prot · H10947 · 2013-12-16 00:00:00 — Men länder som har höjt sin ekonomiska nivå och standard kanske inte ska ha en del av det svenska biståndet. Att vi avbryter biståndssamarbete innebär inte att vi avbryter relationerna med ett land. Vi fortsätter att ha kontakter. Det tycker jag att vi fortsatt ska ha för att förbättra . Vi vet att det finns många brister, men mycket av ansvaret för en fortsatt utveckling i ligger på den sydafrikanska regeringen. 135 HANS (V) replik: Vi kan väl för protokollet konstatera att jag tror att en hel del av företrädare i denna kammare knappast skulle skriva under på de beskrivningar han gav om . säger att inte riktigt har behov av bistånd längre. Det låter inte riktigt på samma sätt från . Där ser man att har en viktig roll att spela, precis som vi har spelat en viktig roll genom historien. Vi är en partner som har haft en mycket stor trovärdighet genom vårt historiska engagemang – må vara att har motsatt sig det engagemanget. som land har fortfarande möjlighet att agera i också i kontroversiella och svåra frågor för att bidra till att ta ytterligare steg. Det behövs i när det gäller att stärka de demokratiska institutionerna, bygga upp folkrörelser, bekämpa hiv/aids och så vidare. säger: Det spelar inte så stor roll. Vi kan fortsätta relationen på andra sätt. Men frågan till blir: Hur då? Hur ska vi fortsätta relationen med ? För nu avslutar man biståndssamarbetet. Det kommer inte att finnas några ytterligare resurser till biståndsinsatser. De pengar som funnits för att till exempel ska kunna bedriva samarbete med polisen i dras in. Man drar tillbaka finansieringen till arbete som har funnits runt hiv/aids-frågorna. Samma sak gäller det fackliga samarbete som bland annat har bedrivit . Också den samarbetsstrategi som vi har haft mellan och löper ut utan att det kommer till en ny strategi. Om man drar in pengarna, sätter punkt och väljer att inte skriva någon ny samarbetsstrategi med sydafrikanerna, hur ska då detta samarbete med fortsätta, ? 136 (M) replik: För att återgå till och hans gärningar var och en stor rörelse. ANC hade olika delar och grenar och utvecklades , och det gjorde också . Jag tycker att det är fullt naturligt att inte gav en tydligt socialistisk/kommunistisk rörelse ett helhjärtat stöd på samma sätt som vi inte stödde eller andra partier som samarbetade med. Det är en oerhörd skillnad mellan att stödja en sådan rörelse och att stödja en person som väljer att utveckla ett land och som väljer försoning i stället för konflikt. Vi stöder en demokratisk utveckling. Det är också en väldig skillnad att inte aktivt stödja en sådan rörelse som ANC var . Det innebär inte att man är för apartheid. När det gäller huruvida fortsatt ska ha utvecklingssamarbete går det att samarbeta på många sätt. Vi har politiskt samarbete för att stärka de politiska partierna. Det kan vi göra. Jag antar att och har relationer med andra partier i andra länder. Vi har det. Vi har diplomatiska relationer. Det finns handel. Våra fackföreningar har precis som de politiska partierna all möjlighet att samarbeta med sina rörelser i de länderna. Debatten blir lite konstig. Under biståndsministerns inlägg hörde vi att pengarna inte används i de allra fattigaste områdena. Vi vet att det finns många fattiga områden i , men det är ett land i som har en relativt god ekonomi. Trots att vi har goda resurser är de begränsade, och då är det viktigt att vi inriktar dem på de områden där de behövs allra mest. 137 (MP) replik: Jag begärde först ordet för att gå vidare på spåret om , särskilt eftersom vi ska diskutera . Men sedan tog upp frågan om avräkningarna. Jag hade en interpellationsdebatt med för sedan, . Jag har den med mig. Problemet när det gäller avräkningar för flyktingmottagande är att när vi tittar på den budget och de avräkningar som gjorts och jämför med migrationsbudgeten kan vi se att vi i princip betalar av flyktingmottagandet – kostnaderna för boende, mat och sådana saker – direkt från