prot · H00960 · 2013-01-30 00:00:00 — Saken gäller inkomna och upprättade handlingar. Men det ska finnas en möjlighet, ja till och med en skyldighet, att begränsa tillgängligheten enligt våra lagar när det är befogat. Det är det vi kallar hemligstämpling. En kärna i ärendet är diarieföringen av inkomna eller upprättade handlingar. Kärnan är också att alla hemliga handlingar som alltså allmänheten inte får del av annat än efter särskild prövning ska diarieföras. Det kan få finnas olika diarier och register på en myndighet. Vi har funnit att problem började . hade man ett system som allmänheten och medierna i vissa stycken mycket lätt hade möjlighet att ta del av. Genom vår granskning och vad som har kommit fram genom och Statsrådberedningen, det vill säga , har de blivit allt klarare över vilket system som de egentligen har haft. Det har blivit en sorts dubbelt fel i det system som man har haft . I det systemet framgår det nämligen inte när en handling kom in eller upprättades, vilket diarienummer, vilken avsändare eller mottagare den har och vad handlingen gäller. Det drabbar alla, och det är detta som var inne på. Det förlänger den tid som har krävts för att lämna ut handlingen, även om det har varit helt okomplicerat. När man har sökt har det tagit tid. UD har undersökt ärende för ärende om det får lämnas ut eller ej. Det underliga är att det finns en annan sida av saken. För att kunna hålla ett diarium tillgängligt för allmänheten ska sekretessbelagda uppgifter om avsändare, mottagare och vad det handlar om utelämnas för just dessa handlingar. Men det finns inte heller angivet i UD:s diarium. Man kan säga att det har funnits en risk för att ärendeinnehåll som borde vara hemligt av misstag blir öppet. Det har lett till att tjänstemännen har tvingats arbeta intensivt även med den saken. Konsekvensen av detta har blivit långt utdragna granskningsprocesser i . Vår bedömning, sedan vi har tagit del av skriftväxlingen med Statsrådsberedningen och indirekt UD, är att man inser att det är ett felaktigt diarium. Som sade är det ytterst angeläget att och snabbt ändrar systemet. Vad det bör innebära vill vi inte uttala oss om just , utan det måste prövas internt. Men den rådande situationen är inte acceptabel. Jag vill då, herr talman, gå över till den andra delen, frågan om internationella överenskommelser. Enligt vår grundlag ska överenskommelser med andra stater och internationella organisationer ingås av regeringen. Det finns nu en bred granskning av av hur det fungerar. koncentrerar sig i sina slutsatser på kanske den viktigaste aspekten. Det gäller publiceringen av internationella överenskommelser. Sådana ska publiceras i en publikation som heter internationella överenskommelser. Det är självklart att om en internationell överenskommelse ska kunna tillämpas i av myndigheter och vara känd av allmänheten och medierna måste den finnas publicerad. Det finns bland annat krav på att det ska finnas en uppgift om när en överenskommelse blir bindande för . Vad vi har kunnat se handlar det om i genomsnitt, fast med rätt stora variationer, om ungefär 50 överenskommelser . publiceras dock dessa långt efteråt, och det är där problemet finns. granskade utskottet en överenskommelse angående sänkta gränsvärden för svavel i fartygsbränsle i bland annat . Den blev bindande för , men ännu när utskottet gjorde sin granskning var den inte publicerad. Det märkvärdiga med negativ klang i ordet märkvärdiga är att utskottet har kunnat konstatera att överenskommelsen inte heller , efter det att den blev slutligt accepterad och bindande, är publicerad. Utskottet säger att detta inte är acceptabelt. Jag vill understryka det. Vi anser att detta förhållande är helt oacceptabelt. Vi har funnit att det även i andra fall kan dröja innan överenskommelser blir publicerade. Vi från utskottets sida och vi från den socialdemokratiska gruppen vill uppmana regeringen att verkligen ta kritiken på allvar. Vi vill inte mötas en gång till av så långdragna felaktigheter när det gäller publiceringen av internationella överenskommelser. Båda de problem som har behandlat och som jag nu har tagit upp diarieföringen på UD och dokumentationen av internationella överenskommelser som också primärt ligger under UD är mycket viktiga för att offentlighetsprincipen ska kunna upprätthållas i vårt statsskick. Det är en kärna i detta. 