prot · H10921 · 2013-11-05 00:00:00 — Jag läser om 31 000 extratjänster som Socialdemokraterna med ett pennstreck kan ordna , 2014. De kan ordna 31 000 jobb. Hur går det till praktiskt ? Vem är arbetsgivaren? Vem öppnar dörren? När det gäller det som jag har sett tidigare och som heter särskilt anställningsstöd låter det också väldigt mycket. Jag tror att det var i förra budgetmotionen ni hade det. Jag tror att ni byter inriktning lite. Det särskilda anställningsstöd som finns riktar sig till både offentliga och privata arbetsgivare. Låt mig vara tydlig. Jag önskar att många fler, både offentliga och privata arbetsgivare, skulle anställa människor utifrån det här stödet. Ersättningen är av lönekostnaden. Sedan har man ersättning för handledarstöd. Den anställda, som får ett jobb, får lön och anställningsförmåner enligt eller likvärdigt med kollektivavtal. Det är det särskilda anställningsstöd vi har. Och jag ser en utmaning i, som jag säger, att få fler arbetsgivare att använda detta. Det handlar om att Arbetsförmedlingen jobbar aktivt med arbetsgivarkontakter. Det gäller både de arbetsgivare som behöver högteknologisk kompetens och de arbetsgivare som behöver andra erfarenheter. De här personerna är i många fall väldigt utsatta, och alla de här personerna vill inte bli civilingenjörer eller gå en lång utbildning. Det måste finnas plats också för dem på svensk arbetsmarknad. Det här ser jag som en stor utmaning. Vi fortsätter att lägga fler och fler verktyg i verktygslådan så att de här personerna ska komma in. Det är en viktig uppgift för mig, och det är en viktig uppgift för regeringen. 111 (S): Jag uppskattar att vill ha en seriös diskussion om det här. Det är bättre än de rosaskimrande bilder som vi får höra om från , som bara blir arg på oss för att vi vill lyfta upp frågorna, för att vi vill synliggöra det här problemet. Vi tycker att är fantastiskt, och vi tycker att är ett väldigt bra land att leva i. Men välfärden krackelerar, och det vill vi göra någonting åt. Det är därför vi tar oss friheten att ställa de här interpellationerna. Sedan får bli hur arg som helst på det. Vi tänker fortsätta med det så länge det finns människor som är utsatta och som inte får chansen. Av de mer än 400 000 människor som är utan arbete är det faktiskt 103 000 som tillhör de grupper som har allra svårast att få ett jobb. De här personerna måste få chansen. Vi vill investera för fler jobb. Vi vill investera för företag. Vi vill investera för att bygga om bostäder. Vi vill investera i infrastruktur. Sådant ger jobb. Vi vill också investera i utbildning och i fler lärare. Det gäller både grundutbildning och högre utbildningar. Vi vill ha arbetsplatsförlagd utbildning, och vi vill ha de här extratjänsterna i välfärden. Ni satsade på kommunerna 2010, för det var valår då. säger ni att kommunerna har bra ekonomi, trots att ni har övervältrat kostnaderna på kommunerna så att de har väldigt svårt att ta hand om dem som skulle vilja komma in och prova på jobb. Ni har övervältrat väldigt mycket kostnader på kommunerna och påstår att kommunerna har det gott ställt. Vi tycker inte att det är seriöst. Vi vill satsa även på kommunerna när vi kommer tillbaka till makten. Och vi ska se till att de här människorna faktiskt får en möjlighet, antingen på deltid eller på heltid, att komma in i jobb, utbildning eller praktik. 112 (S): Visa lite respekt för den här sortens människor! Det är här vi skiljer oss åt. Vi anser inte att människor i fas 3 är en särskild sorts människor. De är som du och jag, . De är olika, men det är inte en särskild sorts människor. Det är människor som är drabbade av långtidsarbetslöshet och av regeringens misslyckade arbetsmarknadspolitik. Jag är inte upprörd över att någon är nöjd med sin placering i fas 3. Det är bra med varje människa som tycker att man har något meningsfullt att göra. Jag är däremot mycket upprörd över att regeringen nöjer sig med att sysselsätta människor i fas 3 i stället för att ge människor riktiga