prot · H10940 · 2013-12-05 00:00:00 — Det kan också noteras att regeringen tillsatt en utredning som ser över tillgången till bredband i förhållande till målet i strategin. Jag delar förstås uppfattningen att investeringar i bredbandsinfrastruktur i första hand är en uppgift för marknadsaktörerna, som det finns ett behov av statliga stödinsatser i områden där marknaden saknar incitament att göra sådana investeringar. Här har det också nämnts att det görs en satsning på på just sådana investeringar. Grunden för att uppnå allt det som vi talar om här och vill åstadkomma finns ändå inom företagspolitiken. Ett bra företagsklimat kommer alla i till del. Det är den yttersta förutsättningen för ett ökande företagande också på landsbygden. Varje ort som har livskraftiga och framgångsrika företag har förutsättningar att utvecklas och leva vidare. En annan viktig förutsättning för att vi ska kunna få tillväxt i hela landet är infrastrukturen. Staten måste ta sitt ansvar för väl fungerande kommunikationer i alla delar av landet. Det är viktigt med både bra vägar och bra järnvägar för privatpersoner som arbetspendlar, för privatpersoner som studerar och för företag som har behov av att transportera sina varor. Jag plockade fram siffror som kom från . De visar tydligt hur viktig infrastrukturen är när det görs i genomsnitt 13 miljoner resor i , som gods till ett värde av nästan passerar vårt lands gränser. Svenska företag och svenska jobb är beroende av en väl fungerande infrastruktur. De stora infrastruktursatsningar som regeringen gör, som i många stycken är rekordstora, är förstås också av avgörande betydelse för landsbygden. Vår basindustri, skogsföretag, stålföretag och andra exportberoende företag är beroende av att på ett bra sätt kunna transportera sina varor ut i och resten av världen, inte minst via järnväg till våra hamnar för att där kunna skeppa ut godset till kunder runt om i världen. 133 (S) replik: När jag lyssnat på både Boriana och på den senaste talaren förstår jag på något sätt varför sade att Swedish industry is basically gone. Det är nämligen inte industrin som ni har talat om, utan det är praktiskt taget om allting annat. Men är det så att det som gör att är ett bra land är att vi har en stark industri och en stark industritradition som också bär tjänstenäringen. Därför är det förvånande att tala om att hela ska leva utan att nämna industrin. Du talade om bra mycket, , innan du kom fram till i , som jag påstår är anledningen till att det bor 9 000 människor där, inte att föreningslivet är bra. Sedan är det bra att det finns ett föreningsliv i , men det är inte anledningen till att folk har flyttat dit, utan det är faktiskt att de fått jobb på . Då kommer vi tillbaka till det som jag tycker verkligen saknas i er politik, och det är att vi måste fortsätta att vara en nation som satsar på innovation, forskning och utveckling av nya produkter och nya varor att exportera för att vara i framkant. Det är det som saknas i er politik. När vi träffar företrädare för exempelvis är det arbetskraft som man ropar efter. Varför då dra ned på utbildningsplatserna i högre utbildning? jag till och besöker , som gör världen bästa verktygsstål, ja, inte är det restaurangmomsen man är bekymrad över där, utan det är tillgången på arbetskraft och också att de anhöriga ska ha jobb. Då kommer välfärden in. Varför är Posten borta, varför är polisen borta, och så vidare? Då måste jag fråga : Vilka slutsatser drar du av detta? Är ett jobbskatteavdrag lösningen på de utmaningar som vi står inför? 