prot · H009129 · 2013-06-26 00:00:00 — När man lyssnar till och hör vad han säger om den ökade tågtrafik som vi nu har märker man att han lätt skulle kvalificera sig som en kandidat till ordförandeskapet i tågnostalgins vänförening. Det är inget snack om den saken. Jag vill dock säga något om den konflikt som finns om spårkapaciteten. Jag uppskattar verkligen att statsrådet försvarar trafiken mellan och , för den är också viktig. Men det finns en konflikt när det gäller spårkapaciteten som går ut över pendeln till just . För min del ser jag det som att det finns en prioriterad sak i detta läge, nämligen att inte ensamt och utifrån sina utgångspunkter kan få bestämma om tågtrafiken till ska upphöra eller inte eftersom den är så etablerad för detta område. Sedan är jag glad för att vi utökar tågtrafiken till , för det är en väldigt viktig sak. Jag vill avsluta med att säga att detta är någonting som vi alla borde slå vakt om. Vi behöver ännu mycket mer tågtrafik till och från , för det är verkligen roligt att kunna åka till även ifrån . 62 Statsrådet (M): Jag skulle nog snarare säga så här: Avregleringen och den möjlighet som gavs tidigare för regioner och länstrafikbolag att få börja upphandla när man inte tyckte att SJ levererade det som man behövde för sin regionala pendling har bidragit till att antalet resande och transporter på järnväg har ökat i den grad som det har gjort. Problemet har snarare varit att som ökningen har skett har inte motsvarande underhåll av järnvägen skett i samma takt. har inte heller byggts ut i den takt som vi ser. Vi kommer ihåg hur det var när väl invigdes; den var full redan när den var klar. Det var ingen som hade tänkt sig den utveckling som fanns i det läget. I detta läge blir det även om vi diskuterar mycket lite olustigt med den frågeställning där man ställer kommersiella tågbolag mot arbetspendling. För vem är det som sitter på tåget? Det kan vara en arbetspendlare som åker en mycket längre sträcka än bara den regionala. Detta att tilldela tåglägen, oavsett om det gäller för godståg, fjärrtåg, lokaltåg eller för den delen tid på spåret för att säkert kunna jobba med drift och underhåll, har inte varit något problem så länge som det har funnits kapacitet. Men just som i den beskrivning som jag gav har vi brist på kapacitet på vissa ställen och under vissa tider. Det var därför fick i uppdrag att göra . Vi kunde se framöver att även om vi gjorde allt det som finns i den nuvarande planen skulle vi fortfarande ha flaskhalsar och kapacitetsbrist. Det var därför vi kompletterade infrastrukturens plan för åren 20142025. Det gjorde vi för att hantera dessa brister. Jag får ständigt höra diskussioner från näringslivet när det gäller godstransportbehovet: Hur kommer det sig att man alltid prioriterar persontrafik före godstrafik? När man sitter på tåget till behöver man inte ens ha kommit så långt som till för att man ska hamna bakom ett pendeltåg. Då blir man ganska frustrerad. Vartefter man kommer in på sträckor får man vänta på den ena eller den andra. Jag delar uppfattningen att det är , när kapaciteten är i stort sett slut, som man måste börja prioritera. Vad är mest samhällsekonomiskt lönsamt? Vi har pekat ut i infrastrukturpropositionen att vi måste prioritera arbetspendling och godstransporternas stråk genom hela landet. Vi vet att de flesta resor som vi gör är kortare än , och då handlar det om det lokala pendlandet. Jag känner till det som de flesta har nämnt om hela StockholmMälardalsregionen. Syftet är att få en bättre sits, som handlar om alltifrån underhåll och bättre kraftsamling till att få på plats. Anledningen till att man är med och finansierar är bristen på kapacitet. Vi står med problemet , och vi hade säkert kunnat förutse detta. Men det här är inte avregleringens fel. Problemet är bristande underhåll och kapacitet. Det är det som vi gör någonting åt, men det går inte att få detta på plats lika snabbt som tågplanerna ska komma vartefter. Däremot kan jag hålla med i diskussionen om huruvida det är rätt och rimligt framöver att köra årlig tågtilldelning. Det tittas just på om man kan jobba med ramupphandling. Det tittas lika mycket på mer av ad-hoc-bokningar av och på, för det behovet har också ökat jämfört med hur det har varit tidigare. 