prot · H009130 · 2013-06-27 00:00:00 — Summa summarum är det mycket tydligt att klassklyftorna ökade mest i som Socialdemokraterna satt vid makten. Men det finns inga belägg över huvud taget för att klassklyftorna skulle ha ökat som Alliansen har styrt. Vi ser, som sagt, en trend att låg- och medelinkomsttagare har fått se kraftiga löneökningar. Men att det skulle leda till att är på väg att slitas isär är helt enkelt en bild som inte stämmer överens med verkligheten. Håll därför ordning och reda på siffrorna, och var lite mer ärlig i debatten när du tar fram den statistik som du presenterar här, . 86 (S): Jag vet inte om är medveten om det, men när vi lägger fram budgetar gör vi det här i riksdag och inte på några debattsidor. Och det görs inte av några enskilda medlemmar. Det är viktigt att hålla reda på. När det gäller ekonomi kan man gå när Socialdemokraterna gjorde ett rekordval. Arbetslösheten var mycket hög, statsskulden skenade, och vi lånade till var fjärde skattekrona. Tillsammans med sanerade Socialdemokraterna ekonomin. När vi förlorade valet överlämnade vi välskötta statsfinanser med ett betydande budgetöverskott, vilket kanske kommer ihåg. Detta betydande budgetöverskott hade man kunna använda på olika sätt och till att minska de ekonomiska skillnader som hade uppstått bland annat till följd av de sanerade statsfinanserna. Det kan man tycka är viktigt. Säger man som att det inte är några substantiella skillnader, tror jag att han biter sig allvarligt i foten. Om man ser dessa skillnader mellan människor i och säger att detta bara är något litet, tror jag inte att man ser hela eller att man befinner sig på en mycket liten plats där man inte ser alla människor. Om man rör sig mellan olika stadsdelar och olika städer runt om i kan man se hur en del personer faktiskt har fått det mycket sämre. Ser man det och vill göra någonting åt det, då ställer man en interpellation med frågor till regeringen, precis som gör här: Är inte regeringen bekymrad? I vanliga fall använder alla typer av jämförelser med andra länder utanför och gärna i för att visa hur bra han är och peka på att har blivit världens mest jämställda land, precis som han sade tidigare. Det stämmer, men det var under en socialdemokratiskt ledd regering. Men det kanske han glömde att meddela. Men när säger att de ekonomiska skillnaderna ökar i , och kraftigast i , vill inte vara med längre. Då vill han inte hänvisa till dessa utredningar. Frågan är: När är det viktigt att lyssna på denna typ av utredningar, och när är det viktigt att lyssna på forskare? Är det bara ibland när det passar ? Är beredd att göra någonting åt de ekonomiska skillnaderna? Om han vore beredd att göra det borde han inse att en del människor kommer att vara i behov av sjukpenning. Då skulle han kanske kunna tänka sig att förbättra sjukförsäkringen så att de slapp gå på försörjningsstöd när de är sjuka. Är inte intresserad av det, eller tycker han att det är bättre att skicka räkningen till kommunerna som sedan får ta denna kostnad? Kommunerna får ta kostnader för människor som är sjuka och arbetslösa, så att ska kunna ge sig själv och mig skattesänkningar. Det är en fördelningspolitik, . Men den fördelningspolitiken är jag inte riktigt nöjd med. Men jag är socialdemokrat till skillnad från dig som är moderat. 87 Finansminister (M): Jag vill tacka för denna viktiga interpellation. Det är bra att rapportering utgör grunden för en diskussion om hur det svenska välfärdssamhället utvecklas. Det är kanske viktigt att förstå att det mått som hänvisar till är det relativa fattigdomsmåttet hur stor andel som har av medianinkomsten. Detta är ett lite märkligt mått därför att det inte mäter hur fattigdomen har utvecklats utan hur den relativa fattigdomen har utvecklats. Jag har framför mig den tabell har sammanställt, och jag vill bara nämna socialdemokratiska föregångsländer de länder vill göra till mönster. Den största minskningen av den relativa fattigdomen finns i . Där har de fattigastes