prot · H00959 · 2013-01-29 00:00:00 — Om jag minns rätt från budgetdebatten: Den som kunde anklagas för att ha en glädjekalkyl var väl Socialdemokraternas ekonomisk-politiska talesperson, som i debatten hävdade att alliansregeringen var ansvarslös genom sina stimulansåtgärder något som man nu tydligen inte kan få nog av. Det är precis så ansvarslösa som Socialdemokraterna förhöll sig till den ekonomi som vi hade, trots att finansministern på alliansregeringens vägnar förtydligade behovet av betydande satsningar på att stimulera ekonomin i årets budget, eftersom risken för en försämrad utveckling dominerade. Det var ett väldigt sunt förhållningssätt till det som är väldigt svårt att veta, nämligen prognoser som är gissningar. Jag måste säga att finansministerns förmåga att göra avancerade gissningar föreföll mig betydligt bättre än Socialdemokraternas förmåga i , fast man väsentligen hade tillgång till samma experter. Det är också viktigt att fundera lite grann över i vilket läge vi möter en svårighet i ekonomin runt om i vår värld, som ett litet, exportberoende land som naturligtvis ytterst kommer att konfronteras med. Vi har starka statsfinanser man har amorterat på statsbudgeten. Vi har minskat utanförskapet med över 200 000 personer, som under Socialdemokraternas tid var inlåsta i långtidssjukskrivningar och förtidspensioner. Vi har ökat sysselsättningen med ungefär samma antal. Vi möter alltså krisen med betydligt bättre rustat folk nära arbetsmarknaden. Låt mig bara ta ett exempel. Den sjukförsäkringsreform som vi har genomfört har gjort att vi i runda slängar har 30 000 personer som står betydligt närmare arbetsmarknaden, om de inte de facto arbetar. Det är personer som i det gamla systemet, som Socialdemokraterna fortfarande värnar om och vill återställa oss till, skulle drivas in i långtidssjukskrivningar eller förtidspensioner där de uppenbarligen inte hör hemma. På vilket sätt detta förbättrar våra möjligheter att ta ansvar för en ekonomi när konjunkturerna förhoppningsvis vänder har jag väldigt svårt att förstå. Sammanfattningsvis: Att finansministern, och alliansregeringen har gjort en ansvarsfull avdömning i årets budgetprocess vill jag verkligen betona, som jag kraftigt ifrågasätter den glädjekalkyl som Socialdemokraterna hade just i budgetdebatten genom att de sade att stimulansåtgärderna från alliansregeringen var överdrivna. Det stämde helt enkelt inte, . 63 (S): Jag känner finansministern som en ganska rekorderlig karl, även om han alltför ofta blir lite nöjd. Man ska aldrig vara nöjd. Man ska alltid bli bättre. Jag tror också att finansministern är ganska skicklig på att räkna, och definitivt har tjänstemännen på de kunskaperna. Min fundering, herr talman, är: Kan det ha varit så att det var lite andra siffror man hade räknat fram när man åkte till och att 3,2-procentspartierna var tvungna att få något? Sedan är det också så att finansministern är en duktig jägare och i den politiska retoriken här i kammaren brukar säga att anfall är bästa försvar. Men kanske var det inte så i . Där vek man ned sig. 64 HANS (S): När lade fram regeringens budget i gav han en mycket ljus bild . Ekonomin var i kris runt om oss, men räknade med hög tillväxt och fallande arbetslöshet. Dessa goda förutsättningar låg såklart till grund för regeringens politik. Alla expertmyndigheter och ekonomer hade en helt annan bild av situationen i svensk ekonomi vid just denna tidpunkt. De räknade med svagare tillväxt och ökande arbetslöshet. menade att regeringen spenderade pengar på ofinansierade reformer med mer än det fanns utrymme för . ansåg att det inte fanns utrymme för ofinansierade reformer ens . Ändå borde regeringen och dess tusentals mycket kompetenta tjänstemän vara de som har de allra bästa förutsättningarna att göra den allra bästa budgeten för vårt land. Verkligheten kom i fatt finansministern, och fick han erkänna att hans budget var felaktig. I det läget var tillväxten mycket svag. Vi hade massarbetslöshet