biståndsbudgeten. Det belastar inte det svenska samhället alls, förutom biståndet. Saken är den att olika gör olika tolkningar. I tilläggsbudgeten som kom skulle av biståndet gå direkt till flyktingmottagning. I slutändan blev det inte så därför att en del pengar som inte hade gått åt återfördes. Det är första gången som det återfördes någonting, såvitt jag har sett. Förut har det gått rakt in i statskassan, tror jag. Man kan välja att räkna på olika sätt. håller på att precisera reglerna. Vi drar bort allra mest proportionerligt sett. Om vi bara skulle räkna flyktingar som får stanna skulle det vara av biståndsbudgeten. Om vi bara skulle räkna tiden fram till asylbeslut blir det . Om vi bara skulle räkna flyktingar som får stanna och tiden fram till asylbeslutet blir det . Snittet i är alltså . Vi ligger på 13,5, men vi räknar precis alla, inte bara de som får stanna. 138 (M) replik: Det finns mycket vi kan konstatera om avräkningarna och hur man får göra där. Jag vill återigen betona att följer det gällande regelverket. Sedan tas det upp att det görs olika bedömningar i medlemsländer. Så är det. Det görs också olika bedömningar av hur mycket vi ger i bistånd. Det görs olika bedömningar av hur många flyktingar vi tar emot. Vi vet att är väldigt generöst när det gäller hur mycket vi ger i bistånd. är också väldigt generöst när det gäller hur många flyktingar vi väljer att ta emot. Självklart går en stor del av de avräkningar vi gör till flyktingmottagandet. En stor del av flyktingmottagandet finansieras via avräkningar. Men det är inte så att detta inte berör den svenska statsbudgeten. På precis samma sätt som varenda annan del av våra enskilda utskottsbudgetar är detta en samlad del av den svenska statsbudgeten. Det är – på samma sätt som med alla andra pengar vi använder – det svenska folkets intjänade skattepengar. Den saken spelar alltså ingen roll. Man kan dock fortfarande konstatera fakta: Alliansen har suttit vid regeringsmakten har vi haft ett högre bistånd. Med undantag av 2010 har vi också haft ett högre bistånd om vi räknar bort avräkningarna från Alliansen och låter det vara kvar på de tidigare S-regeringarnas budgetar. Dessa regeringar hade stöd av och . Hur vi än vrider och vänder på det har Alliansen en mer omfattande biståndspolitik. 139 (MP) replik: Det är inte så konstigt att det har varit mer pengar i och med att ekonomin har varit bättre om man jämför med de budgetar som antogs innan regeringen tillträdde. är ett rikt land. Vi har – här i – valt att ha ett bistånd på . står nästan alla partier bakom det. Vi har också ett folk i som är väldigt villiga att bidra solidariskt. I alla galor på tv – etcetera – ser vi att människor faktiskt gärna vill vara solidariska med andra länder. Vi har också ett folk som inte säger nej till att ta emot flyktingar, vilket man gör på många ställen i . Vi har inte en ekonomisk kris som många av de andra europeiska länderna har – inte alls på samma sätt. Det är klart att vi kan bidra mer. Det jag är ute efter är att vi inte ska sticka ut på det här sättet i jämförelse med de länder vi jämför oss med i andra sammanhang. Men det är inte bara avräkningar för flyktingmottagande som har gått via biståndet, utan ett tag var det biståndsministerns lön, och vi har också klimat, och det går inte in i avräkningarna, utan det tar vi direkt från biståndet. var tidigare inne på att de hade mycket mer i bistånd än vad vi övriga har. Vi har valt att lägga pengarna för klimatåtgärder utanför biståndsramen, därför att det inte är bistånd, utan vi betalar faktiskt tillbaka den klimatskuld som vi i den rika världen, vi i , har gentemot de fattiga länderna. Därför ligger det 2 miljarder extra utanför biståndsramen och inte inom den. Ministern talade om 300 miljoner till klimatfonden. Var tar ni de pengarna från? Jag kommer inte ihåg exakt, så det kunde vara bra om redogjorde för det. 140 (M) replik: Efter det anförandet är det nästan så att man skulle vilja rekrytera till Alliansen som valtalare