inkomster minskat . Den näst största minskningen av den relativa fattigdomen, , har skett i . Där har inkomsterna för de fattigaste minskat. Den tredje största nedgången av den relativa fattigdomen har skett i . Där har den lägsta decilens medianinkomst minskat . Den fjärde största minskningen av den relativa fattigdomen har skett på . Där har den lägsta decilens inkomster minskat . Den fråga man måste ställa sig är alltså om det här är ett bra mått på den relativa fattigdomen. Är det fyra kanske värst krisdrabbade ekonomier, där arbetslösheten har exploderat och där de lägsta inkomsterna har sjunkit, som Socialdemokraterna tycker är bra? Ja, då ligger det i linje med den gamla politiken att fattigdom ska fördras genom att den delas lika. Tittar vi på andra och väsentligt bättre fattigdomsmått visar sig en helt annan utveckling. Tittar vi till exempel på andelen som har låg materiell standard, det vill säga andelen som inte har tillgång till sådant vi normalt ser som centralt i vardagen det gäller färg-tv, att köpa nya kläder och äta kött , alltså ett brett index för hur levnadsstandarden är ser vi att den har minskat i under vår regeringstid. Det gäller alla familjer, och det gäller särskilt barnfamiljerna. De har minskat från . Vad säger är alltså att fattigdomen har ökat i ett land där inkomsterna har stigit , där de som har de lägsta inkomsterna har fått en 1-procentig ökning av inkomsterna och där andelen med låg materiell standard har minskat rätt kraftigt när det gäller barnfamiljer är det en nedgång från till . Sedan vill hon understryka att man har gjort socialdemokratiska framsteg i , , och . Det här visar att vad egentligen vill bara är att svartmåla . Det är inte jämställdheten hon är ute efter. I har de disponibla inkomsterna ökat, och sysselsättningen har förbättrats. Vi har inte sagt upp människor i välfärdsverksamheterna, utan vi har haft en bra utveckling därför att vi har haft starka offentliga finanser. Vi har kunnat sänka skatterna för att skydda vanliga människors ekonomi, och vi har kunnat fortsätta växa när andra länder krymper. Sedan har vi gjort det i en besvärlig miljö; det här är den värsta internationella krisen sedan depressionen. Trots det har vi kunnat hålla i sammanhållning och jämställdhet i . Det tycker jag är väldigt bra. Att som göra , , och till idealet är för mig främmande. Det är länder där den sociala utsattheten har ökat. Det är där fattigdomen har ökat, inte i . 88 (S): Visst är det så att man alltid kan diskutera de mått som används i statistik, , men det här är ändå ett mått som samtliga 34 står bakom, inklusive . När man talar om relativ fattigdom kanske man i första hand tänker på barnfamiljer som svälter, och det gör vi inte i absolut inte. är ett av världens bästa länder att leva i, absolut. Någonting håller dock på att hända; det kan inte ens finansministern blunda inför. Vad tror finansministern att effekten blir om människor som redan har väldigt mycket pengar får ännu mer och skattesänkningarna betalas genom sänkta ersättningsnivåer för dem som är arbetslösa och dem som är sjuka? Blir det inga klyftor alls, stora klyftor eller mindre klyftor? Är inkomstklyftor någonting bra i värld? Jag börjar nästan tro det; jag har inte fått något svar. Han tar inte ordet inkomstklyftor i sin mun en enda gång i det svar han har levererat till mig. Vi har hamnat på 14:e plats bland de 34. Vi var bäst 1995, och är vi sämst. Den relativa fattigdomen har ökat dramatiskt i . Den har ökat mest i av alla 34 länder. Det vill inte se, och de problem man inte ser kan man heller inte göra någonting åt. Det är 420 000 människor som går arbetslösa, och för många har socialbidraget blivit den enda livlinan. Det här är inte bara siffror, finansministern det är riktiga människor av kött och blod. Resurser till utbildning bidrar också till att minska inkomstklyftor, herr talman. Därför är det oroväckande när vi nu ser att skolan har blivit mindre utjämnande. har gång på gång slagit larm om sambandet mellan