prot · H00990 · 2013-04-12 00:00:00 — Självklart har även vi här, riksdag och regering staten ett enormt viktigt ansvar. Hur ser det då ut ute i landet? Hur långt har man kommit med klimatanpassningen? När jag pratar med representanter för våra kommuner, för länsstyrelserna, för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och så vidare är det två saker som är i princip unisona. Den ena är att det behövs mer resurser. Den andra är att det behövs en bättre nationell vägledning för klimatanpassningen. Det är därför som jag i den här interpellationen efterfrågar just det. Jag efterfrågar exempelvis en nationell klimatanpassningsstrategi. Jag tycker inte att jag fick något riktigt bra svar från . Hon refererar till de regionala klimatanpassningsstrategierna som länsstyrelserna ansvarar för. De är viktiga, men det behövs en tydligare nationell klimatanpassningsstrategi där det ges mycket bättre underlag och vägledning för dem som lokalt och regionalt ska arbeta med de här frågorna. Det behövs också mer pengar. Det är nedslående, , att läsa i regeringens senaste budget att regeringen drar ned på anslaget för klimatanpassning från till . Jag har pratat med representanter för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och de är också besvikna. De hade äskat ungefär så mycket pengar som de får från regeringen. Tror verkligen att resurserna kommer att räcka till för arbetet med exempelvis den nationella höjddatabasen? Det arbetet är inte färdigt. Räcker de här resurserna verkligen? Jag tror inte det. Det behövs mer. 73 Miljöminister (C): Grundläggande i miljöpolitiken är och det tror jag ändå att vi är överens om, polluter pays principle. Myndigheter, företag och kommuner kan inte låta bli att göra någonting åt klimatfrågan och sedan begära skattemedel för att klara av resultatet. Vi har alla ett gemensamt ansvar för klimatfrågan, vi har alla ett gemensamt ansvar för att dra ned utsläppen och vi har alla ett gemensamt ansvar för att klimatanpassa vårt samhälle till den här förändringen. Hur kan man då ta detta ansvar? Där har staten en stor roll. Där har regeringen, och vi alla, en stor roll. Men det handlar om kunskapsuppbyggnad. Det handlar om att tala om vad klimateffekterna innebär i . Jag ska ägna åt detta. Det här är väl känt. Det finns mängder av olika utredningar. Den första var Klimat- och sårbarhetsutredningen som pekade på detta. Sedan kom den klimatutredning och klimatproposition som jag nämnde i det förra svaret. Det finns ett stort antal utredningar och underlag från och forskningsinstitutioner, och allt är betalt med statliga forskningsmedel. Kunskapen finns där. Det här kommer att innebära påfrestningar för dricksvattenförsörjningen både för våra stora ytvattentäkter och för våra brunnar och grundvattentäkterna som kommunerna använder. Det här arbetet sköts av och . Det finns rapporter och kunskap därifrån. Det finns pågående uppdrag för att hantera detta. Samma sak gäller avloppssidan. Det finns också en rad svenska utredningar om it-säkerheten. Man ska naturligtvis inte placera viktiga servrar på ställen där det kan ske översvämningar. Det säger sunt förnuft. Ändå hittar vi viktiga funktioner placerade på sådana ställen. Det gäller elcentraler, dataservrar och styrsystem över huvud taget som ligger för lågt och har en översvämningsrisk. Här måste det till planering. Jag skulle kunna fortsätta på det här viset när det gäller matproduktion, stormar, transportsystem och så vidare. Det här måste vara en allmän del av alla myndigheters eget ansvar att planera för kommande risker. Det uppdraget har alla myndigheter. Det är fullständigt självklart. När det gäller resurser lägger regeringen resurser på att se till att det finns forskning och kunskap framme. De olika sektorsmyndigheterna har sitt planeringsansvar för de här klimatanpassningsåtgärderna. De tar också det ansvaret. Tittar man in i deras verksamhet hittar man det materialet. Jag delar oro över att beredskapen att agera är så låg utifrån den kunskap vi har och att beredskapen att planera är så låg utifrån den kunskap vi har. Därför har jag två pågående arbetsprocesser. Den ena handlar om Klimatfärdplan 2050 där vi tittar igenom frågor om klimatsänkningar och anpassningsfrågor i ett sektorsperspektiv. Den andra är en klimatturné till ett tiotal kommuner där jag rent konkret hör efter vad de gör och hur kommunala företrädare funderar när det gäller de här problemen. 