för att berätta hur bra vi har det i , vilken fantastisk ekonomi vi har och vad välskött är. Jag kan bara instämma. Att vi har det så beror på att vi har en regering som har tagit ansvar. Vi har en arbetslinje där jobb står i fokus, och det leder till att den ekonomiska krisen i inte är likadan som den är i och andra länder. Sedan finns det många andra omständigheter, men självklart spelar det roll vilken politik vi har och vilken regering vi har. Det spelar roll också i biståndspolitiken. Procentuellt är avräkningarna , 2013, i paritet med avräkningarna 2003. ligger de på. Den här grafen som jag visar nu ska man egentligen inte visa när man är i tv, eftersom den kan vara svår att se, men linjen är i alla fall ganska rak. På grund av att vi har en så ansvarstagande och bra regering och en så god politik ökar ekonomin stadigt, och det gör att även avräkningarna stiger. Men återigen har vi mer pengar i bistånd än någon annan regering någonsin har haft. 141 (S) replik: Till att börja med får jag tacka för de uppskattande orden om gott samarbete i utrikesutskottet. Det är ömsesidigt. Jag förstår också att det säkert kan ha kostat på en del att göra upp i utrikesutskottet och så att säga spöa regeringen. Men det hade ni ändå ryggrad nog att göra, och det tycker jag är värdefullt i det här sammanhanget. När det gäller diskussionen om svensk ekonomisk politik och regeringens eventuella förträfflighet antar jag att talmannen skulle avbryta mig och föra mig tillbaka till huvudämnet för den här debatten om jag skulle kommentera ganska euforiska beskrivning av det svenska ekonomiska läget. Men låt mig konstatera att väljer att jämföra med och deras ekonomi. Det säger kanske en del om regeringens ambitioner. Men innan talmannen hämtar hem mig ska jag själv återgå till ordningen. gör något ganska vågat när han tar upp en diskussion om avräkningarna i det svenska biståndet. Det är nästan lite fräckt att som moderat ta upp detta, för det har blivit den nuvarande regeringens paradnummer i uppfinningsrikedom att göra avräkningar. Vi har sett ett pärlband av uppblåsta skuldavskrivningar genomföras. Det har gått så långt att regeringen är tvungen att ge sig själv ett slags avlatsbrev i årets budgetförslag och poängtera att de faktiskt inte gör några sådana här skuldavskrivningar. Så hård har kritiken uppenbarligen uppfattats vara, och det är ju bra att man har förstått att vi menar allvar med kritiken. Ambassader, såsom den i , har räknats av, och sedan säger att följer gällande regelverk. Men, , socialdemokratiska regeringar fick aldrig kritik av OECD-Dac. Ni har fått kritik upprepade gånger för att ni inte följer reglerna. 142 (M) replik: Upplysningsvis vill jag säga att jag inte jämförde med , utan jag sade att med en ansvarsfull regering kan det gå bra för ett land, och med en mindre ansvarsfull regering kan det gå dåligt för ett land. Sedan kan man dra slutsatser av detta. När det gäller avräkningar – de siffror som brukar vara populära att ta upp är ungefär 4 miljoner av 38 miljarder eller 20 miljoner av 120–125 miljarder – fick nog inte S-regeringarna kritik. Det granskades kanske inte på samma vis, eller också gjorde det det, men problemet var att det tidigare inte riktigt gick att se det här, för det fanns ett förvaltningsanslag som man kunde räkna av från biståndet. I det biståndet var det svårt att över huvud taget ha någon uppfattning om vilken del som avsåg vad. Det har alltså inte gått att kartlägga hur avräkningarna för UD:s administrativa kostnader skedde . När det gjordes var även biståndsministerns och statssekreterarens lönekostnader med där. Man kan tycka att det är rimligt eller orimligt. Det är en liten del av biståndet, men vi tyckte att det inte var det mest optimala, och därför förändrade vi det. 143 (S) replik: Notera att det inte var jag som tog upp avräkningarna för biståndsministerns lön. Det var som gjorde det. Jag talade om de uppblåsta skuldavskrivningarna. Där handlar det om miljardbelopp. Jag kan hålla med i någon mån om att biståndsministerns lön som har räknats av , vill jag minnas, från biståndsramen är en symbolfråga i sammanhanget. Det är inte pengarna som är det viktiga i sammanhanget, men det säger en del om vilken kreativitet och vilken attityd den här regeringen har och har haft. Jag kan bara återigen konstatera att socialdemokratiska regeringar, och det har funnits några stycken även under biståndets historia, inte har fått kritik av OECD-Dac för avräkningar. Den nuvarande regeringen har fått kritik för de avräkningar som den har genomfört. 