föräldrarnas utbildningsnivå och elevernas resultat, men regeringen skär bort resurser. påstår att inget annat land lägger mer resurser än på offentliga välfärdstjänster. Borde då inte fler ungdomar klara sina gymnasiestudier? är det så många som var fjärde ung som inte gör det. Borde inte svenska elevers kunskapsnivåer stå sig mycket bättre i internationella jämförelser än ? är det precis tvärtom svenska elever tappar. Den här ojämlikheten riskerar att förstärka inkomstklyftorna ytterligare och försvåra möjligheterna till nya livschanser för kommande generationer. Är finansministern nöjd med det? Anser att det är bra med inkomstklyftor? 89 (M): Vi har sett ett antal exempel på att Socialdemokraterna har försökt tricksa så mycket de kan med siffrorna för att bevisa det de så gärna vill bevisa: att klassklyftorna har ökat. Faktum kvarstår dock att det bästa mått man har på klassklyftor, det man kallar Gini-koefficienten, har varit i princip stillaliggande Alliansen har suttit vid makten. ökade den mest i Socialdemokraterna styrde. Man kastar alltså sten i glashus. Man talar också ständigt om begreppet relativ fattigdom, som man menar ökar. Det handlar alltså om att vi har sett löneökningar för vanligt folk. Det har inneburit att differensen har ökat mellan vanligt folk som jobbar det gäller metallarbetare, servitriser och förskolelärare, som har fått löneökningar och dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Det är det tycker är ett problem. Vad egentligen säger är alltså att hon hellre vill att de fattiga blir fattigare och att vanligt folk metallarbetaren, servitrisen, förskoleläraren inte får högre löner. Då ser nämligen statistiken för den relativa fattigdomen mycket bättre ut. Jag tycker att det är en fullständigt bedrövlig inställning. Det belyser just att det enda man är intresserad av är att svartmåla . Det finns inga förslag från den här regeringen, , på att sänka några skatter för de mest välbetalda i samhället. Det enda förslag jag har sett presenteras i närtid för att sänka skatter för de riktigt rika står SSU, det , för. Återigen kastar man alltså sten i glashus. Vi lägger i stället fram förslag på skattesänkningar för vanligt folk som arbetar. Vi kan stå här och tjafsa hur mycket som helst, men den intressanta frågan är hur man löser problemen . Vi vill fortsätta att göra det mer lönsamt att arbeta. Socialdemokraterna vill kraftigt höja skatterna för att kraftigt höja bidragen. Hur löser det problemen? 90 (S): Man ägnar sig åt nyspråk i kammaren. Finansministern kallar ökad fattigdom sammanhållning och säger att det har bedrivits en sammanhållningspolitik. Det är helt absurt. Om finansministern i stället för att prata med sin kollega hade lyssnat på hade han kanske kunnat ta till sig det hon sade. Det är klart att vi diskuterar relativ fattigdom ska vi diskutera absolut fattigdom kan vi säga att det finns väldigt få i som kan jämföras med de absolut fattigaste i hela världen. Det är dock ingen tröst för någon som bor i att människor i andra länder är mycket fattigare, för man jämför sig med sin granne, klasskamrat eller före detta arbetskollega. När det gäller att man har stärkt vanliga människors ekonomi vill jag fråga om den sjukskrivna servitrisen, den sjukskrivna metallarbetaren och den sjukskrivna förskoleläraren är ovanliga människor. Hur betecknar finansministern dem? Det vore intressant att få reda på om regeringen vill ta ansvar för någonting annat än att få stabila statsfinanser ett överskott i budgeten, som Socialdemokraterna hade och om man vill ta ansvar för det man sedan har gjort med de statsfinanserna och ökat skillnaderna. Eller tänker man ägna sig åt, som nu har gjort här i snart , att beskriva det som att det är sossarnas fel, att allt är sossarnas fel? Det kanske till och med är fel. Jag vet inte. Det kanske är EU:s fel. Finanskrisens fel är det ju! Men enligt är det absolut inte regeringens fel att de ekonomiska skillnaderna ökar i . Är det någon som inte tar ansvar i detta rum i detta land är det den här regeringen. 