jobb. Vi socialdemokrater har lagt fram finansierade förslag i vår budget om att alla människor i fas 3 ska ges ett riktigt arbete med riktig lön eller en riktig utbildning. Vi satsar stora resurser på detta. Vi vet att det finns stora behov som inte tillgodoses. Gå in på vilket äldreboende som helst! Det finns massor med arbetsuppgifter som inte blir gjorda. Det handlar inte om att den som är outbildad kan gå in och göra ett arbete som undersköterska, för det kan man inte. Men det finns mycket annat som inte görs. Det handlar om att fylla på i förrådet, att duka fram till frukosten, att plocka undan efter frukosten, att ta fram nya saker, att ta fram rullstolarna och att ta undan dem igen. Det är många arbetsuppgifter som stressar personalen för att den inte räcker till. Titta på många andra delar av välfärden! Det finns arbetsuppgifter som inte utförs därför att kommunerna och landstingen inte har pengar för att anställa människor. Då säger vi: Använd alla de resurser som går till långtidsarbetslösa till att anställa i extratjänster i välfärden eller i föreningsjobb i föreningslivet! Och vi skjuter till de extra resurser som krävs för att detta ska ske till anständiga löner, avtalsenliga löner. Och ge alla personer i fas 3 möjlighet att studera om det är det man tror är den riktigaste vägen framåt till arbete! 113 (M): Jag ska göra klart en sak, nämligen att jag inte gör någon skillnad på människor. Vad vi än väljer att kalla de arbetslösa i kammaren tror jag att ingen av oss nedvärderar dem. I den nya budgeten satsar regeringen 2,2 miljarder för att ytterligare hjälpa dem som befinner sig i sysselsättningsfasen. Vi möjliggör individuella anpassningar, vi möjliggör särskilda programinsatser och vi ökar handledarstödet. Det som var tillfälliga förstärkningar permanentas . Det kommer tusen nya utvecklingsjobb till . Vi försöker på olika sätt hjälpa människor att få bättre kontakt med arbetsmarknaden, att komma ut på en arbetsplats, att prövas och visa upp sig. Det är så vi jobbar. Socialdemokraterna anser att lösningen är låtsasjobb fast med riktig lön. Vad ska säga om detta? Det är ingen som tror att skrattar åt att någon ska komma och utföra en annan typ av jobb för samma lön som de får som har gått där . Vad händer sedan med dem som har utfört jobbet? Vad ska de sedan gå tillbaka till? Vi ska vara glada över att 9 000 personer som befann sig i sysselsättningsfasen faktiskt gick till ett riktigt jobb. Jag besökte ett företag där Arbetsförmedlingen berättade för mig att för just det företaget gick till riktiga jobb. Det tyckte de var en god siffra. Det är inte fråga om meningsfulla sysselsättningar utan det är fråga om att prövas för riktiga jobb. Dessa människor behöver för att närma sig arbetsmarknaden på ett respektfullt sätt. Det är viktigt att vi pratar om vad som händer sedan. Det ska vara riktiga jobb för alla. 114 Arbetsmarknadsminister (M): Tack, och , för interpellationerna! Att fler människor ska ha ett jobb att gå till är en av mina allra viktigaste frågor. Långtidsarbetslöshet – där människor har stått utanför arbetsmarknaden – är en alldeles särskild utmaning. Politik kan bland annat rusta, stötta och matcha människor på vägen till jobb. Men jobben behöver också bli fler. Här finns en skiljelinje i kammaren. Antingen fortsätter vi att förbättra ekonomins tillväxtförmåga och företagarnas villkor, så att fler företag startar, växer och anställer, eller gör som Socialdemokraterna föreslår, det vill säga höjer skatter och gör det dyrare för företag att anställa. Det är en politik där jobb slås ut. Jag ser också en annan skiljelinje, nämligen att säger att de ger riktiga jobb. Än en gång finns en skiljelinje i synen på hur jobben växer fram i ekonomin. Vi tror att det är offentliga och privata arbetsgivare som tar initiativ där det behövs för att jobben ska växa till. Vi sänker trösklar och ger stöd för att detta ska bli verklighet. Det finns en tydlig skiljelinje. Vi kommer att debattera frågan i fortsättningen . Jag är övertygad om att jobben växer till när kostnaderna och skatterna för att anställa sänks för företagen och när man jobbar aktivt för att människor som länge har stått utanför arbetsmarknaden också ska få möjlighet att komma in med hjälp av olika former av stöd. Det gäller också nästa interpellationsdebatt. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på interpellation 2013/14:58 om anställningsstöd 115 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig om jag avser att reglera så att arbetsgivare inte kan överutnyttja anställningsstöd. Jag vill först förtydliga att det finns ett omfattande regelverk som bland annat syftar till att förhindra ett överutnyttjande eller ett felaktigt utnyttjande av anställningsstöd. Av Arbetsförmedlingens instruktion framgår att verksamheten dels ska utformas så att den inte snedvrider konkurrensförutsättningarna på arbetsmarknaden, dels inte ska bidra till att arbetstillfällen trängs undan såvida det inte kan anses arbetsmarknadspolitiskt motiverat. Det framgår också att Arbetsförmedlingen ska säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott. I det arbetet ska Arbetsförmedlingen samverka med berörda parter. Men regeringen har tagit ytterligare steg i den fråga som tar upp. tillsatte regeringen en utredning som ska kartlägga förekomsten av oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter i samband med utbetalning av de ekonomiska ersättningar som lämnas till arbetsgivare och externa leverantörer av tjänster för stöd till personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Utredningen ska också föreslå åtgärder som syftar till att motverka sådana felaktigheter. Utredningen har på sig. Om det av utredningen framkommer att det finns ytterligare behov av reglering kommer regeringen att överväga att ta de initiativ som behövs. 116 (S): Tack, arbetsmarknadsminister , för svaret! Det är ett svar som inte svarade på min fråga om regeringen har för avsikt att återinföra den praxis som tidigare fanns om ett anställningsstöd per fem anställda. Men arbetsmarknadsministern kanske återkommer med ett svar i sina kommande debattinlägg. Jag har mött arbetsförmedlare och företagare som har jobbat stenhårt för att hjälpa kvinnor och män som inte har haft lätt att få ett arbete på grund av exempelvis en funktionsnedsättning eller en längre tids arbetslöshet. Med hjälp av anställningsstöd och möjligheter att prova på för båda parter, arbetsgivare och den enskilda, har det kanske lyckats och varit riktigt bra. Anställningsstöd kan ge företagare möjlighet att pröva om en person fungerar på företaget och ge den enskilde framtidstro och hopp om egen försörjning. Men jag skrev denna interpellation därför att något annat har hänt. De flesta företagare anställer i första hand utan hjälp av anställningsstöd. Men har en hel del företagare börjat kräva att de för att anställa ska få bidrag från staten. Det finns företag som vill ha gratis arbetskraft och inte betala fullt pris för vad personalen kostar för att på så sätt tjäna extra mycket pengar. De utnyttjar system som finansieras via våra skattemedel. Detta utnyttjande av anställningsstöd måste vi ta bort. Oseriösa företagare ska inte kunna missbruka anställningsstöd. Regeringen måste förhindra att så sker. Dessutom utnyttjas ofta människor på ett oseriöst sätt i dessa företag. Bland annat har de kanske inte en arbetsskadeförsäkring, trots att företagen har skrivit på avtal om att den ska finnas, eller så är personalen anställd i företaget men får arbeta i företagarens hem med diverse arbetsuppgifter i stället för med sådant som ligger till grund för beslutet. Jag är väl medveten om att Arbetsförmedlingen har ett stort regelverk för dessa olika anställningsstöd. Trots det får vi veta att det finns många oseriösa företag som enbart har personal anställd med hjälp av olika anställningsstöd. Dessa företag har inte någon som är anställd på ordinarie sätt. Det är inte bra för den enskilda personen, för konkurrerande