prot · H00976 · 2013-03-12 00:00:00 — Jag tror nämligen att ett av problemen för och regeringen är att förnybara energikällor ännu inte hittat ut på marknaden. Man har inga bra sätt att stödja dem. Därför skulle jag vilja fråga om energiministern är beredd att vidta fler åtgärder för att stimulera solvärme och solceller i . 101 Statsrådet (C): kritiserar mig när jag talar om de teknikneutrala styrmedlen, vilket jag gärna gör. Historien visar att dessa styrmedel, som vi införde tidigt i , varit mycket verkningsfulla, inte minst koldioxidskatten. som du kritiserar mig erkänner du deras betydelse och efterlyser andra politiska beslut för att stimulera framtidens teknik. Men de facto kan man se att det här är precis det som vi i regeringen gör i våra satsningar på klimat- och energiområdet. Regeringen eftersträvar att basen i energipolitiken och den gröna omställningen ska vara teknikneutrala styrmedel. Att sätta pris på utsläppen, att göra de hållbara alternativen förmånligare och att sedan låta aktörerna på marknaden finna de smartaste, effektivaste och rationellaste vägarna för att nå målen och agera utifrån de tydliga styrmedel vi sätter upp är väldigt bra och kostnadseffektivt. Låt mig ta ett konkret exempel. När tillsammans med och Socialdemokraterna införde elcertifikatssystemet kunde vi se att systemet i början av sin levnad ledde till att utbyggnaden av den förnybara elproduktionen från bioenergi tog fart. Det var den produktionsform som då var mest mogen och billigast att bygga ut. I takt med att teknikutvecklingen gått framåt har en allt större del av de gröna elcertifikaten gått till att bygga ut vindkraften. Den har blivit alltmer konkurrenskraftig i takt med att världsmarknadspriserna för att producera vindkraft har gått ned. Sedan är det sant att elcertifikatssystemet som sådant inte driver fram den nya tekniken. Det är därför regeringen kompletterar de teknikneutrala styrmedlen med rekordstora satsningar på forskning och utveckling. Vi höjer den permanenta nivån jämfört med nivå. Det syftar till att ge ett starkt bidrag till att utveckla den nya energin. I interpellationen nämner vågenergi och geotermisk energi. Det är två exempel på tekniker som regeringen via har givit tydligt stöd till att utveckla, så att de kan bli mogna, klara sig på egna ben och göra inträde på marknaden. Logiken med de kompletterande teknikriktade stöden, som solcellsstödet, biogasstödet och solvärmestödet när det fanns, är att hjälpa tekniker som ännu inte är marknadsmogna och att hålla dem under armarna tills de kan stå på egna ben. Det var precis det som hände med solvärmestödet. Vi kunde se att solvärmen hade kommit så långt i teknikutvecklingen och var så konkurrenskraftig i sig själv att vi inte behövde gå in med statliga subventioner. Det är i grunden bra. På samma sätt drog jag och regeringen slutsatsen att vi inte riktigt är där när det gäller solcellerna. Det var därför regeringen och jag bad att förlänga solcellsstödet. Det är därför vi nu tillför till solcellsarbetet, så att fler ska kunna få ihop kalkylen och välja att bli sin småskaliga solelsproducent. Vi drar inte ned på solcellsstödet. Tvärtom tillför vi till det arbetet framöver. Skälet till att vi gör det, apropå att solindustrin inte är så stark i , är att intresset nu växer väldigt snabbt bland svenska konsumenter för att investera i solel, ta sitt miljöansvar och bli sin egen småskaliga solelsproducent. 