55 (M): Enligt 13 kap. 1 § regeringsformen ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Den så kallade höstgranskningen är en administrativ granskning, och det är utskottet som väljer vilka områden som ska granskas, till skillnad från utskottets vårgranskning, där utgångspunkten är anmälningar från ledamöter. Minst en gång ska utskottet meddela vad det vid sin granskning har uppmärksammat. Utskottet lägger här fram ett enigt betänkande. Det är glädjande att det råder en bred samsyn beträffande arbetsformer. Jag kommer att beröra tre områden där utskottet framför synpunkter på hur arbetet bedrivs inom . Som vi har hört tidigare gäller det hanteringen av hemliga handlingar. Det gäller också regeringens avlämnande av propositioner samt internationella överenskommelser. Rätten att ta del av allmänna handlingar utgör en av hörnstenarna i den svenska rättsordningen. Det är därför grundläggande att allmänheten kan få vetskap om vilka handlingar som finns hos en myndighet. Offentlighets- och sekretesslagens bestämmelser om diarieföring är till för att garantera allmänhetens tillgång till allmänna handlingar. Utskottet har granskat hanteringen av hemliga handlingar inom Justitie-, Landsbygds- och . Utskottet konstaterar i sitt ställningstagande: Det allmänna intrycket av den nu genomförda granskningen är att man vid de granskade departementen eftersträvar att lämna ut så mycket som möjligt och att noggranna sekretessprövningar görs i ärendena. När en handling registreras i ett diarium ska datum för när handlingen inkom eller upprättades framgå, liksom vilket diarienummer den har fått. Även avsändare eller mottagare och vad handlingen gäller ska framgå. Sekretessbelagda uppgifter ska dock utelämnas i diariet. Vid granskningen har framkommit att UD:s huvuddiarium oavsiktligt kan innehålla sekretessbelagda uppgifter. Det innebär att en sekretessprövning måste göras innan utdrag ur diariet kan lämnas ut, vilket i sin tur försvårar för allmänheten att ta del av de allmänna handlingarna. Utskottet konstaterar således att UD:s huvuddiarium i praktiken inte varit allmänt tillgängligt , vilket inte är acceptabelt. beslutade förvaltningschefen om en administrativ ändring för UD:s huvuddiarium som tyvärr fick denna olyckliga konsekvens. Det syftade bland annat till att utlandsmyndigheterna skulle kunna dela ett webbaserat diarium med UD i . Det pågår ett arbete för att förbättra sökmöjligheterna för allmänheten i UD:s huvuddiarium så att tillgången till information blir densamma som för andra departement. Utskottet framhåller att detta arbete bör påskyndas. Utskottet påminner även om vikten av att den enskilde informeras om möjligheten att begära myndighetens prövning när en begäran om utlämnande inte tillgodoses. Vad som dokumenteras och diarieförs i ärenden om utlämnande av allmänna handlingar varierar mellan de olika departementen. Vi tycker att det är bra att ett arbete redan inletts inom som innebär att rutinerna vid utlämnande av allmänna handlingar ska ses över. I utskottets senaste granskning av regeringens propositionsavlämnande uttalades att det är av vikt att regeringen planerar avlämnande av propositioner så att anhopningar undviks. Utskottet uttalade även att det förutsatte att propositioner lämnades till i så god tid som möjligt innan riksdagsbehandlingen behöver avslutas. Inför årets granskning har gjort en undersökning av tiden mellan datum för bordläggning av propositioner och de datum som lagförslagen föreslagits träda i kraft. Undersökningen visar att det genomsnittliga antalet dagar mellan bordläggning och ikraftträdande