företag eller för undanträngningseffekten när det inte finns någon som är anställd på ordinarie sätt. När det inte finns någon ordinarie anställd personal är det inte heller lätt för den som kommer ny till ett jobb. Vad ska man göra? Hur ska man få den handledning eller det stöd som ska finnas enligt avtal? Med största sannolikhet kommer vi alltid att behöva någon typ av anställningsstöd för människor som av en eller annan anledning har svårt att få en anställning. Men vi måste få bort överutnyttjandet. Kommer arbetsmarknadsminister att se till att tidigare praxis återinförs eller vidta någon annan åtgärd för att förhindra missbruk av anställningsstöd innan utredningen är klar? 117 Arbetsmarknadsminister (M): Tack, , för din fråga! Min och regeringens mest prioriterade område är jobben. Alla har inte möjlighet att hävda sig på arbetsmarknaden på lika villkor. Därför är det viktigt att det finns anställningsstöd som kan överbrygga hinder för anställning. Alla som kan arbeta ska få stöd och hjälp för att kunna göra det. För en person som har varit borta från arbetsmarknaden är en lönesubvention ett bra sätt att kunna ta sig tillbaka till arbetslivet. Det handlar om riktiga jobb med riktiga löner. Jag tycker att det är bättre att ge människor chansen till en anställning med stöd än att – som Socialdemokraterna gjorde – förtidspensionera bort människor från arbetsmarknaden. vill jag vara tydlig med att stödet syftar till överbrygga hinder för anställning. Jag håller med om att stödet inte får överutnyttjas och inte heller bidra till en snedvriden konkurrens på skattebetalarnas bekostnad. Rätt stöd ska gå till rätt arbetsgivare för rätt ändamål. Allt annat är oacceptabelt. Som jag nämnde i mitt interpellationssvar finns det en reglering för detta. Men vi vill gå ännu längre. Det finns tecken på att arbetsgivare inom vissa branscher utnyttjar stödet på ett felaktigt sätt. Det är därför som regeringen har tillsatt en utredning som ska titta just på överutnyttjande och andra felaktigheter, vilket jag tror är väldigt väsentligt. Utredningen ska också titta på om rutinerna hos Arbetsförmedlingen inför beslut om stöd är tillräckliga och ändamålsenliga. När det gäller praxis är det Arbetsförmedlingen som tolkar regelverket, och praxis skapas genom beslut i domstol. Men jag är inte övertygad om att en begränsning till ett visst antal anställda är rätt väg att gå. Och jag är inte beredd att fatta några beslut innan jag har sett vad utredningen kommer fram till. Den ska vara klar . 118 (S): Om jag förstår arbetsmarknadsministern rätt kommer hon inte att göra någonting förrän utredningen är klar. är det 135 530 personer som har anställningar med bidrag från staten, så kallat anställningsstöd av olika slag. Vi vet att det finns många företag som utnyttjar dessa människor genom att de inte får utföra de arbetsuppgifter som det har fattats beslut om. Man kanske ställer stora krav på att de ska syssla med sådant som de inte borde göra enligt den lönebidragsanställning som har beviljats. har tagit fram uppgiften att ungefär 6 400 personer av dem som har lönebidrag saknar den försäkring som de borde ha om de blir sjuka, trots att Arbetsförmedlingen har begärt intyg som styrker att de ska vara försäkrade. Det finns alltså en stor grupp människor som utnyttjas på ett alldeles förfärligt sätt. Då kan man inte vänta på att en utredning ska bli färdig. kan man ta hjälp av de fackliga organisationerna. Jag träffar väldigt många fackliga representanter som vittnar om att det finns stora skillnader mellan företag som utnyttjar människor och företag som verkligen anstränger sig för att de människor som behöver anställningsstöd ska lyckas och få den handledning som behövs. Resultatet kan bli jättebra om förutsättningarna är de rätta. Det skapar möjlighet för individen att växa, för framtidstro och för att han eller hon ska få en egen försörjning. Men jag möter också människor och fackliga organisationer som bevittnar att personer med anställningsstöd