer vi till nästa fråga. Med den ryska militära ökningen i materiel och resurser, utgör då ett militärt hot mot ? Vi har hört en representant från , det vill säga vice statsministern och partiledaren, tala om att det är dags att sätta upp patriotmissiler på . Då är frågan till alla de borgerliga partierna: Anser ni att är ett militärt hot mot ? Låt mig förklara hur vi socialdemokrater ser på saken. För att vara ett hot mot måste ett land ha intention och förmåga. Det räcker inte med att ha förmågan. Om man inte har en intention att angripa någon annan blir det inget krig. Har man intentionen att angripa någon men inga resurser blir det heller inget krig. De två sakerna behövs, nämligen intention och förmåga. Låt oss titta på intentionen. Är det någon i kammaren som på fullt allvar kan säga att har intentionen att anfalla ? Mitt svar är nej. Jag tror att inte har en sådan intention. Jag tror inte att kommer att ha en sådan intention under en framtid som jag kan överblicka. Jag tycker dessutom att ryssarna vore fullständigt korkade om de hade en sådan intention eftersom deras problem i stället finns i söder och öster. Vore jag en rysk försvarsplanerare hade jag inte fokuserat på hur jag kan attackera ett land som är medlem i Europeiska unionen. Jag skulle mer fundera på situationen i . Hur är det med förmågan? Det är klart att har en förmåga att attackera . Om satte in alla sina resurser skulle nog svenska försvaret ha svårt att stå emot. Så är det naturligtvis. Sannolikheten att skulle samla alla sina resurser mot oss är dock väldigt liten. Sanningen är den att har ingen intention att anfalla , och förmågan att anfalla är otroligt liten. av är inte . Anser då vi socialdemokrater att det inte finns något att oroa sig över och att allt är fantastiskt bra? Nej, självklart inte. gör nu en förmågeutveckling. satsar fler miljarder än tidigare efter på att bygga upp sin försvarsförmåga. Det ska vi naturligtvis ha ögonen på. Vi ska naturligtvis följa utvecklingen för att se vilka konsekvenser det kan få för svenska försvaret. Det betyder inte att automatiskt blir ett hot, men det betyder att det svenska försvaret naturligtvis måste studera vad den ryska förmågeutvecklingen innebär och vad vi behöver för att matcha en sådan. Så är det naturligtvis. Kan vi se en situation där intentionen förändras, att helt plötsligt får för sig att attackera ett land i Europeiska unionen? Jag anser att vi ska följa den demokratiska utvecklingen i . Vi ser att den går åt fel håll. blir mer och mer auktoritärt och styrs mer och mer från Kreml. Det blir svårare och svårare för oppositionen. Det i sig är naturligtvis ett oroande tecken. Om det går över styr i den politiska processen i kommer vi naturligtvis att se hur nya ledare stiger fram som har en helt annan dagordning än dagens och som då har intentionen, eller dumheten, att göra något som vi inte räknar med att de ska göra. Det handlar om intention och förmåga. har egentligen inget av dem. Men vi måste bevaka den politiska utvecklingen, och vi måste bevaka förmågeutvecklingen. Det kommer naturligtvis att få effekter på hur vi utvecklar vårt svenska försvar. Är ett militärt hot eller ej? Ge ett svar i debatten! Det handlar om säkerhetspolitik. Jag har alltså ställt följande frågor: Innebär den säkerhetspolitiska linjen att vi är militärt alliansfria ja eller nej? Varför kan ni inte ställa upp på att ha en inriktning att vi mer ska delta i fredsbevarande operationer som är ledda och mandaterade av ? Är svenska försvaret ett särintresse? Är ett militärt hot? 55 (MP): försvarsberedningar har konstaterat att ett militärt angrepp direkt mot är osannolikt . I den europeiska säkerhetsstrategin angavs att en storskalig aggression mot någon medlemsstat inte var trolig. Den snart 70-åriga fredsperiod som upplevt sedan slut är den längsta någonsin i vår del av världen, och de av fred som åtnjutit har få motsvarigheter någonstans i världen. Det kan vara bra att hålla detta i minnet när braskande kvällstidningsrubriker ropar ut att vårt försvar bara förmår