prot · H00959 · 2013-01-29 00:00:00 — 1 § Aktuell debatt: Klimatförändringens omfattning och effekter 1 (MP): Klimatförändringen är, för att citera statsministerns första regeringsförklaring i denna kammare, en ödesfråga för och för världen. Jag önskar att jag kunde säga att läget ljusnat , att den samlade globala klimatrörelsen lett fram till förändring hos världens politiker. Men tyvärr är det precis tvärtom. har varningsklockornas signaler övergått i ett öronbedövande dån. FN:s vetenskapliga panel, , , Europeiska miljöbyrån, våra egna miljömyndigheter alla bekräftar de detta. Utsläppen ökar, och jorden rusar på mot en global uppvärmning med ödesdigra konsekvenser under vår livstid. talar om risk för fyra grader . Fyra grader, vad innebär det? Jo, det innebär torka, översvämningar, orkaner, naturkatastrofer, extrem hetta, svält, krig, konflikter och miljontals människor som drivs på flykt. Det är det som denna debatt måste handla om. Ändå får man leta för att hitta klimatfrågan i Alliansens senaste regeringsförklaring. pratade mer om skatterna än om klimatet. Vi kan möta klimathotet. Vi har kunskapen och tekniken. Det som saknas är den politiska viljan. Med den takt som regeringen håller i klimatarbetet kommer vi inte att nå EU:s klimatmål . Faktum är att vi kommer att nå det först framåt , . Vi gör inte ens det som vi har lovat i de internationella förhandlingarna. Vi använder tricks och det regeringen själv kallar bokföringsmetoder. Möjligen lurar det någon, men det lurar inte klimatet. Därför har vi i föreslagit ett nytt politiskt ramverk för att skapa ordning och reda i den svenska klimatpolitiken, ett samlat klimatpolitiskt ramverk med politiskt och vetenskapligt förankrade utsläppstak. Jag skulle i den här debatten vilja veta hur övriga partier ställer sig till ett sådant ramverk. 2 Miljöminister (C): Jag är glad över att få vara här . Jag skulle vilja tacka för initiativet att hålla en särskild debatt om klimatförändringarna och därmed om klimatpolitiken. Det är ingen hemlighet att klimatdebatten har förts lite grann i skymundan . Det finns de som menar att det beror på finansoron och politiska kriser runt om i världen. Men som miljöminister och miljöengagerad Europaparlamentariker ser jag också andra skäl, nämligen att samhället klimatanpassas runt omkring oss i stadig riktning. Energisystemen görs resurssnålare, byggsektorn förgrönas och både livsmedel och bilar produceras med helt andra miljökrav än för bara . Klimatfrågan har blivit en del av vår vardag. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi får in klimatfrågan i varje politikområde för att kunna göra den samhällsomställning som är nödvändig. Just det här är ett av världens bästa exempel på. har vi en nationell lagstiftning på plats i syfte att sänka våra utsläpp . Vi ska ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030, och hela landet ska vara klimatneutralt . Vi bedriver stora delar av vår energiproduktion utan att släppa ut koldioxid. Vi miljöanpassar fordonsparken i snabb takt och har en industri som är i den absoluta framkanten i användningen av miljöteknik, vilket vi hörde på nyheterna så sent som i går. Allt detta har givit oss nya jobb och sker med bibehållen tillväxt och med ordning i statens finanser. Men behovet av politiska överenskommelser om utsläppsminskningar är ändå mer akut . Det visade inte minst och Internationella energiorganets, IEA:s, rapporter . Dessa ringar in vilken desperat situation världen står inför när det gäller klimatförändringarna. Det är mer nödvändigt än någonsin att samla människor, gräsrötter, för att bilda opinion och sprida kunskap om klimatarbetet: varför vi måste ställa om, varför vi måste sänka utsläppen, varför vi måste bereda oss på genomgripande samhällsförändringar och hur vi ska kunna göra detta och bibehålla jobb och konkurrenskraft. Regeringens uppfattning i det internationella klimatarbetet är att vi vill se ett globalt avtal på plats så snart det går. Men därmed måste vi också vara krassa i