i landet, och tiotusentals löntagare hade varslats om uppsägning. Vad var det egentligen som såg som ingen annan såg? Han såg att arbetslösheten skulle minska och att tillväxten skulle öka. Hur kunde och regeringen räkna så fel? Det var väl ingen medveten skönmålning som finansministern ägnade sig åt? Det var väl inte för att ta kortsiktiga politiska poäng som skönmålade den ekonomiska situationen? Det var väl inte i ett försök att övertyga väljarna om att regeringens politik fungerar som tricksade och förbättrade siffrorna lite grann? Det var väl inte ett försök att få fler allianspartier som skulle kunna få in sina reformer och rädda sig kvar i som låg till grund för detta? Jag utesluter helt att det var bristande kompetens bland tjänstemännen i som var orsaken till den felaktiga budgeten. Frågan är då, herr talman: blev det så fel? Felaktiga siffror är i sig allvarligt, men det absolut mest allvarliga är att det leder till fel politik från regeringen när budgeten bygger på felaktiga förutsättningar. Det blir också rätt tydligt genom att regeringens största satsning handlar om att sänka bolagskatten med . Det finns ingen ekonom i världen som säger att detta ger jobb i här och . Möjligen kan det ha någon betydelse på jobben . Så fel kan det bli, om man som gör fel från början. Jag vill att finansministern nu förklarar sig inte för mig men för . Förklara för hur han kunde göra så fel! Framför allt vill veta hur han tänker rätta till det. 65 Finansminister (M): När vi i regeringen utformar den ekonomiska politiken är det tre frågeställningar som vi måste ta ställning till. Den första är: Hur ser det ut med tillväxten? Är den hög eller låg? Är vi i lågkonjunktur eller i högkonjunktur? Det visste vi när vi gick in i budgetarbetet. Jag stod i och stod här i talarstol och sade att vi hade mörka moln över och en tung ekonomisk utveckling i världen som skulle slå in över . Det framgår med all önskvärd tydlighet att regeringen varnade för en besvärlig utveckling. Det andra frågan som vi måste ställa oss är: Har vi möjligheter att göra något för att stötta tillväxten? Har vi högt eller lågt resursutnyttjande? Finns det en risk att inflationen tar fart därför att vi har bristande resurser? Vår bedömning var att det inte förelåg någon sådan risk, eftersom är bland de industriländer som har lägst inflation och har hög trovärdighet för penningpolitiken. Den tredje frågan som vi måste ställa oss är: Finns det offentliga finanser som ger utrymme för att göra detta utan att vi på allvar får problem med vår långsiktiga uthållighet? Om detta råder det inget tvivel i . Det råder inget som helst tvivel. Det är uppenbart att har bland de starkaste offentliga finanserna i hela EU, bland industrivärldens länder, med en skuldsättning som ligger lägre än i praktiskt taget alla länder och med en bättre långsiktig uthållighet. har kraft och resurser att vidta åtgärder om det krävs. Sedan måste man naturligtvis ställa sig frågan: Vad är det för typ av kris vi ser? Vi sade att vår bedömning var att det fanns ett efterfrågeproblem som låg framför allt i eurozonen och i en långsam återhämtning i och andra industriländer och en långsiktig konkurrenskraftsutmaning. I den miljön, där vi har som uppgift att skydda inte lyfta ur världsekonomin, för det är ingen som tror att det går var vår samlade bedömning att man med tydliga nedåtrisker, lågt resursutnyttjande och starka offentliga finanser lägger fram en expansiv budget. Då tar man i lite mer, och då lägger man fram förslag om forskning, utveckling, infrastruktur och bolagsskatt som långsiktigt höjer tillväxten. säger att de hade en mycket mer kvalificerad och bättre bedömning av det ekonomiska läget. Då blir strängt taget den socialdemokratiska reaktionen på budgeten, kanske bäst illustrerad av Hans Hoffs anförande, ännu mer märklig. Om Socialdemokraterna visste att det var ännu sämre tillväxt på väg, varför var då huvudkommentaren till budgeten då att man skulle strama åt och upprätthålla 