prot · H10948 · 2013-12-17 00:00:00 — Det handlar inte om en eller två personers eller utbildningsutskottets engagemang utan om att vi alla på olika sätt behöver åstadkomma både en förändring i arbetssätt och en attitydförändring. Det behövs en skola där varje enskilt barn blir synligt och där lärares kompetens utvecklas. Vi satsar på lärarutbildningen. Den är jätteviktig. Sedan är det oerhört viktigt att det sker en kontinuerlig kompetensutveckling . Det ser man i de framgångsrika exemplen i och andra delar av världen där man har vänt utvecklingen. Man satsar mycket på lärares kompetensutveckling. Det har också alliansregeringen gjort, genom grundutbildning men även vidare. Det är en viktig del där jag vet att många kommuner, även via SKL, tittar på vilken kompetens som kommer att behövas framöver för att göra detta på ett riktigt bra sätt. Detta är en jätteviktig diskussion. Låt oss inte glömma den när julgröt och annat står för dörren och man slappnar av i det politiska arbetet. Vi behöver behålla denna motivation efter julen och med än större styrka gå in i det engagemanget och visa på den förändring som kan ske. Det finns framgångsrika skolor som visar vägen. Låt oss peka på de goda exemplen och på vad vi kan uppnå. Det finns fantastiskt många bra verksamheter. Jag vill kanske inte bli chockad, , när jag går in i mina barns skola, men jag vill åtminstone säga Wow! för att det blir en så fantastisk bild av samhället. Det tror jag att vi på olika sätt kan uppnå när vi tar in den moderna tekniken. Jag vill avsluta med att önska mina kolleger i debatten en god jul. Framför allt vill jag önska alla lärare och elever där ute och likaså fru talmannen en god jul och ett gott nytt år. 127 (SD): Problemen i dagens skola kan inte avhjälpas genom en enstaka åtgärd även om någon tror att det är så vi tycker. Det gör vi inte. Det krävs naturligtvis en rad åtgärder för att över huvud taget kunna göra någonting åt de problem vi brottas med . Ett första steg – och det står vi fast vid – är att återförstatliga skolan. Vi menar att vi då kan få till en rättvis fördelning av resurserna. Det är först då vi kan få till en satsning på lärarkåren, inte minst lönemässigt. Det är jättebra att säger att lärarlönerna ska höjas, men det är trots allt upp till kommunerna att göra de satsningarna om de vill. Det finns en massa exempel på kommuner där är med och styr men där lärarna inte har höga löner. Vi menar att det behövs ett återförstatligande för att det ska vara möjligt. Inte minst bör vi införa ett tydligt och nationellt regelverk där det ska framgå vilka rättigheter och skyldigheter den enskilda läraren har men också hur man ska agera när en elev inte fungerar i skolsituationen. Vi menar att det till exempel ska vara regel och inte undantag att flytta på elever som mobbar och slåss. Det handlar om att skapa studiero. Det handlar om att skapa en fungerande skola för alla inblandade. Andra viktiga satsningar vi brukar lyfta fram är att öka antalet vuxna, inte minst specialpedagoger, men också kuratorer, studievägledare och så vidare. Det handlar om att renodla lärarrollen. Vi vill se över friskolesystemet. Det är ingen hemlighet. Vi menar att det ska vara svårare att starta friskola än vad det är . Det handlar om att få till en fungerande helhet och en effektiv fördelning av resurser, inte minst från kommunens sida, innan skolan är förstatligad. Och nej, , det är inte invandrarnas fel. Det är bland annat ert fel, och det är någonting helt annat. Avslutningsvis kanske inte känner till att skolan var segregerad även tidigare, innan vi hade ett fritt skolval. Jag vill bara meddela att det hette bostadssegregation och var ganska vanligt. Problemet är att vi har fått ett samhälle som är mycket mer splittrat och segregerat. Det är naturligtvis något som slår igenom även i skolan. Den samhällsutvecklingen har ni varit med om att skapa. 