får så konstiga anställningsvillkor att de blir sjuka och inte kan komma tillbaka till arbetslivet igen. Det är i så fall på helt felaktiga premisser som man har fått ett anställningsstöd. Så det finns en väldigt stor oseriös marknad. Det är otroligt mycket statliga medel som satsas. Det finns många arbetsgivare som vill utnyttja stödet på ett helt annat sätt än vad som var tänkt. Därför tycker jag att det är märkligt att arbetsmarknadsministern inte har för avsikt att göra någonting mer än att tillsätta en utredning och invänta den. Trots allt är det många människor som riskerar att hamna i klistret hos dåliga arbetsgivare. Det handlar om otroligt många: 135 530 personer. I finns det, från de nyfödda till de äldsta, ungefär 105 000 invånare. Det är fler än stads alla invånare som kan vara utsatta för oseriösa företagare, vilket också gör att våra skattemedel går till dåliga saker. Dessa medel kunde komma mycket bättre till gagn, till exempel till välfärd som hade skapat nya jobb. 119 Arbetsmarknadsminister (M): Det är viktigt att poängtera att de allra flesta personer som har beviljats anställningsstöd finns hos arbetsgivare som är sjysta. Vi är väldigt överens, och jag, om att allt annat är förkastligt. Som jag inledde med finns det ett tydligt regelverk för vad som gäller kring detta. Jag förväntar mig att Arbetsförmedlingen utför kontroller och verkligen tar på allvar att stödet inte ska snedvrida konkurrens och att det ska vara ett sjyst företag. Uppenbarligen fungerar det . Det är också därför som den här utredningen har tillsatts. Men det finns alltså ett regelverk. Det är många grupper som står utanför arbetsmarknaden som har fått det svårare, och det är många som har varit utan arbete . Därför behövs det fler företag, inte färre, och fler arbetsgivare, inte färre, som öppnar dörren och anställer personer som befinner sig långt från arbetsmarknaden. Men som jag sade tidigare ska det vara med sjysta villkor. Vi har sett att det har funnits brister och oseriösa företag, som också var inne på. Även har ibland brustit i kontroll. Detta är någonting som Arbetsförmedlingen har jobbat aktivt med . Det är också viktigt att man, om man som anställd upplever att det finns brister, slår larm till Arbetsförmedlingen så att felen kan rättas till och oseriösa aktörer stoppas. Vi kan aldrig acceptera fusk och överutnyttjande. Skattebetalarnas pengar ska användas på rätt sätt och inte gå till oseriösa aktörer utan de ska gå till de människor som behöver stöd och har ett sjyst jobb. 120 (S): Det är många som kan råka illa ut här. Därför är det viktigt att Arbetsförmedlingen tar hjälp av bland annat de fackliga organisationerna. Det finns en klar och tydlig skrivning i regelverket om att de fackliga organisationerna ska yttra sig. Men det ser väldigt olika ut i landet. På en del ställen fungerar det alldeles utmärkt, och på andra ställen fungerar det inte alls. Men det kan bli problem på stora arbetsplatser där det kanske inte ens finns en endaste ordinarie anställd. Då har ju inte facket några medlemmar där och inte heller den insyn som det borde ha. Det bidrar också till problemen. Det var därför som jag frågade om denna praxis kunde återinföras. Då blir kontrollen bättre. När det rör sig om mycket pengar finns det alltid kriminella och oseriösa företagare som vill plocka åt sig pengar som de inte har rätt till. Men det måste finnas olika kontroller. Då kan de fackliga organisationerna vara en aktör som kan hjälpa Arbetsförmedlingen. Om man inte får anställa fler innan man har ordinarie personal blir det ju en snedvriden konkurrens med andra företagare. Det blir inte heller någon handledning som det anges i regelboken. Därför skulle det här kunna vara en del för att skynda på begränsat anställningsstöd om man inte har ordinarie anställda också. Om de som har stått långt från arbetsmarknaden inte får handledning är det inte så lätt för dem att komma in i de nya jobben. 