134 HANS (FP) replik: Som har nämnts här i talarstolen är regionalpolitik ett väldigt brett område som spänner över många politikområden. Självklart är industripolitiken väldigt viktig för forskning och innovation, men energipolitiken är också en viktig del. Där har vi i Alliansen tagit fram en strategi för hur man ska kunna ha en bra energitillförsel till våra företag. Det är inte minst viktigt för stålverk som i , för eller för skogsföretag. Självklart är det också viktigt med satsning på forskning och utveckling. Här finns det säkert skäl att föra en levande dialog med alla företrädare för olika intressenter. De satsningar som vi har gjort på är ett sätt att kunna försörja våra företag inom exempelvis basindustrin med kvalificerad arbetskraft. Jobben inom basindustrin har blivit alltmer kvalificerade och teknikkrävande. Så det är en bra satsning som alliansregeringen har gjort för att kunna möta arbetskraftsbehovet. Det finns många saker som är viktiga att göra. För befolkningen i är det klart att är nyckeln, motorn. har företaget blivit effektivare och lyckats väldigt bra med att producera bra stål, men det behövs mindre arbetskraft . Det är den egentliga orsaken till att befolkningen började minska. Att den nu har ökat igen beror nog väldigt mycket på att man har sett en stor kraft i ideell sektor och att människor har mer pengar i plånboken så att de kan bekosta dyra transporter. Det vill jag hävda. Jag kan nämna att när man skjutsar innebandylaget och det är bortamatch är det som längst fram och tillbaka, och det kostar pengar. 135 (S) replik: kommer ju från en region som har haft hög arbetslöshet. I går eller i förrgår uppmärksammade att det finns regioner i som har över 25 procents ungdomsarbetslöshet. och även min region nämndes i sammanhanget. Kommissionen vill betala ut över 700 miljoner till . Det är fullständigt oacceptabelt att ett land som har så hög ungdomsarbetslöshet. Jag vill ställa frågan: Kan vi känna en trygghet i att vi har en regering som är beredd att ställa upp med det resterande som krävs så att regionerna kan ta emot dessa pengar? Eller kommer det att bli som med TEN-T, att regeringen säger nej tack till EU:s pengar? 136 HANS (FP) replik: Det svaret kommer väl från regeringen . Min grundinställning är att om det finns möjligheter att få pengar som kan vara bra och behjälpliga, så är det positivt. vill jag säga att det är illa med den höga ungdomsarbetslösheten i , inte minst i , som har bland den högsta ungdomsarbetslösheten i landet. Det har vi i länet haft väldigt länge, även när Socialdemokraterna satt i regeringsställning. Många av kommunerna i styrs också av socialdemokrater. Här finns ett grundläggande arbete som vi alla tillsammans borde ta itu med, inom både alliansregeringen och andra partier i denna riksdag. Vi borde se efter vad det är som gör att det finns så höga trösklar för ungdomar på arbetsmarknaden. Vi i har ändå försökt att finna vägar genom att se på ungdomsavtal och annat som har börjat tillämpas i samhället. Det kan göra det billigare att anställa ungdomar. Många arbetsgivare tycker att det är dyrt att anställa, och det är osäkert för arbetsgivaren om det kommer en person som inte har några tidigare referenser. Då väljer de i stället en person i 28–30-årsåldern som kanske har haft ett jobb och kan lämna referenser. Med ungdomsavtal och annat kan man anställa ungdomar till en lägre lön och utbilda personen inom det jobbet. Det kan stärka möjligheterna för många ungdomar att komma i arbete. Inom arbetsmarknadsområdet finns det alltså mycket att göra inom politiken. Sänkningen av restaurangmomsen har gett 4 000 nya jobb. Det har varit bra för inte minst många turistorter i norra . Så det finns positiva inslag även i sådana satsningar. Det är ett brett område. Det finns många olika saker att göra. Det viktigaste är att man har ett helhetsperspektiv. 