91 (FP): Jag önskar att jag kunde träffa en glad socialdemokrat, för det är verkligen sällan jag gör det. Jag tycker att man särskilt ska glädjas åt att vi har en ekonomisk tillväxt i vårt land, i vår region av och världen bortsett från och några andra länder som har varit väldigt hög . Sysselsättningen är hög. Det finns saker att glädja sig över. Finansministern nämnde, utan namns nämnande, arvsskattemotion , med den berömda formuleringen att fattigdomen fördras lättare om den delas av alla. Det var inte världens bästa formulering, för den innehåller olika delar. Det är bättre att ha en stor kaka att dela på än att bara ha en väldigt liten. Därför är den debatt som vi har i väldigt starkt behov av att bli något mer preciserad. Finansministern var inne på vilka länder som skulle ha blivit bättre . Vi kan också gå till . Det finns två olika mått. Det ena är inkomstspridning, som man mäter med Gini-koefficienten. Där har inte undergått någon större förändring . Det andra är den relativa fattigdomen, som är ett helt annat mått. Det kommer alltid att vara så att några är relativt fattiga, även om det är lätt att förstå att de fattigaste i , som säkert har det besvärligt, ändå har det bättre ställt än de fattigaste i många andra delar av världen. Jag har själv, herr talman, varit i och och sett att den relativa fattigdomen där är en annan än den relativa fattigdomen i . Man kan säga att vi skulle kunna uppnå en sak genom ett ännu högre skattetryck. Om skatterna var skulle inkomstfördelningen vara absolut perfekt i detta land. Men med en tidigare socialdemokratisk finansminister, när marginalskatterna var , hade vi ett perverst skattesystem. Jag tror inte heller att Socialdemokraterna vill att vi ska ha ett skattesystem av den dimensionen. Det är bra att vi har kommit bort ifrån detta. Det ska löna sig att arbeta i många avseenden. Det var en bra skattereform som vi gjorde 1990 när vi tog bort många av de här sakerna. Allting har inte blivit perfekt det medger jag också. Med den statistik som går in för här kan man nästan bevisa allting. Men på den mest väsentliga frågan, nämligen om vi har fått det bättre eller sämre i genom att den ekonomiska tillväxten har varit hög, är svaret: Ja, det är bättre att vi har en större kaka att dela på. Då kan vi alltid diskutera den andra delen av frågeställningen: inkomstfördelningen perfekt? Jag tycker för min del att en av de viktigaste sakerna jag vet att ni socialdemokrater angriper detta är att det har blivit bättre och mer lönsamt att arbeta. Det är en av de stora vinsterna som den här regeringen har sett till att uppnå. Jag tror att allt fler socialdemokrater i grund och botten kommer att inse att även de fattigaste i landet och pensionärerna jag säger inte att alla pensionärer är fattiga har stor nytta av att vi har en god tillväxt i vårt land. 92 Finansminister (M): Sammanhållning är en central del av vårt fina lands samhällsmodell. Människor har en känsla av att vi sitter i samma båt, att vi tillsammans tar ansvar, jobbar ihop och har begränsade sociala konflikter och att samhällsansvaret delas brett i samhället. Det är utgångspunkten för en väl fungerande svensk modell. Det är någonting vi ska bevara. menar att det bästa måttet på fattigdom, kanske till och med det enda mått som Socialdemokraterna numera vill använda, är av medianinkomsten. Låt oss då konstatera att det land där förbättringar enligt den socialdemokratiska tankeramen har skett är . Där har de med lägst inkomst fått 4 procents sänkta disponibla inkomster . Det är inte så konstigt. Det har varit en hård kris för med stigande arbetslöshet, fallande tillväxt, hårda nedskärningar och skattehöjningar. I har de med lägst inkomst fått nästan 5 procents inkomstsänkning. Det beror på att en fastighetsbubbla sprack, arbetslösheten ökade, skatterna har höjts och människor har sagts upp. I , en ekonomi som gick in i en bankkris av avgrundskaraktär, är det 7 procents lägre inkomster för