102 (V): Det jag vill understryka med den här interpellationen är att vi behöver komplement till de så kallade teknikneutrala styrmedlen. Det kallar energiministern för planekonomi, och det kan hon få göra om hon vill. Men i nästa andetag tillstår energiministern att det behövs riktade stöd till vissa energikällor. Då är väl energiministern ungefär lika mycket planekonom som jag. Det gör jag också. Som du sade införde , och Socialdemokraterna dem tillsammans. Det är tack vare dem som till exempel vindkraften växer så snabbt just nu i . Vi i vill därför uppgradera elcertifikaten och höja ambitionsnivån. Tyvärr har våra förslag än så länge röstats ned av exempelvis i den här kammaren. Kanske kommer ni på bättre tankar. En brist med elcertifikaten är dock att de inte stimulerar utbyggnad av den nya teknik som ännu inte finns på marknaden. Jag har tittat på statistik över elcertifikatssystemet. av stödet går till biobränsle. går till vindkraft, vilket är ganska mycket. Men i praktiken går ingenting till solenergin. säger att det tidigare fanns ett riktat stöd till solvärme på . Det har regeringen nu avvecklat därför att solvärmen kan stå på egna ben, tyckte jag att sade. Men det är precis det som solvärmen inte kan göra. Två nästan ledande solvärmeföretag i har precis gått i konkurs: Exotech i och Absolicon i . Det var väldigt viktiga företag för solvärmen i . Att regeringen dragit in stödet skulle jag säga är en väldigt aktivt bidragande orsak till att de gått i konkurs. När det gäller solcellerna vill försöka påskina att en minskning från 60 miljoner, som stödet ligger på , till 50 miljoner inte är någon neddragning. I min matematik är det ganska uppenbart att 50 miljoner är mindre än 60 miljoner. Men strunt samma! Enligt statistiken från över ansökningar som kommit in om bidrag till att sätta upp solceller har det skett en formidabel explosion av ansökningar, vilket är fantastiskt. Senast och jag diskuterade detta var det 1 200 svenska hushåll och småföretag som stod på kö för att få bidrag för att sätta upp solceller. Vet du hur många det är nu? Det har nästan fördubblats. är det 2 179 ansökningar som väntar på svar från om huruvida man ska få bidrag för att sätta upp solceller. I vissa fall kan man få vänta på att få en ansökan beviljad. Det kan inte vara okej. En av de viktigaste orsakerna till detta är att anslagen är för små. Gamla ansökningar ligger kvar och tränger undan de nya ansökningar som kommer in. Det är helt uppenbart att köerna skulle minska om vi hade större anslag till solcellerna. Vi i föreslår ökade anslag till både solvärme och solceller. Är regeringen beredd att tänka om, höja anslagen och återinföra solvärmebidraget? 103 Statsrådet (C): Det är viktigt att vara noga med sanningen. Sanningen är att solelsstödet enligt beslut skulle ha fasats ut från och med det årsskifte som vi precis har passerat. Det fanns reserverade för solelsstödet från och med detta år. Men regeringen gjorde en analys. Jag gjorde en analys som energiminister och konstaterade att solcellsanläggningarna än så länge inte riktigt kan stå på egna ben, att de inte klarar sig på marknadsekonomiska villkor. Därför behöver stödet finnas kvar ännu . Det är väldigt ovanligt att man för så som vi nu har sagt, framöver, meddelar att den här typen av teknikriktade stöd kommer att finnas kvar. Det har vi gjort därför att vi ser att det finns ett starkt intresse hos många konsumenter för att gå över och bidra i den småskaliga elproduktionen, bidra till systemet och även få kontroll över sina egna elkostnader. Att det blir allt fler som hör av sig till länsstyrelserna och vill vara med i denna växande folkrörelse är i grunden väldigt bra. Långsiktigt är sättet att möta det intresset att hitta en fungerande modell för nettodebitering. Långsiktigt hoppas jag att vi kan komma i ett läge där den globala kostnaden för att producera och installera en solcellsanläggning fortsätter att gå ned, så att fler svenskar har råd att sätta upp en solcellsanläggning. Det bästa vore om vi inte behövde gå in med skattepengar i den vändan, för då kan det växa sig ännu starkare. Jag hoppas att vi ska kunna komma dit framöver. Men det kommer inte att ske , eller året därefter. Det är därför regeringen har föreslagit och beslutat att solelsstödet ska finnas kvar. ställer i sin interpellation frågan om det inte också behövs teknikriktade stöd. Jo, det behövs sådana, och det har jag sagt i interpellationssvaret. Basen måste vara långsiktiga, stabila, starka och tydliga teknikneutrala styrmedel som gör det möjligt