vår bedömning av hur samtalen förflyter. Klimatmötet i blev inget lyft för att stoppa den globala uppvärmningen. Även om beslut fattas om en andra åtagandeperiod för Kyotoprotokollet kvarstår det faktum att av planetens utsläpp ännu inte omfattas av några bindande avtal om minskningar. Hur bidrar bäst för att få andra länder att skärpa ambitionerna, och vad måste förbättras för att världen snabbare ska nå en vändpunkt i klimatförändringarna? Jag hoppas att de här aspekterna ska lyftas fram i dagens debatt och att vi också får höra lite mer från oppositionen om synen på roll internationellt. Jag noterar att , som förtjänstfullt tagit initiativ till dagens riksdagsdebatt, har många ambitiösa klimatförslag. Men de lägger närmast ingen vikt vid roll som förhandlingspartner internationellt. Den enda fungerande globala mekanism som finns för klimatsatsningar i fattiga länder, nämligen CDM-projekt, Clean Development Mechanism, vill man att ska sluta använda, trots att systemet nu levererar bättre och bättre och i långt fler länder, och dessutom mer och mer i de fattigaste länderna, som behöver detta mest. När det gäller outnyttjade utsläppsrätter i FN-systemet, så kallade AAU:er, vill och att ska låsa fast sig vid en ensidig makulering och syna alla sina kort på en gång. Jag tycker att ska vara förhandlingsbenäget och spelbart för att kunna använda sin traditionella medlande och mäklande roll i internationella förhandlingar. Regeringens ambition är att det här ska ske med bevarad miljöintegritet, men att vi ändå ska kunna finnas på planen och inte på läktaren. bidrog regeringen till en överenskommelse där rätterna behålls men görs värdelösa genom att köparländer lovar varandra att inte köpa. Vi fick dessutom en lösning på plats som ska förhindra att liknande överdrivna överskott byggs upp . Det är en taktisk seger för klimatet som ger resultat i verkligheten och som är ett resultat av att vi har kunnat vara spelbara i förhandlingarna. Självklart är det vårt ansvar att arbeta också på hemmaplan för att minska vår klimatpåverkan. Men från regeringens sida är vi mycket tydliga med att vi inte hjälper utvecklingsländerna genom att själva ta på oss tagelskjorta och duscha kallt. måste agera som ett konstruktivt land som ger och tar i samtal och bidrar till att andra gör detsamma. Vi måste också, med tanke på hållbarhetsarbete och fattigdomsbekämpning, visa att det här går hand i hand och att det går att göra som ekonomin utvecklas och människor får det bättre. 3 (S): Klimatförändring, koldioxidutsläpp, växthusgaser och global uppvärmning allt det här och lite till var min tolvåriga sons läxa . Vad jag minns lärde inte skolan mig de sakerna när jag var . lär man ut det. Jag vet inte om jag ska vara ledsen eller glad, glad för att skolan ger min son viktig kunskap som jag inte fick, ledsen över att det måste ske. Insikten finns att om inte vi nu gör vår hemläxa och minskar vår klimatpåverkan kommer han och de i hans generation påtagligt att behöva hantera vårt misslyckande. Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. Ska nästa generation kunna ha det lika bra som vi eller bättre krävs omställning, mer av samarbete och mer av gemensamt ansvar i och i världen. I råder en politisk oklarhet och uppgivenhet i klimatfrågan hos den nuvarande regeringen. Det gäller tricksandet med klimatmålen och utsläppsredovisningen och bristen på långsiktiga signaler. Allt detta gör att tappar fart i den så viktiga klimatförändringen. Eller för att tala klarspråk: Regeringen har misslyckats med klimatet på samma sätt som den har misslyckats med jobben. Det behövs en långsiktig plan för svensk klimatpolitik, ett klimatvägval i massarbetslöshetens som skapar förutsättningar för nya jobb och en omställning ända fram till slutmålet då vi i princip inte längre har några klimatpåverkande utsläpp. Jag vill vara mycket tydlig med Socialdemokraternas besked: Omställningen ska fortgå. Det är nämligen inte politiken för att stoppa klimatförändringarna som hotar vårt