144 (M) replik: Jag ser inget generellt fel med att göra vissa avräkningar från biståndsramen. När det gäller skuldavskrivningarna som tog upp görs inga sådana . Såvitt jag vet är det inte heller några planerade , men det är sådant som kan tillkomma. var det 390 miljoner och året 16 miljoner av en biståndsram på 35 . var det inga alls, och 2009 var det 215 miljoner i skuldavskrivningar. Jag kan fortsätta att rabbla upp siffrorna, men det är en väldigt liten del. Däremot har det varit en ökande del när det gäller avräkningar för flyktingkostnader, men det beror på att ansvaret och utmaningarna kring det här har ökat. Våra möjligheter att vara på plats i vissa länder där behovet är extra stort har varit små. Därför har vi valt att göra så. För att upprepa mig, vilket är väl värt att göra, tycker jag, kan vi säga att biståndet, även om tar bort alla avräkningar vi gör, ligger högre med den här regeringen än om vi är generösa och låter er räkna med era avräkningar som har gjorts åtminstone . Det är högre än under någon regering som har letts av det parti som företräder. 145 (SD) replik: När kallar vår budget för kvacksalveri måste jag begära replik och försvara mig. Om syftar på de besparingar som vi har gjort på minskad invandring är det väldigt lågt att kalla uppgifter, noggranna beräkningar, från för kvacksalveri. Det är rent förnedrande med tanke på det grundliga arbete som de har gjort. Ni har ju inga egna beräkningar för detta. Ni kunde anklaga oss för detta första året och andra året, men det duger inte att tredje året komma och klaga på vår budget och säga att det är kvacksalveri utan att komma med några egna beräkningar. Ni kan ju inte bevisa motsatsen när det gäller invandringens kostnader alternativt lönsamhet. Kom och bevisa det innan ni kommer med sådana anklagelser! Vad syftar på när han räknar in vår biståndsbudget i anklagelsen kvacksalveri? Vi visar tydligt i vår budgetmotion vad vi vill skära ned på och vad vi vill öka. Vi minskar områden som budgetstöd, reformsamarbete i och bistånd till medelinkomstländer; vi stärker humanitärt bistånd och bidrag till UNHCR. Vi visar också hur vi fördelar biståndet i tematiska prioriteringar. Är det kvacksalveri att hjälpa flyktingar i närområden till och att lindra nöd och rädda liv? Är det kvacksalveri att bidra med bistånd till vatten och sanitet? Det är skamligt av att komma med sådana anklagelser. 146 (M) replik: Jag har inte för avsikt att vara vare sig förnedrande eller skamlig. Jag ser på de siffror, förslag och skrivna texter som finns. Det är hedervärt att stödja UNHCR. Det har vi gjort. Vi gör det, och alliansregeringen har ökat satsningarna till UNHCR kraftfullt . Vi utvärderar UNHCR:s verksamhet på samma sätt som vi utvärderar UNDP och andra FN-organ och alla andra biståndsgivare vi ger svenska biståndspengar till. Vi utvärderar och kontrollerar dem för att se hur effektiva de är, för att se hur de arbetar på bästa sätt och för att se resultatet av deras arbete. Det kan i sin tur variera . Vi utvärderar dock också förmågan att absorbera bedömningarna och inte bara behovet. Behovet i exempelvis är ju enormt. Vad är möjligheten att de facto kunna göra något? Vi har små möjligheter att vara på plats på grund av stora hot och en regering i landet som är oerhört problematisk. Självklart är det bra att göra den ökningen. skär i ett penseldrag ned det svenska biståndet med 9 . Som någon annan har sagt, herr talman, är det väldigt mycket pengar. Vi ska givetvis se vilka konsekvenser det får. Jag vill poängtera att säger att man vill hjälpa personer som flyr undan förtryck, fattigdom och krig. är det tydligt att man stänger dörren till landet . Det är inte solidaritet. Det är inte korrekt. 