för innovativa entreprenörer och marknadsaktörer att utveckla den bästa smarta miljötekniken. Vid sidan av det behövs ibland en extra puff och ett extra stöd för att hjälpa en teknik som har framtiden för sig men ännu inte kan stå på egna fram till dess att den kan klara sig. Det är därför vi har solcellsstödet och biogasstödet och därför vi hade solvärmestödet som vi sedan kunde avveckla när man kunde räkna hem och se att en solvärmeanläggning är ekonomiskt lönsam för den enskilde att sätta upp på den egna fastigheten. Det är precis så som balansen i regeringens energipolitik ser ut. Det är en bred stabil bas av teknikneutrala, långsiktiga, generella styrmedel som när det är motiverat kompletteras med mer riktade stöd för att hjälpa tekniken fram till dess att den är marknadsmogen. I grunden är det väldigt bra att man håller sig väldigt noga till det. I grunden är jag väldigt försiktig med att hamna i ett läge där vi som politiker ska försöka sia om vilka tekniker som har framtiden för sig. Det är möjligt att till exempel kan förutse om det är metanol eller andra former som har framtiden för sig när det gäller bränslena. Jag kan inte göra det. Jag tror att marknadsaktörerna är mycket bättre på att utifrån en stark koldioxidskatt och en stark skattebefrielse på förnybara drivmedel se till att vara med och utveckla de drivmedel som har framtiden för sig. Det måste vara basen som vi kompletterar med mer riktade styrmedel under kortare och begränsad tid när så är motiverat. 104 (V): I det så kallade jobbmanifestet inför senaste valrörelsen skrev de borgerliga partierna så här vad gäller solenergi: Ytterligare insatser görs för att stimulera utvecklingen av solceller och solvärme. Jag vill fråga om hon anser att avskaffandet av det riktade stödet till solvärmen är att ytterligare stimulera utvecklingen av den. När man frågar branschen säger den att det var en stor katastrof att ni drog tillbaka det riktade stödet till solvärmen. Som jag sade har två av de ledande företagen inom solvärmebranschen, Exotech och Absolicon, precis gått i konkurs. Hur ser energiministern på det? Vad gäller det riktade stödet till solceller är det jättebra att det inte avskaffades. Men det är fortfarande ett faktum att om man drar ned från 60 miljoner som det ligger på nu till 50 miljoner är det i mina ögon en nedskärning. Jag vill fråga energiministern vad hon anser om de ansökningar som kommit in. I till exempel har det kommit in 28 ansökningar. Det är fem som har beviljats. I är det 107 ansökningar. Det är 30 som har beviljats. I län är det 429 ansökningar. Det är 95 som har beviljats. I har det kommit in hela 618 ansökningar. Endast 196 har beviljats. Totalt sett i har det kommit in 3 471 ansökningar. Endast 1 292 har beviljats. När man talar med och alla andra som är involverade säger de: Vi behöver mer pengar. Då kan vi beta av ansökningarna. Det är ett fantastiskt engagemang därute. De vill att regeringen ska anslå mer pengar och inte dra ned. Därför frågar jag en sista gång: Kan ni inte ompröva er politik och anslå mer pengar till solvärme och solceller? 105 Statsrådet (C): Skälet till att regeringen i förra budgeten, den som sedan har beslutat om, drog slutsatsen att vi ville förlänga solcellsstödet var just för att möta den starka folkrörelse och det engagemang som finns ute hos många svenskar. Det handlar också om att fortsätta att bidra till att solcellstekniken kan bli möjlig att investera i och överbrygga den merkostnad som finns som gör att den inte riktigt kan stå på egna ben. Det är väldigt bra att många länsstyrelser har fått ett stort intresse för att ta del av dessa pengar. Länsstyrelserna jobbar så fort de kan för att hantera ansökningarna. har vi precis fått på plats den nya förordningen som klargör vilka reglerna är och hur stor stödandel man kan få när det gäller den nya omgången av solelsstödet. Jag förutsätter att länsstyrelserna kommer att göra allt de kan för att beta av den kö som de har att hantera. När det