74 (V): Tack för det svaret, ! Det låter som att är i någon form av stadium där det handlar om att samla in mer information och lyssna in vad olika aktörer behöver. Det kan väl vara viktigt, men i ärlighetens namn kom Klimat- och sårbarhetsutredningen . Det har kommit mängder av rapporter och information från Kommuner och Landsting, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och så vidare. Vi vet ganska väl vad som behöver göras. Pratar man med alla aktörer som är inne i klimatanpassningsbranschen märker man att alla vill ha bättre vägledning och mer resurser. talar om att förorenaren ska betala. På vilket konkret sätt ställer den här regeringen till exempel högre krav på företag för att de ska ta ett större ansvar för sina utsläpp? På vilket sätt bidrar den här regeringen till att vi får en bättre nationell vägledning i klimatanpassningsarbetet? Jag efterfrågar återigen en nationell handlingsplan för klimatanpassningen, inte bara regionala handlingsplaner, utan att staten, , ska ta ett mycket större nationellt ansvar. Jag hade också en konkret fråga som jag inte fick svar på om höjddatabasen som själv tog upp i sitt svar. På låter det som att arbetet med höjddatabasen är färdigt, men så är det inte alls. Det behövs mer resurser. Tror verkligen att resurserna för det här året, som har dragits ned jämfört , kommer att räcka för att bygga upp den här viktiga höjddatabasen? Det är bara ett exempel på en viktig verksamhet där det behövs ett större statligt ansvar. När man pratar med kommunerna och med branschorganisationen talar de om vikten av att kunna inhämta bättre statistik om nederbörd och vad som händer med vattnet när det regnar och om att man ska kunna bryta ned det här på mycket lokala områden för att bättre kunna planera på nivå. Där borde staten också kunna ta ett större ansvar genom till exempel ökade anslag till så att de kan bedriva ett bättre arbete. På tal om , , inrättades det nationella centret för klimatanpassning där, och det är väldigt intressant. , föregångare, sade att det skulle bli den nationella noden i klimatarbetet i . Det nationella kunskapscentrumet för klimatanpassning får . säger att de ska få till, och det är väl lovvärt. Men det räcker inte, anser jag, för det stora uppdrag som centrumet har, inte om det verkligen ska vara spindeln i nätet för klimatanpassningsarbetet. När gjorde en egen undersökning den presenterades om kännedomen om det nationella kunskapscentrumet var det knappt hälften av kommuner som kände till det. Jag tror inte att det är kommunernas fel att de inte känner till det, utan det beror helt enkelt på att centrumet har så små resurser att det inte kan göra så mycket för att bli känt. Med anledning av det vill jag fråga om hon är beredd att anslå mer pengar till kunskapscentrumet. Jag vill också veta: Vilken är den ansvariga myndigheten i för klimatanpassningsarbetet? 75 Miljöminister (C): Ja, , du är visserligen oppositionspolitiker, men Det som fått anslag för att föra ut frågor om klimatanpassning och klimatförändringar i det svenska samhället bygger på hela verksamhet och de därtill knutna forskarnätverken. Det är alldeles självklart. Det är för att dra ut essensen ur och få struktur på det hela som Rossby har etablerats. Det tycker jag är ett bra beslut, men det innebär inte att de börjar från noll. Denna palett av rapporter och utredningar, framtagna av olika sektorsansvariga myndigheter, har en guidande roll. Det innebär att det finns ett förberedelsearbete för att uppmärksamma relevanta beslutsfattare på vad som behöver göras i det långsiktiga