1 procents överskott i det faktiska finansiella sparandet att vi inte skulle se att vi hade en trovärdighet som gjorde att vi kan stötta konjunkturen? Om man nu i Socialdemokraterna visste att eurokrisen skulle förvärras, hur kokar man då ihop idén med barnbidraget? har vi problem i spanska banker. Vi har, så vitt jag förstår, taskig konkurrenskraft i . Tyska konsumenter är oroliga. Då tar man fram storsläggan och gör ett barnbidrag i ! Ska det leda till att marknaden ska börja tro på de spanska bankerna, till att man ska tro att konkurrenskraften i har förbättrats och att man förstår att konsumtionen i kommer att öka för att det har blivit ett barnbidrag i ! Detta var så bakvänt att jag inte förstår hur politiken med alla de här tre punkterna hänger ihop. Om det nu är så att Socialdemokraterna var oroliga för en högre arbetslöshet, varför satte man sig då inte vid ritbordet och tog fram en politik mot arbetslöshet? Man kommer med myriader av bidragshöjningar: a-kassa, förtidspension, sjukförsäkring, föräldraförsäkring, bostadsbidrag och alla andra bidrag som ska höjas. Varför lade ni inte i stället fram den budget som ni ständigt pratar om här, som var inriktad på utbildning och infrastruktur? Den budgeten fick vi ju aldrig. Om ni nu tror att det är viktigt med ett bättre företagsklimat, varför lade man då de 30 miljarderna i skattehöjning? 30 miljarder i skattehöjning inte blir det några jobb av det! 66 (S): Vi lyssnar just nu till en mycket raljerande finansminister. Jag vet inte om jag ska be om ursäkt å hans vägnar, men jag tycker att han tar i lite väl. I den finansplan som presenterade för församling och som han numera tar avstånd från kan vi läsa att tillväxten för , alltså , skulle vara och lyssna uppmärksamt nu! Som om inte de glädjesiffrorna vore tillräckliga tror finansministern eller han trodde åtminstone att skulle vara arbetslösa och inte , som det faktiskt ser ut . Det är lite svårt att veta hur pass väl underbyggda underlag egentligen är. Han säger att tillväxten är ett underlag. Sedan tittar man på lågt resursutnyttjande och säger att man kan ta till. och regeringen trodde att budgeten skulle vara i balans . Frågan är om den prognosen håller. Det gör den knappast. Det är inte trovärdigt. Kom inte och raljera om vårt höjda barnbidrag, för det behövs i vilket fall som helst! Ta i stället ansvar för dina felaktiga prognoser, . Det vore hederligare, måste jag säga. Problemet är att finansministern ändrar sina prognoser, men han ändrar inte sin politik. Jag undrar hur detta ska kunna gå ihop. har liksom surrat fast sig i bolagsskattesänkarmasten i stället för att hissa segel för stimulansåtgärder som kan ge åtminstone de 435 000 arbetslösa lite mer hopp om sin framtid. En rejäl bolagsskattesänkning på 16 miljarder som föreslår ger inte effekt kortsiktigt. Om det nu kommer att bli ordning och reda i finanserna och konjunkturen vänder 2015 finns det ju anledning att stimulera ekonomin här och för att hålla uppe sysselsättningen. Jag trodde faktiskt att det var rätt så givet. En arbetslöshet på drabbar även i allra högsta grad landets kommuner. Vi vet att sambandet mellan hög arbetslöshet och höga socialbidrag är väldigt starkt. Så är det . Var fjärde bidragstagare anger arbetslöshet som orsak till att man behöver ett ekonomiskt bistånd. som Arbetsförmedlingen tvingas betala tillbaka på grund av stelbenta regelverk ska kommunerna plocka upp resterna efter fallerade jobbpolitik. Det är inte hederligt! : Om finansministern hade visat kurage och lagt fram den tillväxtprognos som han numera har anslutit sig till alltså i stället för hade han då valt att prioritera en sänkning av bolagsskatten med 16 miljarder? Hade du gjort det, ? Frågan är relevant eftersom finansministern redan när budgeten presenterades förstod att var för vidlyftigt. Ändå valde han att låta en bolagsskattesänkning med 16 miljarder passera. Hade det blivit ett skarpt förslag om 1 procents tillväxt hade varit sanning ? 