var lägre för det första . Det kan även konstateras att det genomsnittliga antalet dagar har sjunkit med mellan åtta och för varje valperiod. Det innebär att i vissa ärenden inte fullt ut ges den tid som den bör ha för behandling av förslagen. var det departement som haft lägst genomsnittligt antal dagar. Regeringen anför i ett svar till utskottet att det bland annat beror på att många propositioner som rör kommande budgetår avlämnas eller i nära anslutning till budgetpropositionen. Den ordningen har lett till att flera propositioner från överlämnas till förhållandevis före ikraftträdandet. I spåren av finanskrisen har även allt getts för genomförande av EU-direktiv, vilket påverkat beredning av förslagen. Regeringen anger att målsättningen är att avlämna propositioner till i så god tid som möjligt men att det är svårt att helt undvika sena avlämnanden. Detta kan bero på att ett EU-direktiv måste genomföras inom eller på andra orsaker som ligger utanför regeringens och kontroll. En anledning till att det genomsnittliga antalet dagar har sjunkit kan vara att tempot i lagstiftningsarbetet inom EU är högre nu än vad det varit tidigare. Utskottet vill understryka vikten av den ambition som redogjort för, att i så stor utsträckning som möjligt påbörja arbetet med att genomföra EU-direktiv redan i slutfasen av förhandlingsarbetet för att på så vis korta utredningstiden i lagstiftningsarbetet. Utskottet har undersökt i vilken utsträckning regeringen underställer internationella överenskommelser. publicerades 427 avtal i internationella överenskommelser, SÖ, och av dessa underställdes . Utskottets genomgång visar att det inte finns några systematiska brister i handläggningen. Granskningen har dock gett upphov till vissa iakttagelser från utskottets sida. Det är uppenbart att överenskommelser som leder till förändringar i svensk lag ska underställas . Det vore även värdefullt när regeringen söker godkännande av internationella överenskommelser av andra skäl att man tydligare och mer utförligt i propositionen anger vilka dessa skäl är. Utskottet granskade 2011 regeringens handläggning och hantering av ett ärende gällande ingående av ett internationellt avtal om sänkta gränsvärden för svavel i fartygsbränsle i bland annat . I den del som är relevant för denna granskning kunde utskottet konstatera att överenskommelsen blev slutligt accepterad och bindande men var inte publicerad i SÖ när betänkandet justerades . I svar från regeringen konstateras nu att överenskommelsen ännu inte är publicerad på grund av att nödvändiga underlag är under beredning i . Ett sådant dröjsmål är enligt utskottet inte acceptabelt, och det är viktigt att regeringen fortsatt eftersträvar att publicering ska ske . Som utskottet framhållit i tidigare granskningar är ett syfte med publicering i SÖ att det ska offentliggöras och på ett sammanhållet sätt visa vilka internationella avtal har anslutit sig till. Utskottet förutsätter att nödvändiga åtgärder vidtas i syfte att publicering framgent ska ske snabbare. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag. 56 (FP): Inför den här debatten googlade jag på ordet höstgranskning och datorn frågade mig om jag menade hälsogranskning. Egentligen var det inte en så tokig fråga. KU:s höstgranskning har nämligen drag av hälsoundersökning. I den här granskningen ser KU över olika delar av statsförvaltningen, och resultaten säger något om hur styrs och om tillståndet i svensk demokrati. KU:s granskning är till för att undersöka och påpeka eventuella brister i styrningen av staten. Den syftar också till att förebygga avsiktliga fel och slarv genom att ingen i onödan vill kritiseras. Samma sak är det med allmänhetens möjlighet till granskning av det offentliga. Genom en långtgående insyn i statsmakten kan allmänhet och journalister granska att saker fungerar så som beslutats. Detta minskar risken för maktmissbruk. Offentlighetsprincipen och rätten att ta del av handlingar är en hörnsten i