klimatanpassningsarbetet. För att det verkligen ska ske har länsstyrelserna i uppdrag att se till att det tas fram regionala anpassningsplaner. De ska kunna plocka kunskap från alla universitet, utredningar och forskningsrapporter som finns samt från all den myndighetsaktivitet som pågår på det här området. Det blir inte bättre av att man gör det om och om igen, utan det gäller att utnyttja resurserna effektivt. Staten har här ett ansvar. Vi har ett koordinerande ansvar i det här sammanhanget och ansvar för att kunskap ska komma fram. När det gäller det arbetet är inblandat liksom myndighet , Lantmäteriet, Försvarsdepartementet och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Landsbygdsdepartementet har uppdragit arbetet åt , , , och så vidare. Under Näringsdepartement har vi , , , , och . Alla dessa myndigheter arbetar med klimatanpassningsfrågor. Kommuner har planeringsmonopol, vilket är ett väl känt faktum. Därför ställer vi all denna kunskapsmassa till förfogande för de kommuner som har planeringsmonopol när det gäller vatten, avlopp och annat som, i ökande grad, behöver åtgärdas framöver. Jag noterar att trots den massiva satsningen från regeringen och från samtliga svenska universitet har alla kommuner ännu inte påbörjat analysarbetet. Det är en brist, och den har vi försökt åtgärda genom att ge länsstyrelserna detta uppdrag. Till yttermera visso har jag själv försökt ta den ledande rollen i opinionsbildningen i den här frågan genom att besöka olika kommuner runt om i . Jag har varit i , som har ett mycket bra arbete på gång och som känns väldigt tryggt. Jag har varit i , som bestämt sig för att som stad och kommun vara klimatneutralt . De bedriver ett kombinerat arbete gällande klimat- och anpassningsfrågor. Jag var i och ska fortsätta på det viset för att bilda opinion. Det är klart att det behövs kommunala klimatfärdplaner 2050. 76 (V): Det behövs absolut kommunala färdplaner för klimatanpassning. Det behövs också regionala anpassningsplaner. Det jag efterfrågar, och ställer jag frågan för tredje gången, är om ministern avser att verka för en nationell anpassningsplan så att vi kan få en bättre nationell styrning av klimatanpassningsarbetet. En nationell handlingsplan betyder inte att staten ska gå in och ta över allt, absolut inte, men vi skulle få en bättre samordning. Det skulle till exempel hjälpa våra kommuner med tanke på att merparten av dem i en rapport till Kommuner och Landsting säger att de har ett alldeles för dåligt underlag för att bedriva ett lokalt klimatanpassningsarbete. De vill ha bättre samordning. Det tycker jag är en konkret sak som man ska lyssna på. Min andra fråga, som jag inte har fått ett riktigt bra svar på, är om ministern är beredd att verka för mer resurser till klimatanpassningsarbetet i . Man har fått mindre resurser till klimatanpassningsarbetet. och regeringen har skurit ned på det öronmärkta anslaget för klimatanpassning. Vi kan till exempel titta på utgiftsområde 20 i regeringens budget och se det klart och tydligt. Det är en neddragning med . Här vill jag ge ett tips till . Det kanske inte bara är budgetansvarsområde som ska bidra till klimatanpassningsarbetet. Man kan kanske hämta en del pengar från exempelvis försvarsområdet. Tala med försvarsministern och fråga ifall det går att få mer pengar till klimatanpassningsarbetet. räknade upp en mängd myndigheter som arbetar med klimatanpassning, och det är bra. Men finns det en central myndighet, , med klimatanpassning som huvudansvar, med ansvar att koordinera de andra myndigheterna? Vilken är det i så fall? Jag vill avslutningsvis också nämna höjddatabasen. Jag frågade ifall de anslag som finns räcker. Inte heller det fick jag svar på. Jag vill tacka för debatten. Vi får säkert anledning att återkomma fler gånger längre fram. 77 Miljöminister (C): En fråga blir inte alltid bättre för att den ställs . Höjddatabasen är naturligtvis oerhört viktig för att vi ska se vilka områden som är mest utsatta och var man först behöver vidta