hålla den lede fi stången en enda vecka, något som förmodligen i och för sig stämmer om man tänker sig ett scenario där en stormakt av någon outgrundlig anledning satsar hela sin kraft på att betvinga och att omvärlden förblir totalt passiv. På samma sätt skulle vår försvarsförmåga antagligen snabbt kunna slås ut av ett massivt meteoritregn. När man lämnar tankelekarnas fascinerande men osannolika låtsasvärldar och kliver ut i verkligheten är det helt andra hotbilder som tornar upp sig. Försvarsberedningens rapport konstaterar att de globala miljöutmaningarna och klimatförändringarna utgör de allvarligaste hoten mot människornas säkerhet och fundamentala livsvillkor . Jag tycker att det är positivt att vi i detta betänkande lyckats nå betydande samsyn kring att ett utvidgat säkerhetsbegrepp, som även väger in icke-militära hotbilder, bör utgöra grunden för säkerhet. Och det är glädjande att ett enigt utskott ställer sig bakom ambitionen att etablera ett europeiskt utveckla EU:s förmåga att förebygga och lösa konflikter genom medling och dialog. Vi i vill emellertid ta längre och snabbare steg i riktning mot ett totalförsvar där de klassiska militära delarna krymper och gökungar som JAS helt avvecklas. Givet vad klimatklockan är slagen och att, som Försvarsberedningen konstaterade, klimatförändringarna utgör vår tids största säkerhetshot är det hög tid att en stor del av de enorma belopp som i och i världen alltjämt satsas på militärt försvar omdirigeras till klimatinvesteringar. Bara i min hemstad, , beräknas stigande havsnivåer under kommande årtionden kräva i investeringar i ny infrastruktur. För att gå från den lokala till den globala nivån bör vi erinra oss att de rika länderna på i lovade att de skulle bistå utvecklingsländerna med i nya friska pengar för klimatinvesteringar. Utan en omfattande global nedrustning är det svårt att se hur belopp i den storleksordningen skulle kunna frigöras. när antalet krig i världen, såväl mellan som inom länder, sjunker vore det naturligt att även de globala rustningsutgifterna började sjunka. Att så ändå inte sker beror av allt att döma mer på framgångsrik lobbyverksamhet från det militärindustriella komplexet än på faktiska försvarsbehov. Det pågår en kampanj från delar av borgerligheten, såväl publicister som politiker, om att bör ansöka om medlemskap i . Vi i avvisar detta bestämt och värdesätter högt fortsatt svensk alliansfrihet och noterar till vår glädje att enligt ställer sig av väljarna positiva till ett svenskt Natomedlemskap. I en värld dominerad av stormakter, motsättningar och misstroende har små alliansfria länder som inte hotar någon en viktig roll att spela som medlare och brobyggare. Att utmåla en USA-ledd krigsallians från förra seklets förra hälft som något nytt och spännande är rätt patetiskt och åskådliggör den fantasiinfarkt som lamslår stora delar av dagens svenska borgerlighet. Ett Natomedlemskap skulle kunna öppna upp för stationering av amerikanska kärnvapen på vårt territorium, något som blivit fallet i , , , och , och detta trots att dessa länder inte producerar egna kärnvapen. Denna beredskap att ta emot amerikanska kärnvapen kallas nukleärt kompanjonskap, nuclear sharing, och strider mot icke-spridningsavtalet, som signerat. Amerikanska kärnvapen innanför våra gränser ökar naturligtvis risken för att vi blir utsatta för kärnvapenattacker. Rimligen skulle även risken för terrorattacker öka om vi blir del av en USA-ledd militärallians. Låt oss komma ihåg att man i stora delar av omvärlden inte gör någon tydlig boskillnad mellan och Nato, vilket kanske inte är så förvånande med tanke på att Nato under sina alltid haft amerikanska generaler som överbefälhavare och att Pentagons inflytande över alliansens förehavanden är massivt. I det här sammanhanget förtjänar det att påpekas att emellanåt agerar på och ibland över folkrättens heldragna linjer. Jag tänker här på företeelser som och tortyr av fångar eller hur obemannade drönare skördar ett växande antal civila offer. En färsk undersökning från visar att