137 (MP) replik: anförande innehöll mycket. Frågan knyter ihop många politikområden. Ofta talas det om att den kommersiella servicen urholkas på mindre orter. Mycket av den politik som har diskuterats här i kammaren har handlat om hur landet har förändrats. En sak som inte tas upp i betänkandet, men som jag tycker att det är viktigt att lyfta fram, är externa köpcentrum som fortfarande tillåts att bygga ut i . Jag kommer själv från ett område där det sker, och jag ser hur kringkommunerna töms på möjligheter att driva affärsverksamhet. Inte minst staden är ett sådant exempel. Dessutom sker utbyggnaden på bördig jordbruksmark som vi vill odla vår mat på. Jag tycker att all politik hänger ihop. Jag kan inte tycka att det är en enda fråga som är avgörande. Man måste ha ett helikopterperspektiv inom politiken. Jag vill ta upp bredbandsfrågan igen. Jag har dålig koll på vad egentligen har för landsbygdspolitik, men frågan om bredband har ju med betänkandet att göra. Hur ser ni på de regionala strukturfonderna och möjligheterna att utnyttja bredband? Ni i regeringen har ett mål. av medborgarna i ska ha tillgång till till 2020. Jag skulle vara bekymrad om jag inte visste hur det ska förverkligas. 138 HANS (FP) replik: Mitt svar på den frågan är det som står i betänkandet. Där framgår det att regeringen inom ramen för landsbygdsprogrammet har genomfört satsningar på bredbandsutbyggnad. överlämnades ett förslag till ändring i landsbygdsprogrammet till kommissionen som innebar att regeringen utökade satsningen på bredband på landsbygden med . Av budgetpropositionen framgår det att regeringen menar att det finns ett fortsatt behov av statliga stödinsatser i vissa områden. Regeringen har därför för avsikt att även fortsättningsvis satsa på bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammen. Så det pågår ju satsningar som senare får utvärderas för att se om de är tillräckliga. Men finns det en tydlig ambition hos regeringen att lyckas med denna viktiga uppgift. 139 (MP) replik: Det landsbygdsprogram som pågår tar ju slut, och inom det nya programmet finns det inte lika mycket resurser. Vi vet inte heller hur mycket som pengarna ska räcka till. Alla miljösatsningar som många talar om ska finansieras, och bredbandet kostar ju rätt så mycket. Jag ser det som problem att det svajar väldigt mycket när det gäller vad man säger och vad man har resurser till. Vi har inte fått något klargörande alls här . Det kan det kanske inte bli, men då vore det bra om man talade om det och inte talade som att miljarden skulle pågå ända tills problemet är löst i . Så tror jag inte att det är. Det är viktigt att stöttar i landsbygdsfrågor inom alliansregeringen. Det är absolut avgörande att det finns bredband i hela och att det fungerar. En annan fråga som tas upp i betänkandet är var statliga myndigheter lokaliseras och hur det har förändrats. Det finns en ambition i riksdag, att man ska se över var myndigheterna lokaliseras. Jag har inte hört någon reaktion från dem som har varit uppe i talarstolen. Det finns ändå ganska intressanta utredningar som visar att sedan maktskiftet 2006 har 55 nya statliga myndigheter inrättats. Mer än hälften av dem har hamnat i huvudstaden. Tre av fyra myndigheter som har tillskapats efter 2006 har förlagts till . Det är intressant att se hur samhället utvecklas i , hur mycket som centraliseras och hur mycket som finns kvar ute i landet. Det vore intressant att höra en reflexion om detta. 140 HANS (FP) replik: När det gäller bredband delar jag inte uppfattningen att det är svajigt. Det framgår ju tydligt av budgetpropositionen att regeringen har slagit fast att det finns ett fortsatt behov av statliga stödinsatser i vissa områden. Regeringen har för avsikt att även fortsättningsvis satsa på bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammen. Det var kanske rent av själv som grunnade på om hade haft ett bra inflytande i regeringen på landsbygdspolitiken. Vi i som jobbar med i dessa frågor är tillfreds. Vi har trivts bra ihop i regeringen. Jag hoppas att vi ska kunna fortsätta att bidra tillsammans med våra olika infallsvinklar på ett bra sätt. När man kommer till det här med statlig service och statliga verksamheter ute i landet är det förstås viktigt. Det finns ett grundläggande behov av det för att man ska kunna ha en fungerande tillvaro på de olika orterna. Det framgår också i betänkandet att i regleringsbreven 2010 och 2012 har ett antal myndigheter fått i uppdrag att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheterna i deras arbete med hållbara regionala tillväxtfrågor, och strategin ska grundas bland annat på en förordning. Utskottet noterar att har fått i uppdrag att göra en sammanställning och uppföljning av dessa strategier, och det ska redovisas . Det kommer förhoppningsvis intressanta och bra förslag omkring detta. Utskottet har också noterat att utredningens förslag om att vissa myndigheter med regional verksamhet ska ha en mer likartad geografisk indelning nu bereds vidare av regeringen i syfte att ta fram konkreta förslag. Jag hoppas att det kommer fram bra förslag utifrån detta, för det är en viktig fråga. 