sätt att leva. Det är avsaknaden av politik. Det vetenskapliga läget är robust och budskapet kraftfullt. Temperaturen kan stiga fyra till fem grader om vi inte nu gör vår hemläxa och minskar vår klimatpåverkan. Enligt källor som , och klimatpanel IPCC innebär temperaturförändringar redan på två grader mycket stora påfrestningar. Det handlar om minskad matproduktion, översvämningar och katastrofer i ovädrens spår. Stora flyktingströmmar är att vänta. En värld med temperaturförändringar på fyra till fem grader är en värld där mänsklig existens som vi känner den är hotad. Vi vet detta, så vad gör vi? , statsminister och moderatledare, deltog aktivt i det nu väl kända misslyckade klimattoppmötet i . När han lämnade det mötet sade han: Det är så här världen ser ut. Det är en inställning som bara kan kallas uppgiven, defensiv och pessimistisk. Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga, och den gav upp. Vi socialdemokrater har en annan inställning. Vi tror på vår förmåga, vi ser människors kraft och vi kan förändring. Det är vad vi i samarbete med andra gjorde när vi tog från Fattigsverige till välfärdsland. är det att ta från oljeberoende till klimatbra. Vi föreslår nu vårt nästa klimatvägval. Det är klimatpolitiska regler, en plan och ett ramverk. Det är en lösning med inspiration från , där det har varit mycket framgångsrikt. Det är klimatpolitiska regler för varje regering att följa och utsläppsmål för tidsperioder och varje sektor. Det är någonting för regeringen att följa, ungefär på samma sätt som man gör i budgetpolitiken. Planen innebär också investeringar i järnväg, förnybar energi, fler miljöbilar och energieffektivisering. Vi socialdemokrater ger besked och långsiktiga signaler för . Det handlar om hur i samverkan kan bygga framtidsinvesteringar utifrån dessa långsiktiga besked. Ja, och , vi ser gärna klimatpolitiska regler . ska vara ett föredöme i klimatpolitiken. Gör vi det rätt kan också den gröna omställningen skapa många nya jobb. En framsynt klimatomställning byggd på långsiktiga besked, investeringar, forskning och utveckling kan ge nya jobb och exportinkomster. Vi kan klara både klimatet och jobben och med det också välfärden och skolan. Det hänger ihop i en hållbar utveckling. Hur blir det, miljöminister ? Kommer det några nya besked i debatten som på allvar löser klimathotet och ökar konkurrenskraft? Kan du ge något hopp till den generation barn som sitter i skolbänken och lär sig vad klimatförändringar innebär? Eller är det ni kommer att erkänna ert klimatmisslyckande, på samma sätt som ni har misslyckats med jobben? 4 (M): Låt mig inledningsvis även jag tacka för att ha tagit initiativ till debatten. Den kommer förhoppningsvis att vara både klargörande och konstruktiv. har världens befolkning ökat med tre miljarder människor. har vi haft en fantastisk ekonomisk utveckling och en globalisering som har knutit länder och människor närmare varandra. Den har spridit teknik och idéer och har lyft miljontals människor upp ur fattigdom. lever dock över en miljard människor i absolut fattigdom. Det understryker vikten av att fortsatt skapa en stark ekonomisk tillväxt. Även i rika, välmående länder, såsom i , behöver vi och vill vi ha en fortsatt tillväxt. Vi behöver det för att skapa fler jobb och större resurser för att kunna göra viktiga framtidsinvesteringar och för att kunna möta de många och svåra miljöutmaningar vi står inför. En sak är dock klar. Vår tillväxt globalt kan inte fortsatt bygga på en ständigt ökad användning av fossil energi och leda till ständigt ökade utsläpp. Därför är det nödvändigt att skapa en stark tillväxt. Men det ska vara en tillväxt som minskar den negativa effekten på miljön och klimatet. Det är särskilt viktigt eftersom världens befolkning beräknas öka med ytterligare två miljarder . utsläpp av koldioxid är ungefär hälften av genomsnittet inom . Vi är ett av de länder som har de absolut lägsta utsläppen i relation till vår bnp. Det har vi trots vår stora och energikrävande