åtgärder. Det är ett viktigt verktyg för kommuner och länsstyrelser i planeringsarbetet. Sedan ska den användas. Vi ska inte göra nya databaser allt eftersom, utan den ska användas. När det gäller klimatanpassning finns ett anslagssparande det framgår inte av handlingarna som innebär att i stället för att låta pengarna ligga kvar har man tagit 15 miljoner och fyllt på med dem. Det tycker jag är ett vettigt sätt att använda skattebetalarnas pengar. Det ger totalt 117 miljoner, vilket framgår av budgeten. Jag tycker att det är lite orättvist att racka ned på kunskapscentrumet. Det etablerades , har nyanställt folk och håller nu på att hitta sina arbetsmetoder. Trots det har de hunnit få upp en databas och göra den känd. Den är inte så känd som den behöver vara, det håller jag med om, men de fortsätter att jobba med det. Antalet besökare ökade med , vilket jag tycker är bra. De har kommit i gång bra, de kommer vartefter att bli alltmer kända och de har den jästen-i-degen-funktion som de ska ha. Miljöpolitiken är inte en persons ansvar. Den är allas ansvar. Det är så jag jobbar med hela miljöpolitiken. Varje sektorsmyndighet i staten ska ta ansvar för klimatanpassningen. De uppdragen är lagda. Därefter gäller det att följa upp det hela och se till att myndigheterna gör sitt jobb. Det tror jag att de kommer att göra. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2012/13:361 om miljökvalitetsmål 78 Miljöminister (C): Jag ska börja med att tacka för två bra interpellationer. Det är viktigt och det har jag sagt förut att vi i riksdag diskuterar de oerhört viktiga miljö- och klimatfrågorna. Jag skulle bara önska att det var mer än en ledamot närvarande. Det är dessutom roligt med åhörare på läktaren, men jag skulle önska att ni var hundra gånger fler när vi diskuterar dessa frågor. Den här interpellationen handlar om de miljökvalitetsmål som ska nås till 2020 och om jag avser att verka för att miljö- och klimatbedömningar görs i framtida propositioner regeringens förslag till i enlighet med vad har föreslagit. Jag tänkte börja med frågan om de 16 svenska miljökvalitetsmålen, som jag hoppas att alla känner till. Precis som konstaterar visar myndigheternas bedömningar att 14 av 16 miljökvalitetsmål inte kommer att nås till 2020. Det är samma bedömning som presenterades i fördjupade utvärdering . Även om det finns positiva utvecklingstendenser vad gäller både miljötillståndet och miljöarbetet är dessa inte tillräckligt starka för att vi ska nå de högt uppsatta målen. Det är värt att notera att de tre senaste utvärderingarna som myndigheten genomfört ger en mer negativ, men en mer rättvisande, bild av möjligheterna att nå målen jämfört med tidigare års redovisningar. Det beror på att myndigheternas bedömningar av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen nu utgår från faktiskt beslutade förutsättningar. Det är en mer gedigen bedömning. bedömningar var friare där myndigheterna i sina bedömningar räknade in effekten av möjliga, men inte beslutade, styrmedel. Jag hade förstås önskat att bilden skulle vara mer ljus, men jag tycker ändå att det är bättre att vi vet var vi står, att bedömningarna är mer realistiska. och har lagt ned mycket jobb på att konkretisera miljömålen med hjälp av etappmål och se till att utvärderingen blir tydligare. Det är viktigt att vi har en korrekt bild av verkligheten för att vi ska kunna sätta in rätt styrmedel och åtgärder . De svenska miljömålen är ambitiösa. Vi förfogar över mycket som kan göras, men mycket måste göras internationellt. Flera av miljökvalitetsmålen kommer inte att kunna nås med hjälp av svenska åtgärder. anger att för fem av miljökvalitetsmålen är problemen sådana att de inte kan lösas i . Även om länge verkat aktivt inom EU och i internationella sammanhang är vi långt ifrån lösningen på många av de gränsöverskridande miljöproblemen tänk klimat, till exempel. Men mycket kan självklart göras även i , och vi har redan sjösatt flera processer för att målen ska nås. Den parlamentariska