CIA:s drönare där dödat 3 468 personer varav 893 civila, av vilka 176 var barn. bedriver här en sorts krig utan krigsförklaring, och sammaledes gäller i och . Enligt beklagade sig ambassadör i , , över att han inte informerats om att hans huvudsakliga uppgift i landet skulle gå ut på att döda folk. dödar drönare i två amerikanska medborgare som uppges vara terrorister, och dödas även den 16-årige sonen till en av dem som dödades i den första attacken. Det var något som fick den republikanske senatorn att i uttrycka sin djupa olust över att presidenten ges rätt att döda amerikanska medborgare, inklusive omyndiga personer. förelägger CIA presidenten, om vi får tro den ansedda brittiska tidningen , en så kallad kill list där han ombeds kryssa för personer som ska dödas . Hela denna skymningsvärld skulle självfallet genom ett Natomedlemskap komma betydligt närmare. Jag har svårt att förstå varför vi skulle utsätta svenska officerare, som jag har stor respekt för, för något så förnedrande. Det är utomordentligt att FN nu tillsatt en utredning under ledning av den brittiske juristen för att utröna på vilken folkrättslig grund, om alls någon, bedriver sitt drönarkrig. I stället för att backa in borde vi nu ta till vara alla de nya möjligheter för fred och mellanfolkligt samarbete som globaliseringen för med sig och som dagens kommunikationsteknik öppnar nya vägar för. Det är dags att EU äntligen förverkligar gamla krav på att upprätta en civil fredskår. Det är att vi politiker tar till oss fredsforskningens rön. Här i har vi det världsledande fredsforskningsinstitutet i vars styrelse , tidigare moderat ordförande i utrikesutskottet, utövar ett inspirerande ledarskap. Låt oss komma ihåg att internationellt samarbete inte bara försiggår på nationell och övernationell nivå utan även, och i växande grad, på diverse understatliga nivåer, där folkrörelser och medborgargrupper utbyter information och där kommuner upprättar partnerskap med kommuner i andra världsdelar. finns en världskommunal federation en sorts Förenta kommunerna med högkvarter i , och 2008 anordnades den första världskommunala fredskonferensen i i . Detta framväxande globala civilsamhälle agerar i hög grad självständigt men ställer också krav på nationella och övernationella parlament att upprätta lagar och regleringar som exempelvis stänger skatteparadis och tvingar de stora multinationella företagen att uppföra sig som ansvarsfulla medborgare och ta hänsyn till såväl arbetsmiljön som miljön och betala skatt i de länder där deras vinster skapas. Jag stöder självfallet, herr talman, samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 7 och 13. 56 (SD): Vi sverigedemokrater ställer oss bakom samtliga våra reservationer samt vårt särskilda yttrande, men vi väljer att yrka bifall bara till våra reservationer nr 5, 8 och 12. Vi debatterar som sagt säkerhetspolitik utifrån ett betänkande som dels behandlar motioner i ämnet, dels berör frågan om säkerhetspolitik i ljuset av den ekonomiska krisen i . När vi debatterar svensk säkerhetspolitik kan jag inte låta bli att kommentera den senaste tidens försvarspolitiska debatt i medierna, som på många sätt varit både spännande och lite skrämmande att följa. Överbefälhavare uttalande om att bara kan stå emot ett angrepp i på en plats har startat en välbehövlig debatt om svensk försvarsförmåga som länge efterfrågat. Att vår statsminister senare skulle bemöta debatten med ett uttalande om att svenskt försvar är ett särintresse är högst anmärkningsvärt och har väckt starka förståeliga reaktioner. som jag välkomnar att fler partier än nu har börjat tala om behovet av höjda försvarsanslag kan jag inte annat än skönja ett ganska stort mått av dubbelmoral och bara ett spel för gallerierna när det råkar vara läge i opinionen för att tala om stärkt försvar. När i debatter i talat om behovet av att stärka svenskt försvar har vi från våra politiska motståndare bara blivit bemötta med kritik med bland annat argumentet att vi står inför andra nya hot som inte kan bemötas med militära medel.