gäller solvärmen, jobbmanifestet och det Alliansen gick till val på 2010 stämmer det att vi lovade väljarna att göra nya insatser för solvärmen. Det gjorde vi också. Det gjorde vi precis när vi hade tillträtt 2010. När vi lade fram vår första budget förlängde vi då också solvärmestödet. I en senare budget gjorde vi en analys, vilket man måste göra återkommande med den här typen av teknikriktade stöd. Vi ställde oss frågan: Är den här tekniken mogen, och kan den stå på egna ben? Slutsatsen baserat på det expertunderlag som vi har fått blev: Ja, den kan stå på egna ben. Det är då inte logiskt att gå in med skattebetalarnas pengar och i onödan subventionera en teknik. Vi ska finnas där med en tydlig och stabil hand så länge som tekniken behöver det och fram till dess att den är marknadsmogen. Men kan den stå på egna ben är det ekonomiskt rationellt och bra för samhället att se till att rikta om de statliga stöden och satsa dem på andra delar av den gröna energiutvecklingen och annan teknik som behöver vårt stöd i det läget. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2012/13:267 om vindkraft i 106 Statsrådet (C): har frågat mig hur jag och regeringen resonerar kring och beräknar följande: Med hur stort skattebortfall kommer statskassan att belastas om vindkraftsparken i byggs ut till fullo och levererar årlig energi jämfört med om vi i stället tillgodosett eventuella behov av ny elkraft med våra två stora energislag kärnkraft och vattenkraft? Med tanke på att går mot ett betydande energiöverskott, på vilket sätt ligger det i medborgares intresse att denna gigantiska investering genomförs, speciellt med tanke på kostnaderna för detta energislag som belastar just medborgare och företag? Hur mycket pengar kommer de svenska elkonsumenterna, via elcertifikaten, ungefärligen få erlägga för en vindkraftspark som levererar ? Om man översätter dessa pengar i offentliganställd personal, hur många poliser, sköterskor och brandmän skulle dessa pengar ge ? Vilka miljövinster räknar ministern med att detta ger, speciellt med tanke på att vår elproduktion i princip är koldioxidfri? Jag skulle vilja inleda med att informera om att jag inte kan uttala mig i ett enskilt ärende som bereds i . Det är fallet med vindkraftsparken i . Jag vill dock ta tillfället i akt och förklara regeringens energipolitik som framgår av regeringens energiöverenskommelse. har höga ambitioner när det gäller utveckling av förnybar energi. Målet är att till 2020 öka andelen förnybar energi till . För att uppnå detta mål använder sig av en rad styrmedel som till exempel energi- och koldioxidskatter, den europeiska handeln med utsläppsrätter och elcertifikatssystemet. Utvecklingen av den förnybara elproduktionen är en viktig del för att uppnå mål om förnybar energi för att minska sårbarheten, öka försörjningstryggheten, och bidra till en ekologiskt hållbar utveckling. Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat och teknikneutralt styrmedel. Målet för elcertifikatssystemet är enligt beslut att höja den förnybara elproduktionen med till 2020 jämfört med . Eftersom systemet är teknikneutralt sker investeringar i de mest konkurrenskraftiga produktionsslagen, till gagn för elkonsumenterna. var elkundernas genomsnittliga kostnad för elcertifikat . Ny elproduktion på marknaden innebär ett ökat utbud, vilket medför en prisdämpande effekt för elintensiv industri som är undantagen från kvotplikt i elcertifikatssystemet. Den prisdämpande effekten som härrör från tillkommande elproduktion inom ramen för elcertifikatssystemet kan uppskattas till ca . Elcertifikatssystemet är ett effektivt och kraftfullt styrmedel för att öka den förnybara elproduktionen. har den i särklass högsta andelen förnybar energi i EU och kommer att ha en tätposition även 2020. Regeringen anser att har goda förutsättningar att nå en hög ambitionsnivå. En ökad andel förnybar energi är gynnsam för att uppnå de övergripande målen om ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet i hela landet. Förnybar energi är en viktig komponent i regeringens samlade satsning för en väg ut ur beroendet av fossil energi och därmed för minskad klimatpåverkan. En fortsatt integrering av elmarknaden med är till gagn för , svenska företag och de svenska konsumenterna. En väl fungerande svensk, nordisk och europeisk marknad bidrar till att EU ska kunna nå de gemensamma mål som ställs inom klimat- och energiområdet. Ett mer effektivt nyttjande av de samlade resurserna förbättrar förutsättningarna för att upprätthålla en hög levnadsstandard, goda villkor för näringslivet och en låg klimatpåverkan. 107 (SD): Tack för svaret, energiminister ! I går när jag läste energiministerns interpellationssvar tittade jag för skojs skull lite grann på . Där kan man i realtid följa vindkraftsproduktionen i riket. Produktionen låg då på . Det motsvarar av den installerade effekten av vindkraft i . var det minusgrader i hela riket, och den totala förbrukningen låg en bra bit över . Eftersom energi inte lagras är vindkraften högst problematisk. Man kan definitivt inte ersätta kärnkraften med den. Jag tycker att det är någonting som konsekvent undviker att nämna när man lägger fram sina, enligt mitt tycke, verklighetsfrånvända visioner om förnybart. De mest centrala frågorna till bör därför kanske vara: Vad är det du och vill uppnå med den här utbyggnaden? Vad är det som är så viktigt att ni är beredda att offra så mycket av våra landskap och använda så mycket stål och betong med den miljöbelastning det medför? Vad är det som är så viktigt att ni är beredda att offra i ett system som har tjänat oss så väl ? Vad är det som trasigt? Vad är vi ska lösa? Jag ställde, precis som Hatt just läste upp, ett antal frågor gällande de här storslagna planerna på en havsbaserad vindkraftspark i utanför . Det är mycket beklagligt om Hatt inte kan uttala sig specifikt i frågan. Det här är en gigantisk investering som jag tycker att vi borde kunna diskutera öppet. Jag hoppas det i alla fall. Det talas om i investeringar här. Det kanske är något oklart vad som kommer att hända med elcertifikaten och om det ska till nya beslut för att få upp nivåerna. är de ganska låga och sjunkande. Det är svårt att få ihop lönsamheten i vindkraftsproduktionen som den är . Jag gissar att man kommer att höja den framöver. Jag utgår också ifrån att om man bygger dessa kommer det att äta upp några miljarder av folkets och nationens pengar. Eftersom ministern, passande nog, inte kunde uttala sig om denna gigantiska investering får vi kanske fortsättningsvis diskutera i stort gällande denna, enligt mig, fullständigt galna satsningen på en utbyggnad av vindkraft i . En sak som faktiskt stod med i svaret är någonting där , likt många andra vindkraftsförespråkare, vänder och vrider på argumentationen på ett rent bedrägligt sätt. I svaret framhåller Hatt den upprepade klyschan att vindkraften ger lägre elpriser. Det är sant i den mån att om det finns ett överutbud på marknaden sjunker priset på . Det är givet, men det här överutbudet är uppbyggt kring subventioner. Det är våra medborgare och våra företag som får bekosta detta i flera led. Jag menar därför att det här påståendet är rent bedrägligt. När det gäller folkets och nationens ekonomi finns det så klart ingen matematik i världen som kan landa i att en dyr produktion blir billigare än en billig produktion. Det säger sig nästan självt. Vindkraften är inte nära att bära sina egna kostnader, framför allt inte nu när vattenkraften har gynnsamma förhållanden och elpriserna därför generellt är ganska låga. 108 Statsrådet (C): Regeringen har höga ambitioner när det gäller att bygga ut den förnybara energin. Skälen till att vi har det är flera. Det ena är att vi har ett behov av att se till att , för att minska sårbarheten och öka försörjningstryggheten, blir mindre beroende av några få storskaliga energiproduktionsanläggningar i den storskaliga vattenkraften och kärnkraften. För att vara säkra på att vi har