industriproduktion. Detta duger inte, basunerar gärna oppositionen ut. Om det är vi överens. Vi i måste fortsatt minska våra utsläpp. Därför för Alliansen världens kanske mest ambitiösa miljö- och klimatpolitik. Den är kopplad till tydliga utsläppsmål och konkreta åtgärder som ska ta oss närmare visionen om ett samhälle utan nettoutsläpp. är det viktigt att komma ihåg att det bara är på marginalen som utsläppsminskningar påverkar den globala uppvärmningen. Jag ser nu att oppositionens företrädare lyfter lite på ögonbrynen. Men lugn, det är inte ett argument för att ingenting göra. Det är ett argument för varför ett fördjupat internationellt samarbete krävs. Det är ett argument för föregångslandet . Jag tror nämligen att vårt största bidrag till lösningen på klimatutmaningen är att visa omvärlden att det går att skapa en tillväxt som är mer hållbar. Det faktum att har lyckats med konststycket att ha en stark ekonomisk tillväxt som vi minskat våra utsläpp kan inspirera till handling i fler länder. Genom vårt agerande på hemmaplan kan vi påverka på bortaplan. bnp har vuxit med som våra utsläpp har sjunkit . Det är bra, men det räcker inte. Vi behöver fortsatt minska våra utsläpp och skapa ett mer hållbart samhälle. Om det är vi över parti- och blockgränser överens. Vad vi inte är överens om är dock hur. Som moderat är det dock självklart att söka svar i vetenskapen. Man kan till exempel gå till nationalekonomin, som är den disciplin som studerar hur vi bäst kan hushålla med samhällets knappa resurser. Om man söker vägledning i nationalekonomin utkristalliserar sig tre fundamentala beståndsdelar i en effektiv klimatpolitik: 1.Att klimatpolitiken samordnas internationellt. 2.Att vi sätter ett pris på utsläpp. 3.Att politiken främjar teknik, forskning och innovation. Dessa tre beståndsdelar är grunden i Alliansens klimatpolitik. Klimatutmaningen är gränslös och kräver därför internationella lösningar. Genom i första hand samarbete inom EU kan vi samordna politiken, påskynda teknikutvecklingen och ge en starkare röst globalt. Genom klimatåtgärder inom ramen för det som kallas för flexibla mekanismer kan vi genomföra kostnadseffektiva utsläppsminskningar i andra länder och bidra till att sprida teknik och skapa en mer hållbar tillväxt i andra länder. Genom koldioxidskatt och handel med utsläppsrätter har vi satt ett pris på utsläpp. Det måste kosta att smutsa ned. Dessa styrmedel är träffsäkra, teknikneutrala och effektiva. driver på för att fler länder ska införa koldioxidskatt och för att EU:s system för handel med utsläppsrätter ska omfatta fler sektorer och kunna kopplas ihop med andra länders system, till exempel det nu framväxande australiska. Så sätts ett pris på utsläpp som en sund internationell konkurrens upprätthålls. En hållbar tillväxt kräver forskning och nya innovationer. är ett av de länder som satsar absolut mest på forskning i relation till vår folkmängd och till vår bnp. Tack vare en ansvarsfull ekonomisk politik som har haft jobbskapandet i fokus har Alliansen kunnat satsa ytterligare pengar och resurser för forskning. Exempelvis satsar alliansregeringen 1,3 miljarder på energiforskning. Genom att utveckla och introducera ny teknik ställer vi om vårt samhälle som vi värnar svensk konkurrenskraft och skapar förutsättningar för nya jobb att växa fram hand i hand med minskande utsläpp. 5 (MP): Klimatkrisen är unik. Vår generations politiker kommer att bedömas och dömas utifrån hur vi möter eller inte möter denna kris. Våra och våra barns möjligheter att leva ett gott liv avgörs av vad vi gör . Men kriser är inte unika. Vi har mött dem förr, och en del borde vi ha lärt oss. 1990-talets politiker hade en svår ekonomisk kris att hantera. Det var tufft. Konsekvenserna var stora. Men som nation kom ut på andra sidan starkare än när vi gick in i krisen. Det finanspolitiska ramverket blev en garant för att ingen skulle kunna plocka kortsiktiga poäng på bekostnad av den långsiktiga ekonomiska stabiliteten. Den politiska oenigheten