141 (KD): Den regionala tillväxtpolitikens inriktning från regeringens sida är i första hand att människor, företag, kommuner, regioner och många fler tillsammans skapar attraktiva miljöer och formar sin framtid utifrån sina unika förutsättningar. Utifrån det kommer en rad punkter som jag tänkte gå in lite djupare på, och jag börjar med punkter som handlar om innovation och förnyelse, entreprenörskap, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud. Tillväxt handlar om en ekonomiskt mätbar uppgång, men vi ska inte glömma att människorna som finns i vårt land också innebär ett socialt kapital som inte ska underskattas. Även om det var en diskussion här tidigare om att vi kanske inte har nämnt industriernas betydelse så mycket tänkte jag passa i den frågan och prata mer om den i debatten om näringslivsbetänkandet . Den sociala ekonomin med dess aktörer och verksamheter har i allra högsta grad betydelse för lokal och regional utveckling. Den sociala ekonomin är snabb på att reagera på enskilda människors behov och finner ofta lokala innovativa lösningar. Den sociala ekonomin agerar ofta också där varken stora företag eller den offentliga sektorn kan möta behoven på mest effektiva sätt. Som kristdemokrat gillar jag naturligtvis subsidiaritetsprincipen, där beslut ska tas på lägsta möjliga effektiva nivå. Forskning visar dessutom att den sociala ekonomin fördjupar demokratin, skapar tillit, skapar kapital och tillväxt därigenom, främjar initiativförmågan och därmed entreprenörskapet, bidrar till sysselsättning även för marginaliserade grupper och stimulerar företagande bland dem. Det är till exempel arbetsintegrerande sociala företag, som de som känner mig vet att jag är djupt engagerad i. Det är också ekonomiska föreningar eller kooperativ. Där kommer också ytterligare två punkter in, nämligen främjande av jämställdhet, integration och mångfald, och en god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet. När behoven uppstår att starta nya eller hitta möjligheter att behålla befintliga verksamheter ute i bygden är personers egen drivkraft det absolut främsta smörjmedlet. I i , som är min valkrets, har en mötesplats startats med hjälp av föreningsliv, kommun och enskilda. Där finns numera en fritidsgård, ett bibliotek och en samlingslokal med bio och samhällsinformation på olika sätt. Organisationen ska leva, med flera organisationer har också engagerat sig i det här för att det lilla samhället ska ha en samlingspunkt där man både lär känna varandra lite mer och lär sig nya saker. Det intressanta är att den samordnare som är med och ger samhällsinformation på denna mötesplats är inflyttad från . Hon pratar svensk-engelska med de boende i bygden. Man har alltså en integration med nyinflyttade som är jättespännande. Ett annat exempel som jag vill lyfta fram här är den lilla Icahandeln i utanför min hemstad som har fått nya ägare då de gamla gav upp på grund av att det var för liten lönsamhet. De nya ägarna är lyhörda för kundernas önskemål, och de boende på orten har till och med gått samman och räknat ut vad de behöver handla för för att affären ska gå runt och kunna vara kvar. Jag tycker att det är helt fantastiskt. När det handlar om den offentliga servicen och tillgång till den över hela landet är jag mindre bekymrad över det just nu – förutom posten, som man alltid kan ha synpunkter på även när man bor mitt i en stad – än vad