de med lägsta inkomster. Det här är de länder där den relativa fattigdomen har minskat enligt . Jag tror inte att irländare, estländare och islänningar delar den bedömningen. I har de disponibla inkomsterna ökat , . vill övertyga och säger: Titta inte på , här är det illa. Det är kris, katastrof, sammanbrott, välfärden rämnar, inkomsterna stiger. Däremot har vi några föredömen: , , arbetslöshet, nedskärningar, skattehöjningar, samhällen som dras isär av krisen. Man måste väl använda rimliga mått. Låt oss titta på andelen med låg materiell standard. När vi tillträdde var det i som levde på låg materiell standard. var det 1,4, var det 1,3, enligt den senaste statistiken från var det 1,2. Andelen barn med materiell fattigdom var när vi tillträdde . Den hade minskat till 1,7 till 2008, och under krisen har den fortsatt att minska så att var andelen barn som hade låg materiell standard . Det är ett mått på minskad fattigdom. Det här, säger , är naturligtvis självklart. I alla länder minskar andelen med låg materiell standard. Nej, så är det inte. I har den stått still. Andelen med låg materiell standard har varit . I många andra länder har den ökat därför att det är vad kriser gör med samhällen. Det är därför stabilitet, trygghet och att värna är så centralt. Därför ska vi ha ordning och reda i . Varför har vi kunnat värna , medan de ekonomiska skillnaderna ökade så mycket under Socialdemokraternas tid? Gini-koefficienten, som de flesta anser är det bästa måttet, ökade med under de socialdemokratiska åren. och har utvärderat hur det har gått under krisen. säger att det är förvånande att den inte har ökat under krisen. IMF säger att är det land som har klarat krisen bäst. Här finns en skiljelinje. Socialdemokraternas grundläggande idé är att trycka ut människor från arbetsmarknaden. Det är att öppna bidragssystemen och trycka ut människor i utanförskap. Det är kärnan i den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitiken. Kärnan i vår idé är att öppna dörrarna, att skapa förutsättningar för företag som vill anställa och att skapa drivkrafter för människor att jobba. Där går skiljelinjen. Det är därför vi klarar sammanhållningen. Det är därför Socialdemokraterna är så arga. Det är nu som sticker ut som det land som klarat sig. 93 (S): Det är inte man ser en upprörd finansminister, men är han upprörd, inte över de ökade inkomstklyftorna utan över ett väldigt trubbigt mått som 34 länder använder. Det måttet går mot och mot illusion om hur bra faktiskt är. Rapporten visar de facto att andelen hushåll som tjänar av vad medelsvensson tjänar har fördubblats. Kan vi vara överens, , om att det är en sanning? Om vi är överens om att det är en sanning, att verkligheten ser ut så här, kan vi också göra någonting åt det. Och i det här fallet är det som sitter på verktygslådan. Kom inte och anklaga oss socialdemokrater för att trycka ut människor från arbetsmarknaden! Hur kan säga så, herr talman, när över 420 000 personer är arbetslösa i ? 70 000 har varit arbetslösa . 165 000 har fått socialbidrag . De har blivit fler , enligt Kommuner och Landsting, det år då blev finansminister. Men är ministern upprörd över ett trubbigt mått. Ja, det är så man baxnar! Läs innantill i regeringens egen analys, s. 12, om Gini-koefficienten. När du har läst den kanske vi kan föra en vettigare diskussion. Där står att Gini-koefficienten har ökat enligt regeringens egna beräkningar, punkt. Det är oroväckande att se att tappar. Vi har ramlat ned från första till fjortonde plats. Klyftorna i ökar. Jag beklagar att , finansministern, inte vill se dem. Så länge man inte ser problemen kan man heller inte göra någonting åt dem. Jag beklagar verkligen detta. 