121 Arbetsmarknadsminister (M): Det är som jag har sagt viktigt att Arbetsförmedlingen samverkar. Det ligger i dess instruktion. Hur man gör detta är det upp till Arbetsförmedlingen att avgöra. Det är Arbetsförmedlingen själv som tolkar och gör det på bästa sätt i olika situationer. Självklart är det viktigt med ett samtal när det finns en part att samtala med. Det är också Arbetsförmedlingen som tolkar regelverket vad gäller antalet anställda. Jag är inte säker på att en begränsning till exempelvis fem, som var något slags praxis tidigare, skulle vara rätt väg att gå. Det kan finnas små arbetsgivare som mycket väl kan vara fantastiska arbetsgivare som öppnar dörren för någon som har stått långt från arbetsmarknaden . Jag tror inte att antalet alltid är det väsentliga. Det viktigaste är att en person kommer in och får ett jobb med sjysta villkor, att det är ett jobb där man får vara med och bidra och som inte snedvrider konkurrensen och att det inte är ett oseriöst företag. Det är utgångspunkten. Regleringen är sådan . Vi vill ändå se över det här ytterligare, eftersom vi har fått signaler om att det finns ett överutnyttjande, för att se om det finns mer saker som behöver göras. Vi tar frågan på stort allvar. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2013/14:59 om funktionshinder på arbetsmarknaden 122 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att personer som bedöms ha ett funktionshinder på arbetsmarknaden ska få en chans till ett arbete och egen försörjning. Jag vill börja med att säga att den grundläggande utgångspunkten för regeringens politik är att alla människors kompetens ska tas till vara. Regeringen har därför genomfört en rad reformer för att öka både arbetsutbudet och efterfrågan på arbetskraft särskilt bland grupper som har en svag förankring på arbetsmarknaden. Personer med funktionsnedsättning och i synnerhet personer med nedsatt arbetsförmåga har svårt att hävda sig i konkurrensen på arbetsmarknaden. Det är en särskild utmaning att bryta långtidsarbetslösheten för denna grupp. Regeringen har tagit fram en generell strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken som omfattar flera politikområden, inklusive arbetsmarknadspolitiken. Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att arbeta enligt de delmål som slagits fast för myndigheten. Dessa är bland annat inriktade mot att en större andel arbetssökande med funktionsnedsättning ska få anställning eller utbildning. Insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga utgör en betydande del av Arbetsförmedlingens åtgärder. hade till exempel i genomsnitt närmare 89 000 personer en subventionerad anställning som var särskilt riktad till personer med funktionsnedsättning. Utöver detta får många stöd via nystartsjobb eller andra anställningsstöd och insatser. Regeringen har både skjutit till resurser och ökat möjligheterna för Arbetsförmedlingen att mer flexibelt använda stödformerna, så att dessa bättre kan möta individuella behov. Detta har medfört att fler personer får del av de särskilda insatser som finns för arbetssökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Även antalet personer som går till arbete eller utbildning har ökat . Arbetet med att underlätta övergång till arbete och utbildning pågår kontinuerligt. I budgetpropositionen presenterade regeringen dels generella satsningar för att bryta långtidsarbetslösheten, dels en riktad satsning på utvecklingsanställningar inom . Satsningen på anställningar inom syftar till att möjliggöra fler anställningar för personer i sysselsättningsfasen som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Avslutningsvis vill jag även säga att det är viktigt att komma ihåg att stöden ska grundas på en individuell och sammantagen bedömning av arbetsförmågan vid funktionsnedsättning. Arbetssökande ska få korrekt stöd, och stöden ska utgå ifrån individens behov. 123 (S): Min interpellation till arbetsmarknadsministern gäller de personer som av Arbetsförmedlingen bedöms ha ett funktionshinder på arbetsmarknaden.