jag är över annan service som vi förväntar oss som medborgare. Då tänker jag till exempel på bankerna och deras möjlighet att tillhandahålla en god kontanthantering. Visst är det jättebra med servicepunkter, där det är utlämning för både och Systembolaget tillsammans med in- och utlämning av post och paket, bankomat, livsmedels- och drivmedelsförsäljning. Jag gillar verkligen de här servicepunkterna. Men det är ett sårbart system om inte hela bygden ställer upp på att handla och göra sina ärenden där. När det handlar om kontanthanteringen försöker många handlare uppmuntra kunder att använda betalkort i stället. Men många äldre vill gärna ha en liten slant i plånboken hemma för att använda som betalning när man tycker att det behövs. Dels är det en säkerhetsaspekt i det här, dels är det en betydande merkostnad för handlare och företag, då både insättnings- och växlingsavgifter har ökat dramatiskt . Med nya betalningssätt, via mobil till exempel, kan även mindre företag inom turismen ta betalt, det vill säga såvida mobilnätet fungerar. Just det är ju en förutsättning för allt företagande utanför tätorterna, som vi har hört diskuteras här tidigare. Bandbredden har också betydelse för hur tunga dokument som kan skickas via nätet, och särskilt förstås i vissa branscher med verksamheter även utanför . Där vill jag poängtera – det har ingen sagt tidigare, vad jag har hört – att bredbandsföreningarna har ökat kraftigt i landet. Över hela landet ser vi en ökning av ekonomiska föreningar där människor har gått samman på olika orter för att kunna få till det med bredband. Jag kan också poängtera att den digitala delaktigheten över huvud taget har ökat dramatiskt , säkerligen till följd av utbyggnaden av bredband. Ska vi kunna ta till vara dessa unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företagens konkurrenskraft som finns i olika typer av regioner och gles- och landsbygd måste vi än mer uppmuntra de initiativ till företagande och föreningsliv som finns. Där vill jag särskilt lyfta fram de idéburna företagen, som en mix av företagande och föreningsliv. Ofta saknas kapital utifrån det som skulle kunna användas för investeringar i fastigheter, inventarier och infrastruktur. För att ge stöd åt dessa företag menar jag att även de skulle kunna bli godkända som mottagare av skattefria gåvor. Därför tycker jag att taket för privata givare enligt lagen om skattereduktion för gåvor skulle kunna höjas. För att underlätta för dessa icke vinstdrivande verksamheters viktiga arbete måste man alltså kunna lägga till de idéburna företagen. När det startas fler av den typen av verksamheter, inte minst på landsbygden, är det många som vill hjälpa till, även ekonomiskt. Här skulle det kunna vara en god idé. På europeisk nivå diskuterar man mycket mer kring den sociala ekonomins företagande och hur det bidrar till Europeiska unionens sammanhållningspolitik, som ska vara en integrerad del i den regionala tillväxtpolitiken. Strukturfondsprogrammen har bidragit till att stärka den regionala konkurrenskraften och sysselsättningen, till exempel genom Eruf eller ESF, Europeiska socialfonden. När det gäller ESF-medlen har man möjliggjort satsningar på idéburna och arbetsintegrerande sociala företag med utbildning för start och utveckling av företagare, medarbetare och handledare. Det är fortsatt viktigt att arbeta med förenklingar av administrationen av de här projektmedlen. Annars begränsas radikalt möjligheten att ta del av dem för de verksamheter som faktiskt verkligen behöver dem. behöver ett ännu mer tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat genom strategiska insatser och åtgärder i samverkan med aktörer på alla nivåer. Det är något som vi jobbar på, men vi kan bli bättre. Vi hörde vår vän säga det tidigare: Man ska inte vara rädd för att säga att man kan bli bättre – för medborgarnas skull. Tillväxt och regional utveckling inbegriper samtliga politiska områden, från god hälsa och livsmiljö till arbete och fritid med