94 Finansminister (M): Låt mig understryka för vad som gör mig upprörd. Några av finaste länder har nästan slagits sönder under den här krisen. Välfärdssamhället, samhällsekonomin och sammanhållningen i våra grannländer , , , och länder som står nära har körts i en krisköttkvarn. Det tycker jag är upprörande. Man tappade greppet om stabiliteten. Något som är märkligt är att har hittat ett mått på fattigdom där det är , och som är de nya socialdemokratiska idealen. De fattigastes inkomster har sjunkit på , på och i . Det är de socialdemokratiska idealen. Det är en så märklig logik att jag nästan tror att till och med Socialdemokraterna borde inse att detta är att svartmåla . Hur ser det ut i ? gör sitt Better Life Index där man brett tittar igenom livsförutsättningarna. är det europeiska land som får högst rankning. , en amerikansk tankesmedja som brett värderar levnadsförhållandena, sätter högst av alla länder. har värderat barnfattigdomsriskerna och landat i att tillsammans med har de minsta riskerna för barnfattigdom. Och när har gjort sitt grundliga jobb kring skillnader har man tittat på välfärdens Gini-koefficient vi har de högsta välfärdsutgifterna av alla länder och kommit fram till att har de minsta inkomstskillnaderna av alla industriländer. Det här är jag väldigt stolt över. Det är ett bra samhälle. Det som bekymrar mig är att Socialdemokraterna vill låta en åldrande välfärdsstat ändra kurs. De vill vända ryggen till moderniseringen och återgå till att trycka ut människor från arbetsmarknaden, för det är en oundviklig konsekvens av att bygga ut bidragssystemen och höja skatterna för människor som arbetar att fler fastnar utanför arbetsmarknaden. Det är beklagligt, herr talman. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2012/13:470 om den svenska modellen 95 Statsrådet (KD): Vi ska övergå till ett annat spännande ämne, den svenska modellen. har med anledning av de pågående förhandlingarna om nya EU-direktiv på upphandlingsområdet frågat mig vad jag och regeringen gör för att säkra att artikel 15.2 i förslag blir kvar och att en hänvisning till nr 94 finns med i direktivet. Förhandlingarna om de nya EU-direktiven på upphandlingsområdet har pågått och synes nu vara inne i sitt slutskede. Trepartssamtalen mellan kommissionen, parlamentet och rådet inleddes och ser ut att kunna avslutas . förväntas ett antagande av de nya direktiven ske . Som jag tidigare framhållit ser jag mycket positivt på den reform som sker av upphandlingsdirektiven. Det finns många viktiga delar i detta stora paket som kommer att leda till förbättringar för både upphandlande myndigheter och företag. Det är positivt att förslagen tydliggör utrymmet att ta miljöhänsyn och ställa sociala krav i syfte att främja hållbar tillväxt samt rimliga och rättvisa villkor. Förslagens målsättningar att förenkla upphandlingsförfarandet och skapa mer flexibilitet samt att underlätta tillträdet till marknaden för små och medelstora företag är förstås också mycket lovvärda. Jag bedömer även att förslagen har en stor tillväxtfrämjande potential och stöder därför att de nya direktiven antas . har föreslagit att en allmän bestämmelse ska föras in i direktiven om att medlemsstaterna ska se till att leverantörer följer miljö-, social- och arbetsrättsliga bestämmelser (artikel 15.2 i direktivet om offentlig upphandling). Förslaget hänvisar till bestämmelser som gäller på platsen där arbetet utförs, tjänsterna tillhandahålls eller varorna produceras och som anges i internationella konventioner listade i en bilaga till direktiven (bilaga XI i direktivet om offentlig upphandling) samt i unionsrätt och nationell rätt liksom i kollektivavtal som ingåtts i enlighet med nationell rätt och praxis som respekterar unionsrätten. Den föreslagna bestämmelsen har varit en stor och viktig fråga i förhandlingarna med . Det fanns dock en del oklarheter med förslaget om dess praktiska tillämpning, till exempel när det gäller vilka åtgärder som medlemsstaterna ska vidta för att garantera efterlevnaden. När det gäller frågan om vad jag och regeringen gjort i förhandlingarna vill jag betona att i denna del genomgående och vid upprepade tillfällen framhållit att rådet bör vara flexibelt gentemot , bland annat mot bakgrund av de tillkännagivanden som har gjort i anknutna frågor.