demokratin och en viktig sak för oss liberaler. Jag tänker därför ta fasta på just den del av KU:s granskning som handlar om hanteringen av hemliga handlingar, det vill säga ett undantag från offentlighetsprincipen och allmänhetens tillgång till handlingar. Tilliten måste vara stor till att information inte nekas det allmänna av andra skäl än dem som anges i lag. Det finns de som i högt tonläge påpekat brister kring utlämnandet av handlingar. Jag vill därför inledningsvis säga vad flera faktiskt redan har sagt, nämligen att alla partier har samlat sig kring gemensamma uttalanden i betänkandet. Alla partier har bland annat kommit till slutsatsen att det allmänna intrycket av granskningen är att man vid de granskade departementen eftersträvar att lämna ut så mycket som möjligt och att noggranna sekretessprövningar görs i ärendena. Men visst kan det bli bättre på sina håll. Insynen i UD har inte levt upp till den standard man kan vänta sig. Det tar till exempel att få ut allmänna handlingar. Ett arbete för att handlingar lättare ska bli tillgängliga för allmänheten pågår, och det är angeläget att situationen blir bättre . Det vore värdefullt att se om man i detta arbete inte enbart kan se över handläggningstiden utan också kan öka tillgängligheten till diarier och dokumentation, exempelvis så att man inte fysiskt måste infinna sig på UD. Vissa myndigheter har lyckats med databaser sökbara över nätet. Jag inser att förutsättningarna för detta kan vara olika, men det är i så fall viktigt att motivera vad skillnaderna består i. För att kunna ta del av en handling är det nödvändigt att diarierna och dokumentationen är lätta att söka i och att informationen är uppdaterad. Tyvärr behöver KU upprepa ett påpekande som gjordes om registret för internationella överenskommelser, SÖ. KU hade djupgranskat en överenskommelse och bland annat funnit att den inte hade publicerats i SÖ. Det ansågs då vara orimligt . , , är överenskommelsen ännu inte publicerad. Både och ägnade delar av sina anföranden åt detta, och hela utskottet menar att saktfärdigheten är oacceptabel. Det finns ett stycke i betänkandet som jag tycker är intressant, som handlar om hemligstämpling. Visst finns det ofta en stämpel på de dokument som inte är allmänt tillgängliga, men en handling är inte en gång för alla klassad som hemlig. Att tala om en handling som sekretessmarkerad kan vara bättre för att påminna om att en noggrann prövning måste göras i varje enskilt fall om någon begär ut handlingen. Skulle någon nekas handlingen kan den enskilde begära att statsrådet avgör frågan. KU har mycket långtgående befogenheter att få ut alla handlingar. har utskottspersonalen gått igenom sekretessbelagda handlingar från tre departement. Slutsatsen är att det fungerar bra över lag, men som vid de flesta hälsoundersökningar finns det saker att tänka på och bli bättre på. Ett enigt KU gör nu ett antal påpekanden. Vi noterar att ett förbättringsarbete är på gång. Utskottet kan konstatera att när det inkommer en begäran om att få tillgång till handlingar med känsligt material görs noggranna sekretessprövningar, och så mycket som möjligt av handlingarna lämnas ut. Med det sagt yrkar jag på godkännande av utskottets anmälan. 57 (C): och vi i utskottet har ur flera olika synvinklar granskat regeringens arbetsformer och hur statsråden sköter sin tjänstgöring. Den här granskningen avser . Jag uppfattar kansliets bedömning av det som granskats som i huvudsak positiv. Jag noterar också att utskottets ordförande, , lyfter fram att man i huvudsak på ett positivt sätt ser på hur regeringen har skött sig ur en formell synvinkel, om vi säger så. Höstgranskningen handlar i huvudsak om formaliteter, men det är ofta väldigt viktiga formaliteter för att arbetet och insynen i arbetet ska fungera på ett bra sätt. Det finns, som alltid, saker och ting som kan bli bättre. En del som vi har lyft fram är att propositioner borde lämnas tidigare i förhållande till den ikraftträdandetid som