63 (MP): Jag kan konstatera, när jag lyssnar på ministern, att det finns mycket vi är överens om. Det finns en brist på kapacitet. Det finns en brist på spår. Det är som sagt också trevligt att allt fler vill köra och åka tåg. finns det en fråga. Det är regeringen som i just detta läge, där det finns brister i spårkapacitet vilket infrastrukturministern så tydligt beskrev släpper in fler aktörer. Jag ställde frågan för sedan, i början av debatten. Jag ställer den återigen, för jag har fortfarande inte fått något svar: Var ministern medveten om att detta att släppa in fler aktörer antagligen kommer att leda till att lokala trafikoperatörer som SL måste lägga ned hela linjer och ställa in avgångar? Var hon medveten om att detta hot finns? I så fall var man ju medveten om att detta beslut hotade pendeltåget mot . Kan vi få ett rakt svar på frågan? Jag skulle vilja veta vem det är som är ansvarig för detta hot. Frågan kommer att återkomma ända till dess att regeringen ändrar beslutet om hur ofta man ska upphandla. Frågan är: Ska vi först bygga ut spår och sedan släppa in fler aktörer? Eller ska vi göra tvärtom, som regeringen har gjort, och sälja ut spårkapacitet som inte existerar? Det tvingar naturligtvis de mindre aktörerna att dra in sin trafik, vilket är fruktansvärt för de människor som är berörda. De har satsat hela sitt liv, sin existens och sitt boende på att det finns tåg som man kan lita på. litar man inte längre i och på att tåg kommer att finnas. Redan därmed har regeringen försatt människor i en fruktansvärd situation. har man litat på både SL och regeringen och på att det finns tåg. Min fråga är fortfarande: Var regeringen medveten om att när man släpper in fler aktörer kommer det att leda till nedläggning av befintlig lokaltrafik? 64 HANS (S): Även om Gnestapendeln blir kvar visar diskussionen om den på ett systemfel. När systemfel uppenbarar sig har regeringen ett ansvar för att styra riket. Min fråga till infrastrukturministern är därför: Vilka förslag kommer infrastrukturministern att återkomma med med anledning av detta? Detta gör att det är uppenbart att det finns allvarliga systemfel. Vad är infrastrukturministerns besked till invånarna i ? Kan de lita på att det finns tåg på deras station? Vad är infrastrukturministerns besked till politikerna i ? Ska de våga köpa tåg för att trafiken i ska kunna gå med tidtabeller som man kan planera för? Eller ska man vänta och fundera på om man ska leka fri marknad där vem som helst kan slå sönder systemen när som helst därför att den mest attraktiva avgången mitt i arbetspendlingstiden inte ingår i det system som ska planeras? Systemet måste vara byggt för att få invånarnas tillit, och tillit byggs upp långsamt men rivs ned mycket snabbt. 65 (S): Jag tycker att det är bra att den här debatten har inneburit att infrastrukturministern erkänner att regeringen har ett ansvar för den uppkomna situationen. Därför är alla de frågor som och Hans har ställt under debatten mycket relevanta. Vad gör infrastrukturministern nu för att undvika att liknande situationer dyker upp ? Precis som jag försökte säga i min andra replik i den här debatten är hela den här regionen mycket beroende av att arbetspendlingen fungerar. Om StockholmMälardalsregionen ska ta in ett nytt måste vi ha ställen i pendlings- och kollektivtrafiknära lägen där man kan bosätta sig. Det måste finnas möjlighet att bygga bostäder över huvud taget, vilket man nu mycket förtjänstfullt planerar att göra bland annat i . Men är framtiden för detta mycket osäker. Om det ska vara möjligt att rekrytera personal till exempel till , , , Asea och Alfa i vår region måste man också vara säker på att medarbetarna har möjlighet att bosätta sig och pendla någonstans ifrån i den här regionen. Precis som handlaren i sade under manifestationen handlar inte det här bara om att en massa människors livsvillkor och öden drastiskt riskerar att försämras i , utan det handlar faktiskt också om företagens möjligheter att överleva. Det gäller både de små företagen som är berörda i närheten av , och och de