Miljömålsberedningen har här en central roll för att hitta vägar framåt för att nå miljökvalitetsmålen. I Miljömålsberedningen sitter alla partier med. Regeringen har gett Miljömålsberedningen i uppdrag att föreslå strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder inom flera prioriterade områden. Miljömålsberedningen lämnade sitt förslag på en strategi för en giftfri miljö . Förslaget har remissbehandlats, och vi analyserar nu beredningens förslag till ytterligare etappmål och åtgärder. Miljömålsberedningen har också regeringens uppdrag att föreslå strategier för långsiktigt hållbar markanvändning och för en sammanhållen och hållbar vattenpolitik. Uppdraget om markstrategin ska delredovisas , och bägge uppdragen ska slutredovisas senast . Inom klimatområdet har utvärderat olika aspekter av klimatpolitiken och kommit med rekommendationer om bland annat hur regeringen styr och följer upp och hur kostnadseffektiviteten kan förbättras. Regeringen har svarat på dessa rekommendationer och kommer att fortsätta att utvärdera styrmedlens effektivitet, fördelningseffekter och behov av förändringar, dels i samband med kontrollstation 2015, dels i det mer långsiktiga arbetet med en färdplan till 2050 och visionen om inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Miljöproblemen och deras lösningar spänner över alla samhällssektorer och ligger ofta utanför direkta ansvarsområde. Inom regeringen arbetar vi därför fortlöpande med att integrera miljökvalitetsmålen i alla politikområden. Ett viktigt steg är att vi har gett 25 myndigheter ett utpekat ansvar i miljömålssystemet, som bland annat innebär att de ska verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen nås. Jag träffar regelbundet myndighetscheferna och har en informell dialog om hur de integrerar miljöarbetet i sin verksamhet. frågar också om jag avser att verka för att miljö- och klimatbedömningar görs i framtida propositioner i enlighet med vad föreslagit. bedömer i underlaget för klimatfärdplanen att det är angeläget att bedömning och beskrivning av miljökonsekvenser systematiskt kommer in i ett tidigt skede. De lyfter fram arbete med hållbarhetsbedömningar. Jag vill framhålla att regeringens miljöledningssystem innebär att alla förslag till propositioner, skrivelser till , lagrådsremisser, förordningar och departementspromemorior som bedöms vara av betydelse för miljön ska innehålla en bedömning av vilken miljöpåverkan som förslaget får om det genomförs. Jag vill avslutningsvis försäkra att regeringen kommer att fortsätta att arbeta aktivt för att vi ska nå de viktiga svenska miljökvalitetsmålen. 79 (V): Tack, , för svaret på min interpellation. Hjärtligt välkomna, alla som är här och lyssnar ! Jag har ställt frågan till miljöministern med anledning av uppföljning av hur väl vi lever upp till de 16 miljökvalitetsmålen. konstaterade i en gedigen genomgång rapporten på flera hundra sidor att vi inte kommer att uppnå 14 av de 16 miljökvalitetsmålen med hjälp av nuvarande styrmedel och beslut. Vilka är de 16 miljökvalitetsmålen? Jag tycker att de är så viktiga att jag vill berätta vilka de är. Begränsad klimatpåverkan är det första målet. luft är det andra målet. Sedan fortsätter det med Bara naturlig försurning, Giftfri miljö, Skyddande ozonskikt, Säker strålmiljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet, Hav i balans, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö, God bebyggd miljö och, avslutningsvis, Ett rikt växt- och djurliv. Det är bara för ett av dessa mål, Skyddande ozonskikt, som kan säga helt klart och tydligt att verket kommer att uppnå målet med hjälp av gällande lagar, regler och styrmedel. Vi är nära att nå fram till målet Säker strålmiljö, men inte ens där är vi riktigt hemma. En huvudfråga i debatten, , med anledning av den dystra rapporten från , vars innehåll vi kände till eftersom verket kom till samma slutsats , är vilka nya styrmedel som ministern avser att presentera och vilka nya lagar och regler ministern