67 FINN (M): Att Socialdemokraterna internt är djupt splittrade vet vi, men det kan ta sig de lustigaste uttryck, som i den här debatten där säger att han i finansministern tycker sig se en rekorderlig karl, och efter det följer , som i sitt anförande å det grövsta insinuerar att finansministern medvetet fört svenska folket bakom ljuset med en kanonad av konspiratoriska argument. Låt mig säga att jag håller med . Jag tycker att finansministern är en rekorderlig karl. Där får och jag stöd runt om i världen, där vår finansminister faktiskt rankas som en av de allra skickligaste i , givet en situation som är väldigt allvarlig för alla länder inklusive . Att som liten exportberoende nation trots allt kan uppbära ett reformutrymme på 23 miljarder för att rikta åtgärder för att stimulera ekonomin i den kris vi har runt om oss och som även drabbar oss naturligtvis är ett väldigt gott betyg och tar bort dessa konstiga, konspiratoriska argument som försöker torgföra från den här talarstolen. Vad alliansregeringen vid sidan av detta har gjort för att rusta oss inför en högkonjunktur är att vi har flyttat människor från passiva, långa sjukskrivningar och förödande felaktiga förtidspensioner i stor skala, som var en situation som rådde när Socialdemokraterna regerade med stöd av och . Vi ser nu ett utanförskap som har minskat med över 200 000 individer parat med en sysselsättningsökning som ligger på samma höga siffror. Detta, herr talman, rustar oss verkligen för att möta en kommande ljusning i konjunkturen på ett sätt som jag inte tror att gammal socialdemokratisk politik på något sätt hade haft möjlighet att göra. För att komma närmare arbetsmarknaden måste man befinna sig nära arbetsmarknaden. 68 (S): Jag tror att vi alla här i salen är rekorderliga, Finn . Det är nog också finansministern. Men det innebär inte att vi alltid tycker samma sak. Där är skillnaden. Han berättade inte heller hur det gick till i . Jag hade i och för sig inte väntat mig något svar om det heller, men jägartakterna kom i alla fall fram ordentligt i förra inlägget, när anfall blev bästa försvar. När man sedan i debatten börjar blanda ihop svenska barnbidrag och spanska banker blir det så pass oseriöst att det närmast känns meningslöst att föra en debatt. Jag konstaterar bara att av reformutrymmet används till sänkning av bolagsskatten, och 7 ½ miljard lånade man till det. Finansministern hänvisar ofta till internationella utredningar. Jag tror att det är viktigt att också vara ute i verkligheten och besöka småföretag, medelstora företag och stora företag, som finansministern säkert gör. Nummer ett när man träffar dem är: Hjälp oss att få kvalificerad arbetskraft! Nummer två, bland de små företagen, är: Fixa bort sjuklöneveckan! 69 HANS (S): Regeringens budget utgick från hög tillväxt och fallande arbetslöshet. Ingen annan än regeringen gjorde den bedömningen . är det så att ingen annan har bättre förutsättningar att göra den bästa budgetbedömningen än just regeringen, och de tusentals tjänstemän som finns där för att ta fram underlag och bedömningar. Sedan fick säga precis det som alla andra bedömare sade: Vi har en ökande arbetslöshet och en fallande tillväxt. Politiken utformas förhoppningsvis utifrån en verklighet. Har vi en fallande arbetslöshet och en ökande tillväxt utformar man en politik. Har vi en jobbkris och en fallande tillväxt utformar man en annan politik. Det är det som är det stora bekymret för som nation. Jag skulle vilja att finansministern förklarar för hur det kunde bli så fel och om han har tänkt rätta till detta. Det allra viktigaste är att får den kunskapen. Det kan vara viktigt. Men det är också viktigt, tror jag, för finansministern inför den sannolikt sista budget som han lägger fram att han drar lärdomar av de misstag som gjordes inför denna budget. 