regeringen anger i propositionen. Det konstateras i granskningen att tiden från avlämnande av ett lagförslag fram till att det ska träda i kraft har blivit kortare under varje mandatperiod . Det kan vara viktigt att lyfta fram. Utskottet framför även synpunkter på diariet, som har sagts tidigare, i , som inte motsvarar de krav som finns i våra offentlighets- och sekretesslagar när det gäller registreringen av allmänna handlingar. Det här måste rättas till. Som har framgått pågår det redan en översyn av rutinerna på . När det gäller regeringens styrning av förvaltningsmyndigheterna uttalar sig positivt till att styrning i allt högre grad än tidigare sker via instruktioner i stället för via regleringsbrev. Vi betonar från vikten av att regeringen följer myndigheternas verksamhet och vid behov vidtar de åtgärder som behövs när det inte fungerar på det sätt som allmänheten och vi förväntar oss att det ska göra. tydliggör här att det är regeringen som är ansvarig gentemot för hur myndigheterna sköter sig. Jag vill med detta yrka på godkännande av anmälan i betänkande. 58 (V): Det här är tredje gången som jag är med och debatterar granskningen av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Och det är tredje gången jag kommer att prata om papper och hanteringen av papper. Det är kanske lite trist, men det är oerhört viktigt. Vi har en regering som i många sammanhang, uppfattar jag det som, pratar om ordning och reda i staten på olika sätt. Den regeringen borde således vara väldigt mån om att akter, diarier, förteckningar, register och så vidare sköts på det sätt som det är sagt att det ska göras, så att vi kan granska och följa upp arbetet i och se hur det fungerar, så att det är ordning och reda. Detta är inte bara viktigt när det gäller att underlätta för att göra sin granskning. Som flera har påpekat är det en avgörande ingrediens i det svenska demokratiska systemet att vi vet vilka handlingar som finns, att det går att få ut dem, att de syns, att det sköts, att de ligger i rätt akter och så vidare. Det är som sagt som jag lyfter den här frågan. Att UD:s diarium inte har varit tillräckligt är problematiskt, och det har många lyft fram. Det är väldigt problematiskt just ur det här demokratiperspektivet. Ett annat problem som vi har sett och som har dykt upp är att papper ibland kommer i fel akt. Så har skett när vi har tittat på hanteringen av vissa förvaltningsärenden. Det är klart att det kan bli fel ibland, men det är viktigt, och det är anmärkningsvärt när papper kommer i fel akt. Ordning och reda i akterna är avgörande för korrekta beslut. Sedan kommer vi till förteckningen över internationella överenskommelser, som också har varit uppe. konstaterade att ett internationellt avtal om sänkta gränsvärden för svavel i fartygsbränsle, som hade gällt , fortfarande inte hade publicerats i den förteckning som finns över de internationella överenskommelserna, som går under beteckningen SÖ. Det här var alltså ett påpekande . Vi tyckte då att det var väldigt anmärkningsvärt när det hade gått . har det gått till. och en månad har det här avtalet varit gällande, och det finns fortfarande inte med i SÖ, trots det här påpekandet. Enligt regeringen beror det på att nödvändiga underlag är under beredning i . Det är bra vi har ju ofta påpekat att det är viktigt att man gör ordentliga beredningar. Men och en månad för att publicera en överenskommelse är på tok för . Det här upptäckte vi dessutom av en slump när vi gjorde en granskning av hur det här avtalet kom till. Det man kan fundera på, eller som jag i varje fall funderar på, är hur många andra överenskommelser det är som ligger och skvalpar och som ännu inte är publicerade. När kommer vi i så fall att upptäcka dem? Och vad innebär det i så fall att de överenskommelserna inte kan granskas? Vi kanske får se något av det i fortsättningen. Vi vet inte om det kommer att dyka upp. Vi vet att det tar tid. Ska vi kunna granska överenskommelserna måste de