tänker verka för så att en större andel än bara ett och ett halvt av 16 miljökvalitetsmål ska uppnås till 2020. Det är 2020 som gäller, och det är inte särskilt kvar. Det vore på sin plats om ministern här och kan presentera nya initiativ, inte bara vad som görs i Miljömålsberedningen och vad som har beslutats om . Det känner vi till, och det känner också till. Det jag och många med mig vill veta är vilka nya initiativ som är på gång från regeringen. Jag skulle särskilt vilja ta upp miljömålet Levande skogar. Ofta brukar det inte vara vår miljöminister som hanterar den frågan utan landsbygdsminister . Jag har diskuterat skogspolitik, , med . brukar upprepa som ett mantra att det finns något som heter frihet under ansvar. För mig betyder det att man lägger ett stort ansvar på att skogsbolagen ska sköta sig. Sedan vet vi inte hur det faktiskt går. konstaterar att antalet hotade arter ökar i alla län. Man skriver också att länen saknar resurser och styrmedel för att uppnå målet Levande skogar och målet Ett rikt växt- och djurliv. Jag skulle särskilt vilja veta om miljöministern är beredd att revidera parollen frihet under ansvar, om det är dags att vi tar ett större politiskt ansvar för skogspolitiken i landet. 80 Miljöminister (C): De 16 svenska miljökvalitetsmålen har beslutats därför att de behövs. Det finns en allvarlig bakgrund till dem. Därför känns det väldigt bra att vi nu har gått igenom redovisningssystemet och underlaget runt det, så att vi har tuffa och ordentliga granskningar av var vi ligger på vägen mot att nå våra svenska miljömål. Det vi just nu håller på med är den fördjupade utvärdering som flera myndigheter har gjort. Vi analyserar dem och avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag vad gäller miljökvalitetsmålen. Redan nu kan jag säga att regeringen avser att lägga fram en proposition inom kemikalieområdet. Underlaget till propositionen är just miljömålsberedningens förslag till strategi för arbete för en giftfri miljö. Vi har också fått resultatet från , som naturligtvis har kopplingar till flera av miljömålen. Vi håller nu på att bereda detta i i ett lite större sammanhang för att diskutera mer av de kretsloppsfrågor som vi behöver lösa. Vidare jobbar med program för avfallsförebyggande, och det känns som en väldigt viktig fråga som också berör flera av miljömålen. Alldeles har regeringen också beslutat om 13 nya etappmål i miljömålssystemet. Det är ett stort jobb, men det är en viktig guide för att vi ska nå de miljömål som vi har beslutat om. Särskilt skulle jag vilja lyfta fram de fyra prioriterade områdena Luftföroreningar, Farliga ämnen, Avfall och Biologisk mångfald. Allt detta påverkar flera av de svenska miljömålen. Kemikalieinspektionen arbetar ju med en handlingsplan för giftfri vardag, och det påverkar målen Giftfri miljö och God bebyggd miljö. har vi tillsatt en utredning för att synliggöra värdet av ekosystemtjänster. Det berör också flera av de svenska miljömålen och är avsett för att vi ska kunna ta ett par rejäla steg framåt mot att uppnå de svenska miljömålen. Där finns också tydliga kopplingar till främst de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen. har i samråd med Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att ta fram förslag på handlingsplan för grön infrastruktur på regional nivå i land- och vattenmiljön. Det berör också en handfull av de svenska miljömålen. Vi har också gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera myndigheternas arbete inom miljömålssystemet för att se hur olika sektorsmyndigheter lever upp till det ansvar de har och hur deras miljöarbete bidrar till att nå generationsmål och miljökvalitetsmål. Detta handlar om sektorsmyndigheter. Det handlar om bostäder, vatten, infrastruktur, utbildning, skog och matproduktion och om alla de områden som berörs av de svenska miljömålen. Därmed tycker jag att vi har fört arbetet rejält och tydligt framåt när det gäller att närma oss de svenska miljömålen. Det tycker jag är bra. 81 (V):