147 (SD) replik: Jag fick inga svar på vad egentligen menar med kvacksalveri. Jag fick inte heller några beräkningar som skulle kunna bevisa att våra beräkningar är fel. Det duger verkligen inte. När det gäller flyktingfrågan och har vi aldrig någonsin sagt att vi stänger några dörrar. Vi minskar på invandringen. Ja, det gör vi. Kvotflyktingar ska vi fortfarande hjälpa, och det kan finnas behov av att under svåra konflikter ge tillfälligt skydd för människor undan krig och konflikt. Men majoriteten av människorna har inte möjlighet att betala till illegala flyktingsmugglare för att ta sig till . Majoriteten befinner sig fortfarande i närområdet, oavsett vilken flyktingpolitik vi för i . Då sänder det inhumana budskap att säga att det finns resurser ifall ni lyckas ta er hela den farliga vägen till . Om ni kommer hit har vi 4 miljarder som vi avräknar i biståndet för att hjälpa. Men för er som har det svårast och inte har möjlighet att ta er till hit kan bidra med en halv miljard till UNHCR och några hundra miljoner extra i punktinsatser. Då finns det inte lika mycket resurser. Det är en inhuman prioritering. Då handlar det inte om att hjälpa så många människor som möjligt. Det handlar om att man här i har låst fast sig i en viss politisk linje som går ut på att det enda sättet att hjälpa människor är om de kommer hit. De allra flesta människorna befinner sig fortfarande i närområdet. Det är där de största behoven finns. Jag anser det vara en inhuman politik. När kommer vi att se en förändring av detta, ? 148 (M) replik: Jag har svårt att se, och jag har aldrig träffat, den flykting som vid födseln drömmer om att fly. Jag har inte hört någon politiker här i kammaren från något politiskt parti som inte hellre skulle hjälpa personer på plats i deras egna länder än att låta dem komma till , om det var möjligt. De allra flesta människor vill vara kvar i sina hemländer om de inte väljer att emigrera av frivilliga orsaker. Väldigt få väljer flyktvägen för att det är bekvämt. Därför har jag inga problem med att man väljer att satsa på UNHCR och på att hjälpa till i landet eller närområdet. Vi kan göra så gott vi kan där, men det är inte tillräckligt. Därför måste vi ta emot flyktingar och ta vårt ansvar. Det är en utmaning för oss är att se till att våra grannländer och våra övriga kamrater inom EU tar samma ansvar. Vi tar ansvar, vi gör vårt bästa och vi tar emot både kvotflyktingar och andra och är med och bidrar till att förbättra situationen för människor i nöd. Det är för min del en human syn på politik. Jag tycker inte att har en human politik när det gäller det. När vi står här i kammaren kan man höra man om ganska stora satsningar från och hennes parti, men det är till allra största delen samma besparing som ska finansiera allt. Om man tittar på många områden i budgeten kan man se att det innebär besparingar på invandring. Det finns hur många undersökningar och studier som helst som visar på både kostnader och intäkter med flyktingmottagande och invandring. De allra flesta visar att det kortsiktigt, dag två när en person kommer hit, kan vara en kostnad, men totalt är det en vinst för det svenska samhället. Människor från andra länder har faktiskt varit med och byggt vårt land. 149 (FP): Biståndsinsatser handlar om att ge förutsättningar och att skapa möjligheter för människor att ta makten över sitt liv i länder där förutsättningarna för detta förvägrats dem av olika skäl. Det handlar om att skapa förutsättningar att klara sig själv, att skapa förutsättningar för att mätta magen och få en utbildning samt att skapa förutsättningar och frihet att få staka ut en framtid för sig själv och sin familj. Liberalism handlar om frihet. Därför är