allt däremellan för medborgare i alla åldrar. är ett litet land även om det geografiskt är stort. Vi behöver lösningar på nationell nivå men även specifika regionala lösningar utifrån de förutsättningar som finns. Därför är det politiska ledarskapet viktigt här för att inte missa de idéer och förslag som medborgarna själva tar initiativ till. 142 BORIANA (M): Jag beklagar att mitt tidigare anförande gav sken av att vi har räknat ut industrin. Det har vi inte, fru talman, och inte innovationerna heller för den delen. Bara i forsknings- och innovationspropositionen som kom har vi satsat 350 miljoner på industriforskningsinstitut som ska höja kapaciteten i mindre företag. Vi har satsat 200 miljoner på lärosäten som är bra på att samverka med näringslivet, 900 miljoner på strategiska innovationsområden och 200 miljoner på testanläggningar där små företag kan testa sina produkter utan att ruinera sig. Jag vill också tillägga att vi aldrig har satsat så mycket på högskoleutbildning som under alliansregeringens period. Faktum är att antalet högskoleplatser i har ökat . I har de ökat , på Linnéuniversitetet också och i . hade en vision om att av eleverna i varje årskull skulle fortsätta till högskola eller universitet. Man nådde aldrig dit . går av varje årskull vidare till universitet eller högskola, och det är tack vare Alliansens politik. 143 (MP) replik: Jag reagerade lite grann på det här med högskolesatsningarna. Eftersom vi pratar om regional utveckling här skulle jag vilja trycka på att det är viktigt att det finns en hel del utbildningar i hela landet. Om jag inte är felunderrättad har jag siffror på att regeringen vill minska antalet utbildningsplatser och omfördela resurserna till , , och på bekostnad av andra lärosäten runt om i . Det är det här som är upprörande. När man tar bort möjligheten att utbilda sig regionalt tvingar man människor att åka längre bort – till de stora städerna som redan har väldigt många bra utbildningar och som många ändå kommer till. För dem som skulle vilja studera till exempel på i minskar man möjligheterna i och med att den får mindre resurser. Även i har vi sett att detta sker. Vi ser att utbildningar flyttar från till . Trots att har haft fantastiskt bra utbildningar med väldigt många sökande har man valt att flytta utbildningarna till . När jag frågar landsbygdsministern om sådana här saker – till exempel när det gäller utbildningarna inom SLU, – får jag höra att man inte kan styra lärosätena, för det skulle vara ministerstyre. Men jag känner att det ändå skulle vara fint om regeringens företrädare hade ambitionen att det ska finnas utbildningar i hela landet. Jag vet att det inte alltid är lätt, men när man bara låter det här ske kommer möjligheterna att utbilda sig på regionala högskolor att bli ännu färre. 144 BORIANA (M) replik: Den statistiken, att antalet utbildningsplatser minskar, beror delvis på att man har lyft kvoten för utländska studenter. Drygt 10 000 studenter från länder utanför var tidigare inräknade i den kvoten. När man lyfter dem blir det justeringar, men de påverkar inte satsningarna på det sättet. Man har också börjat räkna på ett nytt sätt. Man räknar inte bara dem som har blivit antagna, utan man räknar dem som har blivit antagna och som verkligen har inställt sig på högskolan eller för att bedriva studier. Det är nämligen vanligt att man blir antagen men inte påbörjar utbildningen. är också en högskola där man har satsat mycket och ökat antalet utbildningsplatser . Självklart har man ambitionen att folk ska utbilda sig och förkovra sig. När det gäller tilldelningen av resurser till de största universiteten: Ja, det stämmer. Det finns nämligen forskningsanslag som delas ut beroende på forskningsresultaten. Forskningsresultat med högre kvalitet gör högskolor eller universitet berättigade till större anslag. 145 (MP) replik: är risken stor att vi halkar in på utbildningspolitik. Men som vi har sagt hänger det ihop väldigt mycket, och kom vi ändå in på frågan.