stora drakarna i vår region som ska dra framåt i den globala konkurrensen. Därför är min sista fråga till infrastrukturministern som har lite tid kvar: Vilka slutsatser drar ministern av det ansvar hon nu har påtagit sig? 66 Statsrådet (M): För min del råder det ingen som helst tvekan om att den absolut viktigaste förutsättningen för att vi ska ha ett fungerande arbets- och vardagsliv är bra och tillförlitliga möjligheter att resa, och gärna med tåg. Det som nämnde är också viktigt, nämligen att företagens förutsättningar att kunna verka och växa oavsett storlek bygger på bra och tillförlitliga möjligheter att transportera gods. Detta har vi pekat ut. Det är det absolut viktigaste. Vi har just gått igenom hur järnvägen mår. Det har inte gjorts tidigare. har vi mer än fördubblat anslaget till drift och underhåll för att minska sårbarheten och förseningarna. Det handlar om tillit, som nämndes. Man ska våga bestämma sig för att ta tåget. Vi är inte fullt färdiga med detta . Det kommer att ta till. Eftersom allt fler väljer att resa och transportera på järnväg har det uppstått kapacitetsbrist. Det är fullt vissa tider . Vi bad att särskilt titta på det för att peka ut var vi har bristerna. Detta har vi också rent historiskt kunnat identifiera. Därför har vi nu föreslagit ytterligare ambitionshöjningar med för att kunna återställa järnvägen till den standard som den hade och för att komplettera, bygga ut och bygga nytt. Det är den absolut viktigaste förutsättningen, oavsett var i landet man bor, för att vi ska klara att förstora arbetsmarknaden i till exempel , eller StockholmMälardalsregionen. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2013) 441 Förslag till och rådets beslut om en förenklad ordning för personkontroller vid de yttre gränserna på grundval av och unilaterala erkännande av vissa handlingar såsom likställda med de egna nationella viseringarna för transitering genom dessa länders territorium eller planerade vistelser på deras territorium som inte överstiger och om upphävande av och rådets beslut nr 895/2006/EG och beslut nr 582/2008/EG 12 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2012/13:496 Utsättning av lax i älvarna runt av (S) till landsbygdsminister (C) Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:619 Barnens bästa i vårdnadstvister av (S) till justitieminister (M) 2012/13:620 Avgift för erhållande av lärarlegitimation av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:621 Manillaskolans kulturarv av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2012/13:622 Ensamheten i av (S) till socialminister (KD) 2012/13:623 Konventionen om funktionshindrades rättigheter av (S) till statsrådet (KD) 2012/13:624 Ojämlika löner av (S) till statsrådet (FP) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:612 Validering av grundskolebetyg av (MP) till utbildningsminister (FP) 2012/13:596 Simkunnighetsmål i lägre åldrar av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:598 Insemination för ensamstående av (MP) till justitieminister (M) 2012/13:599 Försämrad samhällsservice för företagarna och de boende i av (S) till näringsminister (C) 2012/13:600 Tågavgångar i av (S) till statsrådet (M) 2012/13:601 Övervakning av datatrafik av (V) till justitieminister (M) 2012/13:606 Artillerikapacitet av (S) till försvarsminister (M) 2012/13:607 Nedläggning av i av (FP) till kultur- och idrottsminister (M) 2012/13:609 Offentligt stöd till regionala flygplatser av (S) till finansminister (M) 2012/13:610 Kunskapen om ortnamn, språk och dialekter i hela landet av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2012/13:611 Arbetsinriktad rehabilitering för personer med förtidspension av (S) till statsrådet (M) 2012/13:613 Det så kallade extrajobbsförbudet av (S) till statsrådet (M) 2012/13:614 Avgiftsfri högskoleutbildning av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:615 Skogsavverkning på kulturlämningar av (FP) till kultur- och idrottsminister (M) 2012/13:616 Myndighet med ansvar för teckenspråkig kultur av i (S) till kultur- och idrottsminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 38 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.