publiceras. Det är uppenbart att det behövs mer av ordning och reda i regeringens hantering av handlingar. Varje gång vi gör den här granskningen blir jag förvånad över saker som vi upptäcker. Det som hände tog väl ändå priset, för då fick vi i KU inte ens ut alla handlingar som vi efterfrågade för att de skulle kunna ingå i vår granskning. Det var väldigt märkligt, tyckte jag. Det har faktiskt inte hänt . På det sättet kan vi se att det har skett en förbättring, och det går framåt. Jag hoppas att regeringen tar det här med ordning och reda på stort allvar och att vi kan se en förbättring av pappershanteringen. 59 SKÅNBERG (KD): Man skulle kunna tänka att det här är en helt obegriplig debatt. Inga pengar är inberäknade i vår debatt. Det är i stort sett inga politiska markeringar i debatten. Det handlar heller inte om lagstiftning. Vad är det då vi sysslar med i ? Jo, vi har lagstiftning. Vi har grundlagsfrågorna, som är väldigt viktiga. Det är demokratifrågor och mycket annat som det ska lagstiftas kring. Vi har också en ansenlig budget som täcker rikets styrande med regering och riksdag. Men så har vi, vilket flera har tagit upp, också uppgiften att granska regeringen. Det sker genom att vi granskar institutionerna, regeringen och administrationen. Vi väljer ut några områden, i det här fallet nio, som vi granskar ungefär som en revisor granskar. går vi i detalj in på olika ärenden som riksdagsledamöter har anmält till . Det kan handla om att granska om statsråd har följt gällande regelverk. KU skiljer sig alltså från andra utskott på ett väsentligt område just genom att vi fungerar som revisorer och detta en väsentlig del av vår tid. Då är det viktigt att vi kan skilja oss från partipolitiken och partipolitiska markeringar och göra en revisors granskning av regeringen även om vi är, som i mitt fall, en del av alliansregeringen. Därför är det viktigt att vi säger vad vi är överens om och inte mer. Man skulle, om man så önskade, kunna fundera över om detta är rätta platsen att kritisera twitter och blogg. Det är ingenting som utskottet har satt ned foten i. Man kan tycka vad man vill om det, men det minskar åtminstone inte öppenheten. Kanske en markering som att regeringen abdikerar från sitt regerande är att gå längre än vad regeringspartierna skulle hålla med om. Men i övrigt har vi varit ense om vad vi säger för någonting i den här talarstolen under höstgranskningen. Jag vill lyfta fram ett par saker som kanske är viktigare än andra. Utskottet understryker i sin höstgranskning vikten av att handläggning av ärenden inte onödigtvis fördröjs och att det råder ordning i akterna. Vi har granskat hanteringen av hemliga handlingar inom . Tre departement har vi granskat. När det gäller har vi synpunkter, herr talman. Det handlar om diarieföringen vid departementet och allmänhetens tillgång till diarierna. Kollegerna i utskottet har berört detta utförligare, och jag vill också säga att detta är viktigt. Det får inte brista i det här fallet, och vi utgår från att huvuddiarium i fortsättningen kommer att motsvara de krav som finns i offentlighets- och sekretesslagen om registrering av allmänna handlingar. Vi utgår också från att det arbete som har påbörjats inom med att möjliggöra att uppgifter i diariet enklare och lättare ska kunna göras tillgängliga för allmänheten påskyndas. Vi vill inte ha en debatt om detta igen. Jag vill också avslutningsvis säga någonting om vikten av att internationella överenskommelser inklusive beslut inom EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik sköts korrekt. Där finns det systematiska brister, men vi vill säga att vi gör vissa iakttagelser. De överenskommelserna föranleder en ändring i svensk lagstiftning som ska underställas . När regeringen söker godkännande av internationella överenskommelser av andra skäl vore det enligt utskottet värdefullt om regeringen tydligare och mer utförligt i den aktuella propositionen redovisar skälen till att överenskommelsen underställs .