bestod. Vi har fortfarande olika idéer om vilken politik som bygger starkt, men inom ramar som vi tillsammans har satt upp. Inga löften kan utfästas utan finansiering, och inga skuldcheckar får skrivas ut . Klimatkrisen är större, allvarligare och svårare än 1990-talets bank- och finanskris. Konsekvenserna av en misslyckad hantering är större. Men vi har ändå att lära. Såväl ekonomin som ekologin är komplexa system. Precis som vi inte med absolut säkerhet kan beräkna effekten av ett enskilt budgetanslag kan vi inte med absolut säkerhet veta vad som händer i atmosfären vid en viss mängd utsläpp. Men vi har tillgång till vetenskap som ger oss god grund att anta vad som kommer att hända om inget görs och insikt om vad som behöver göras . Det finns ett tak för hur mycket utsläpp klimatet tål. Om vi fortsätter som kommer världen att ha släppt ut allt det som vi kan släppa ut under hela seklet. Det blir till ett slags koldioxidbudget, och vi överskrider den. har släppt ut allt det som rimligen kan vara vår del . Det finns alltså en mycket enkel förklaring till att världen rusar på mot en global uppvärmning: Vi behandlar klimatet på samma sätt som vi behandlade statsfinanserna . Det finns något djupt felaktigt i ett ekonomiskt system där det som är långsiktigt katastrofalt som att plocka upp den sista oljan under är kortsiktigt ekonomiskt lönsamt. lät den brittiska regeringen publicera rapport om klimatförändringarnas ekonomiska konsekvenser. Slutsatsen blev att det är oändligt mycket billigare att möta klimathotet och begränsa utsläppen än att hantera ett kollapsat klimat. Den enda utveckling som är ekonomiskt möjlig på är en utveckling som går hand i hand med en kraftfull klimatpolitik. Vi ser redan nu hur jobb växer fram i de länder som väljer att storsatsa på till exempel förnybar energi. De investeringar som krävs för att uppnå ambitiösa klimatmål beräknas ge 77 000 nya jobb . I arbetar fler med förnybar energi än med att bygga bilar. Men halkar efter. I 25 av 27 EU-länder går utbyggnaden av förnybar energi snabbare än här. Alliansen tycks stå handfallen som behoven av att bygga klimatsmarta städer, rusta upp miljonprogrammens bostäder och lägga järnvägsräls är skriande. Det saknas inte förslag för en politik för klimat och nya jobb. presenterade den parlamentariska Klimatberedningen sitt förslag till ny svensk klimatpolitik. Där fanns goda förslag om kraftfulla investeringar i kollektivtrafik, om att framställa våra egna bilbränslen på landsbygden och om att ställa om långväga transporter från lastbil till järnväg. Endast två av Klimatberedningens tio skarpa förslag har genomförts. Jag har sällan hört miljöministern argumentera emot något av de andra åtta förslagen, men de har skrotats när de har nått . Resultatet är att inte kommer att uppnå EU:s klimatmål förrän än vad vi har lovat. När miljöminister presenterade regeringens nya klimatplan Färdplan 2050 dök flera av förslagen från Klimatberedningen upp igen. har gått, och kan förslagen gå i repris. Frågan man ställer sig är: Kommer de att genomföras den här gången? Jag skulle gärna vilja ha ett besked från . Står bakom ambitionerna i Färdplan , eller kommer de att hamna i papperskorg en gång till? Klimatpolitiken ses som ett intresse vid sidan av den ekonomiska politiken ett särintresse att hålla kort. Den behandlas helt utan det ansvar och den disciplin som krävs. Om vi ska möta klimatkrisen måste vi, på samma sätt som våra företrädare klarade av att göra, sitta ned och komma överens tillsammans om ett ordentligt fungerande ramverk. Precis som ett budgettak var nödvändigt för att möta den ekonomiska krisen då är ett utsläppstak nödvändigt för att möta klimatkrisen . Det handlar i grunden om samma gemensamma löfte som det finanspolitiska regelverket vilar på. Ingen regering ska kunna inteckna sina förslag genom att skriva ut skuldcheckar . Detta är den slutsats som den brittiska regeringen har dragit efter Sternrapporten. Det är det system som införs i och och som diskuteras i och . Det är det ansvar som frågan förtjänar. Det är ett ansvar där inte nya förslag läggs fram för att sedan hamna i papperskorgen och föras fram en gång till , utan där vi tillsammans tar ansvar inom de gränser som ekosystemet sätter. Jag väntar fortfarande på besked från Alliansens partier: Vill man se ett klimatpolitiskt ramverk i på det sätt som det nu införs i och diskuteras i våra nordiska grannländer? 