70 Finansminister (M): Jag tycker på många sätt att det här är en allvarlig debatt, som är djup bekymmersam när det gäller hur man ska se på Socialdemokraterna. Socialdemokraterna hävdar att vi skulle ha samlats på och förhandlat om prognoserna för tillväxten, att vi skulle ha haft partiledare som velat göra egna bedömningar av arbetslöshet, skatteintäkter och utgifter och att man sedan suttit och kokat ihop en budget byggd på en manipulerad prognos för att skaffa sig själv partipolitiska fördelar. Det har aldrig någonsin hänt att en partiledare i den här regeringen har velat påverka prognoserna. Det har aldrig hänt, inte vid ett enda tillfälle. Ingen av de partiledare som ingått har någonsin gjort det. Prognoser utformas av tjänstemän. De lämnas som underlag för förhandlingar. Sedan bygger vi naturligtvis utgifts- och inkomstberäkningar på de bedömningarna. Det skulle aldrig falla mig in att påstå att Socialdemokraterna satt och manipulerade prognoserna. Jag ska tala om varför jag aldrig skulle påstå det. Detta har utvärderats. har gjort ett par papper där man landar i slutsatsen att de svenska prognoserna är, om något, för konservativa. IMF och har gjort liknande bedömningar. Oberoende forskare har prövat detta. Och vi har haft ett kapitel i där man har ställt sig frågan: Finns det något belägg för att prognoser är manipulerade? Svaret är nej. Det är alldeles tydligt att prognoser är osäkra. gör vi fel. Vi underskattade kraftigt nedgången 2008 och 2009. Vi underskattade kraftigt uppgången 2010 och 2011. Vi underskattade kraftigt försvagningen den här hösten, på ungefär samma sätt som de flesta andra prognosmakare. När de stora svängningarna kommer missar man ofta kraften i dem. Men det var väldigt klart och 2009 att vi sade: behövs det en expansiv politik. Och så lade vi den. Så var det, även om det sedan blev värre. På samma sätt var det tydligt att vi den här hösten sade: ser vi att det är mörka moln. Det talade vi om. Mörka moln det säger är en skönmålning. De mörka molnen motiverade en riskbild som gjorde att vi samlat lade fram expansiva åtgärder. Låt oss ta den politiska utgångspunkten här. Vi var den enda regering i som gjorde detta, den enda regering i som lade fram en budget med 25 miljarder i expansiva åtgärder. Vi var den enda regering i som lade fram åtgärder för att på det här sättet brett förstärka konkurrenskraften. ser vi Socialdemokraterna stå i spagat mellan som ska hissa seglen och som står fast vid åtstramningen. Det är åtstramnings-Hoff mot segel-Nilsson. Vad är det som gäller? Det här går inte ihop. Det är precis det som är problemet med Socialdemokraterna. Man talar om prognoser för att man är bekymrad över att regeringen har så hög trovärdighet i ekonomisk-politiska frågor. Varför inte erkänna det? Ni är bekymrade över att svenska folket litar på regeringen. Då vill ni undergräva den trovärdigheten genom att påstå att manipulerar underlagen till . Det har aldrig hänt som finansminister. Och jag kan nästan garantera att det aldrig har hänt under en socialdemokratisk finansministers tid. Man gör inte så. Det kanske har inträffat i forntiden, för länge sedan, som inte jag kan överblicka. Men under de år som jag kan se, med mig själv eller för den delen eller , är jag övertygad om att man har gett bästa möjliga underlag till . Vill Socialdemokraterna påstå att det har skett manipulationer av underlagen tycker jag nog att man ska ta fram något underlag för det påståendet. 71 (S): Jag vänder mig å det bestämdaste mot finansministerns tal om manipulation, att manipulera. Jag har inte använt det uttrycket, inte någon av mina kolleger heller. Jag vill däremot påstå att redan i förväg visste att de prognoser som han presenterade inte skulle hålla. De var orealistiska redan när de presenterades. Att kalla det manipulation är nog att ta i. Det får stå för. fattade vi det sista beslutet för den här budgeten, som skulle gälla 2013. Den vilade på prognosen att det skulle vara . , herr talman, kommer man och ändrar på prognosen och säger: Nej, det bidde visst inga . Hoppsan, det bidde visst ingen lägre arbetslöshet. Det bidde en högre . Det här kände finansministern till . Ändå lät han de här siffrorna passera genom hela riksdagsbehandlingen av budgeten. Det är det som är min främsta invändning. Det är att föra hela svenska folket bakom ljuset med prognoser som ni inte själva tror på. Där kan jag ifrågasätta hederligheten. Det handlar som sagt inte bara om siffror. Det är 35 000 fler människor som blir arbetslösa. Det är alarmerande, och det är oacceptabelt. Och där, herr finansminister, har till och med efterlyst stimulansåtgärder, som saknas i regeringens budget. Jag vill uppmana finansminister att ta sitt ansvar. Det är ändrade prognoser. Det är precis vad som krävs. Släpp nu den här bolagsskattesänkarmasten och hissa seglen för stimulansåtgärder. Det är vad behöver. 72 Finansminister (M): Det är viktigt att vi för den här debatten. Vad gör man när man utformar den ekonomiska politiken? Samlar man in politiker i finansutskottet eller partiledare och har en förhandling om hur världsekonomin ser ut och skriver ned de siffror som man trivs med? Eller tar finansministern in tjänstemännen och lämnar över sina siffror som han har kokat ihop på ett papper? Det kan ha gått till så i tiden det ligger bortom min kunskap. Men så går det inte till. Vi har gedigna underlag som bygger på bästa möjliga information vid det tillfället. De förhandlas inte i regeringen mellan partierna. Det är inga partiledare som har egna bedömningar av arbetslöshet eller sysselsättning i eller . Vi ger bästa möjliga prognos då vi gör prognosen. säger att hon inte påstår att man har sagt att regeringen har manipulerat prognosen. Sedan säger hon att det hon vill ifrågasätta är hederligheten i den. Jag är osäker på vilket av dessa omdömen som är mest rimligt, men jag kan garantera riksdag och allmänhet att vi gör bästa möjliga bedömningar vi gör dem. Sedan är prognoser mycket osäkra, och det är därför vi har försökt få bort fokus från en enskild prognos. Det handlar i stället om en samlad bedömning. Har vi pengarna? Har vi behovet? Har vi möjligheten? Hur ser offentliga finanser ut? Hur ser konjunkturläget ut? Hur ser resursutnyttjandet ut? Det handlar om en bred, samlad bedömning, och jag tar gärna ansvar för att föra en expansiv politik. Det har nämligen råd att göra, och det är vi ensamma om att ha råd att göra. Det var dock inte det som var Socialdemokraternas kommentar när budgeten lades fram. Då var det inte några hissade segel, utan då handlade det om att man skulle strama åt. Jag stod här och debatterade med som ansåg att vi skulle ha upp överskottet i offentliga finanser till så snabbt som möjligt. Det, herr talman, hade varit en skadlig politik. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2012/13:200 om utdelning av post och postservicen 73 Statsrådet (C): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att generellt stärka servicen för glest befolkade områden eller för områden där marknaden inte finner det ekonomiskt intressant att verka. Ehns frågor är mycket angelägna. Det är viktigt att människor kan driva företag, arbeta och bo i hela landet, både för att vi ska kunna ta till vara alla de möjligheter och resurser som finns i vårt land och för att människor, oavsett var de bor, ska få möjlighet att förverkliga sina drömmar. Alla människor ska, oavsett var vi bor, ha bra möjligheter att leva och utvecklas, som företagare eller anställd. För att man ska kunna bo och driva företag i hela landet krävs det en god tillgång till service. Därför har regeringen beslutat om betydande medel till särskilda insatser för hållbara servicelösningar. satsar regeringen extra på särskilda insatser inom området kommersiell service. Därtill ska läggas de ca som länen satsar inom samma område. Det handlar om att stödja kommersiell service såsom dagligvarubutiker och drivmedelsstationer men också olika typer av offentlig service i gles- och landsbygdsområden. Att ha tillgång till apotek är viktigt i hela landet. Därför avser regeringen att satsa för att möjliggöra fortsatt drift av apotek i glesbygdsområden.