också biståndsfrågor något som står liberalismen nära. utvecklingspolitik tar sin utgångspunkt i varje människas egen inneboende förmåga och tanken att vi har ett ansvar för vår omvärld, i synnerhet för människor som lever i fattigdom och förtryck. Ett generöst bistånd är ett uttryck för detta. Bistånd och hjälp ges på olika sätt. Alla är viktiga, men har olika syften och mål. Det humanitära biståndet handlar om katastrofhjälp, att avhjälpa akut nödlidande och att rädda liv efter naturkatastrofer eller vid krig och konfliktsituationer. Fattigdomsbekämpning där människor inte har verktygen att kunna ta sig ur fattigdomen handlar om insatser som ska syfta till hjälp till självhjälp. Sist men inte minst kommer satsningar på demokrati och stöd till byggande av livskraftiga stater där folket kan välja sina företrädare. En stat där demokrati står i finrummet svälter inte. En stat där demokrati råder krigar inte. En stat där demokrati har makten genom folket utvecklas till sina medborgares bästa. har länge ansett att demokratisering ska vara ett övergripande mål i utrikespolitiken och i svenskt bistånd. Det genomsyrar vår politik. Demokrati är nämligen det enda system som kan förenas med mänskliga fri- och rättigheter. Yttrandefrihet, politisk frihet, rösträtt och äganderätt är alla nödvändiga i ett fritt samhälle. Vi, , ska arbeta aktivt för demokratisering. Vi ska inte tiga när mänskliga rättigheter kränks. Det gäller både nationellt, inom EU och i FN. Svenskt bistånd ska inte gå till diktaturer utan i stället bidra till demokratisering och respekt för mänskliga rättigheter. Jämställdhet och respekt för hbt-personer och minoritetsgrupper är också en del av denna demokrati. När kriterier antas för hur biståndet ska fördelas är det därför viktigt att se den komplexa helheten. Om ett land uppnår en högre medelinkomst kan inkomstfördelningen ändå vara så stor att åtgärder kan behöva vidtas för att stödja en process till ett rättvisare samhälle. När ett land som har goda inkomster inte har demokrati kan stöd till civilsamhällesorganisationer och andra som verkar för förändringar vara nödvändiga. Med vilka samverkar vi, och vad gör vi själva bäst? EU är den största enskilda biståndsgivaren i världen och står för mer än hälften av världens utvecklingsbistånd. FN:s millenniemål om grundläggande skolgång, avhjälpande av extrem fattigdom, bekämpande av hiv/aids med mera är viktiga. FN står för fred, säkerhet och nedrustning med ledord som fattigdomsbekämpning, MR och demokrati. FN-systemet, som består av många organisationer, har kritiserats . Granskning och transparens är viktiga nyckelord i allt arbete. Samarbete över gränser är en viktig hörnsten i liberal utrikespolitik. har länge stött fredlig konfliktlösning och fattigdomsbekämpning genom . Men världen behöver ett FN som är mer handlingskraftigt och mer trovärdigt än . En fortsatt reformering av FN behövs. Diktaturer ska inte kunna blockera enskilda internationella insatser eller åtgärder vid humanitära katastrofer. En reformering av säkerhetsrådet är nödvändig, då FN alltför blivit lamslaget vid större konflikter på grund av oenighet i rådet. Starka civilsamhällesorganisationer är värt mycket. Det engagemang som finns bland deras medlemmar måste vi ta vara på. Jag träffar regelbundet i och globalt flera av de organisationer som arbetar för MR, mot hunger, för demokrati, mot terror och förföljelse, för yttrandefrihet och mot fattigdom. En investerad krona i dessa organisationer är minst 1:50 tillbaka. Låt oss se till att dessa organisationer får en central roll! Låt oss lyssna oftare på deras erfarenhet! Hur mycket vi ska ge i bistånd har diskuterats . I står det hur vi ska ge vårt tionde, av allt vi skördar, föder upp och tjänar. har vi blygsamma av vår bni som riktmärke, och vi toppar listan tillsammans med några få andra länder. Men, herr talman, det finns ett parti i denna kammare som tycker att till och med det är för mycket. EU:s medlemsstater ger i snitt . Målet är 0,7.