6 (FP): Jag vill börja med att tacka , som har initierat debatten. Det står fullständigt klart att klimatförändringarna innebär ett verkligt hot mot livet på jorden. Därför är denna debatt så viktig. Även till synes måttliga temperaturökningar kan leda till dramatiska förändringar av människans livsbetingelser och ställa mänskligheten inför mycket svåra utmaningar. Den rapport som presenterade gav bilden av en allt annat än måttlig temperaturökning en bild som med stor sannolikhet kan komma att bekräftas av den kommande . Vi talar nu inte om en framtid som är farlig för mänskligheten, utan om en framtid som kan bli katastrofal för mänskligheten. utgångspunkt är att kunskap förpliktar. Vi har ett ansvar för vad vi lämnar efter oss till kommande generationer, och vi har också ett globalt ansvar. Ett varmare klimat slår hårdare mot många fattigare länder, som själva inte kan lastas för dessa utsläpp. Trots klimatfrågans globala karaktär återstår förstås mycket att göra både inom EU och nationellt. Mycket har gjorts, men mer behöver göras, och det brådskar. Vi står inför enorma utmaningar som kräver helt nya lösningar. En utmaning är att rusta samhället för klimateffekterna. Redan nu mister 300 000 människor livet på grund av detta. Vi står också inför hotet att naturens egen förmåga att lösa viktiga uppgifter sätts ur spel. Det är en av anledningarna till att kämpat så hårt för att artprojektet ska fortleva och utvecklas. Vår slutsats är att vi inte har gjort tillräckligt. Förhandlingarna om ett globalt klimatavtal har inte gett de konkreta resultat som vi hade hoppats på och som är nödvändiga. Vår strävan att komma överens måste fortsätta. Det krävs ett globalt klimatavtal, det krävs ambitiösare globala utsläppsmål och det krävs också ett skärpt EU-mål på till 2020 och ett nytt, skarpare energieffektiviseringsmål. har inte gett upp. Vid klimatförhandlingarna i beslutades, med som pådrivande aktör, att skärpa tvågradersmålet om den samlade forskningen pekade på nödvändigheten. De forskningsresultat som är vid handen pekar tydligt i denna riktning, varför vi anser det nödvändigt att också på denna punkt anta en ambitiösare målsättning. Vi bör inrikta oss på att höjningen av jordens medeltemperatur inte bör överstiga en och en halv grad. I ljuset av , som pekar på fyra graders medeltemperaturförhöjning, inser var och en att utmaningarna kommer att bli oerhört stora. Ur klimatsynpunkt kan därför kärnkraften vara en brygga över till det fossilfria samhället. Att dessutom kunna exportera el med låg CO2-belastning gynnar klimatet också ur ett globalt perspektiv. Allianspartiernas överenskommelse om att gamla kärnkraftsreaktorer ska kunna ersättas med nya som den förnybara energisektorn utvecklas rejält är viktig för att ska kunna ha en näst intill koldioxidfri elproduktion, för att vi ska kunna bistå andra länder med näst intill koldioxidfri el och för att vi ska kunna öka möjligheten att klara ett tuffare klimatmål. Ur klimatsynpunkt är nämligen kol och olja det riktigt stora hotet. Att lämna både det fossila samhället och kärnkraftssamhället ser jag inte som möjligt även om jag inte är någon kärnkraftskramare. ser däremot jag självfallet solenergipotentialen och smarta nät som möjliggör transporter. Det är något som vi parlamentariker i det internationella Climate Parliament också arbetar intensivt för. Med detta som bakgrund vill jag nu i slutet av detta anförande och i de kommande anförandena koncentrera mig på utgångspunkt och vårt bidrag till en hållbar framtid genom alliansregeringen. Vår grundprincip är att förorenaren ska betala.