tillräckligt god tillgång på el, och dessutom på klimatsmart el, behöver vi se till att vi får ett starkt förnybart ben i den svenska elförsörjningen. Kontrasten till det är som vill föra in på en kortsiktig och osäker energipolitik som i praktiken skulle leda till att vi starkt skulle öka vårt beroende av ett enda dominerande energislag. Det vore inte bra för , svensk industri och konkurrenskraften. Vi vet att de dagar när kärnkraften krånglar och de år när vi har lite vatten i vattenmagasinen har vi behov av annan elproduktion för att kunna se till att vi har tillräckligt mycket el när behovet av el är som allra störst. Om man följer den linje som och verkar skissera på skulle det i praktiken leda till att skulle bli mer beroende av utländsk elproduktion, inte minst för att klara topparna och de situationer där den inhemska produktionen inte klarar av att möta det egna behovet. Det skulle skapa en större osäkerhet för svensk industri och för konsumenten. har frågat mig vad skattebortfallet för vindkraft skulle bli jämfört med om man skulle förse med åtta nya terawattimmar energi via ny kärnkraft eller vattenkraft. Det är en rent hypotetisk fråga som är mycket svår att svara på. Det handlar inte om jag av konstitutionella skäl är förhindrad att uttala mig om ett ärende där det ligger en ansöka på regeringens bord, vilket det gör när det gäller vindkraftsparken i , där jag av konstitutionella skäl inte kan kommentera det ärendet medan beredningen pågår. Det svåra ligger i att uppskatta alternativ, det vill säga kostnaden för att antingen expandera kärnkraften eller expandera Vattenkraften. Alternativet att bygga ny vattenkraft à la skulle innebära en storskalig expansion av vattenkraften i . allra största vattenkraftverk i Harsprånget producerar el. Regeringen har i sin energiöverenskommelse sagt att de orörda nationalälvarna fortsatt ska skyddas, och har bekräftat den energiöverenskommelsen. har i sin långtidsprognos uppskattat att en terawattimme el kan tillkomma från vattenkraften, främst genom effekthöjningar i dagens verk och småskalig vattenkraft. Att bygga ny vattenkraft skulle förutsätta att man exploaterar de orörda nationalälvarna. Min fråga till och till är: Är det alternativ att bygga ut de orörda nationalälvarna? När det kommer till kärnkraften föreligger samma osäkerhet. Alliansregeringen har ställt upp mycket tydliga krav och villkor för vad som måste vara uppfyllt för att det ska vara möjligt för någon att ansöka om att få bygga ny kärnkraft i . Men det finns inte någon formell ansökan om att bygga någon ny kärnkraft i . Vi vet inte heller om eller när en sådan ansökan kommer att komma in. Det leder till att det är omöjligt att göra den alternativkalkyl som begär att jag ska göra. 109 (SD): Jag fick en direkt fråga om det är linje att vi ska bygga ut de fredade nationalälvarna. Svaret är kort och gott nej. Vi är å andra sidan ett mycket kärnkraftsvänligt parti som försöker att driva forskningen framåt. Jag trodde att var ett marknadsinriktat parti som trodde på marknaden. Vad är det för underskott du pratar om, ? Tror du inte att marknaden tar hand om det? Tror du inte att kärnkraften byggs om det finns ett behov och en möjlighet att tjäna pengar? Det behövs inga subventioner för det. Det behövs ingen vindkraft för det. Du säger att vi ska bygga ut vindkraften eftersom vi har ett behov. Jag tror att vi exporterade . Det är inga små mängder vi exporterar, vilket naturligtvis beror på att vi har väldigt goda vattenförhållanden just . När hade vi strömavbrott? När hade vi ett energiunderskott i ? Det är klart att vi har fått importera el. Det är inte så märkligt. Vi exporterar ju större delen av tiden. Något som jag tycker är mycket besvärande just nu är att vi exporterar betydligt mer än det som vi faktiskt producerar från vindkraftverken. hade en export som mer eller mindre var större än vindkraftsproduktionen. Då blir konsekvensen att har byggt upp förmågan att producera el för att sedan exportera den.