128 (V): När det gäller friheten att välja undrar jag vems frihet vi pratar om. Det är inte alla som har friheten att välja. Vi är inte alla fria. De som har haft möjligheten att välja är de som har haft resurserna att göra det, de som har kunnat skjutsa sina barn till en annan skola och de som har kunnat köpa ett busskort eller ett för att deras barn ska åka till en annan skola. De har haft den möjligheten. Men varför ska de som väljer att vara kvar på den skola som ligger närmast nöja sig med att möjligen få en skitskola? Varför ska vissa få gå i den där skolan som inte fungerar? Anledningen till att det ser ut på det här sättet är att vi har öppnat upp ett konkurrenstänk i svensk skola där vi har accepterat att det finns bra och dåliga skolor. Det är något aldrig kommer att acceptera. Vi kräver att varenda elev i ska få gå i en bra skola. Det fria skolvalet har inte brutit bostadssegregationen. Den ser precis likadan ut nu som den gjorde då. Visst har det fria skolvalet haft effekt, . Du har kanske inte läst det, men den viktigaste delen i den sammanfattande är den avslutande diskussionen, nämligen där det sägs att mycket talar för att skolsegregationen, utifrån såväl resultat som socioekonomisk sammansättning, har påverkats negativt av skolvalet. I påvisades också en kraftigt ökad mellanskolvariation och . , inte 2003, . 129 (KD): Jag tror att jag redovisade mina argument för det fria skolvalet tidigare. Det har raljerats en del från oppositionens sida om arbetsro och trygghet. Jag tycker att det är en mycket viktig fråga. I en rapport från uppger av eleverna att situationen i klassrummet är stökig och otrygg. Dessutom är skolk och ogiltig frånvaro vanligare i än i jämförbara länder, och i PISA-mätningen toppar svenska elever när det kommer till sena ankomster. Det är djupt oroande. Skolans uppdrag ska vara att ge alla elever likvärdiga chanser att förverkliga sina livsdrömmar genom ett tydligt fokus på bildning och kunskap. Om det ska vara möjligt måste ordning och reda råda i klassrummet. Eleverna ska komma och fokusera på lektionens innehåll. För detta krävs en tydligare ansvarsfördelning mellan skolan och hemmet. Nästan alla skyldigheter som skollagen fastslår åligger lärare, skola och rektor. Utöver skolplikten har elever och föräldrar bara rättigheter. Det skapar dåliga förutsättningar för en ömsesidig respekt. Jag tycker att det därför är nödvändigt att göra förändringar i skollagen där föräldraansvaret tydliggörs liksom vilka skyldigheter eleven har. Ordning, arbetsro, mobbning och kränkningar har diskuterats så länge det har funnits skolor. Tecknen på att situationen i skolan i vissa avseenden har förvärrats måste tas på allvar. Ska skolmiljön för eleverna förbättras och läraryrket stärkas så att de bäst lämpade lockas till yrket måste det råda balans mellan lärarnas befogenheter, elevernas inflytande och föräldrarnas ansvar för sina barn. Skolan är barnens arbetsplats och endast i en skola med trygghet och arbetsro skapas förutsättningar för lärande. 130 Utbildningsminister (FP): PISA-resultatet är mycket allvarligt, och jag är glad att det finns en enighet om det. Det är inte självklart. Flera av dagens debattörer har egentligen stått och hävdat att kunskaper inte går att mäta och varit emot kunskapsmätningar i svensk skola. Jag är mycket glad att vi nu är eniga om att kunskaper går att mäta och att vi alla erkänner PISA-mätningarna. Jag minns hur man på den gamla regeringens tid inte ville erkänna att PISA-mätningarna visade att de svenska skolresultaten sjönk. erkänner alla det. Det är en mycket bra utgångspunkt att vi inser att läget är allvarligt. Frågan vem som är ansvarig har väckts. Det finns ett svar på det: Jag är ansvarig. Jag tar det ansvaret genom att lägga om hela den svenska utbildningspolitiken. Det är på grund av att resultaten sjunkit som vi gör de stora reformerna. Det är den största omläggningen folkskolereform. Enligt min mening måste reformerna nu fullföljas. Det är också rekommendation. Även den statliga utredning som gick igenom reformarbetet rekommenderade att reformerna skulle fullföljas. Jag menar att det kommer att behövas mer, och jag hoppas att vi kan återkomma till det . Det behövs fler speciallärare i svensk skola. Jag är glad att vi nu har 1 000 som antas till speciallärarutbildningen . antogs bara 600 till specialpedagog- och speciallärarutbildningen. Vi behöver mer betyg ännu tidigare för ett ökat resultatfokus. Vi behöver mer arbetsro i skolan. Som ni vet tycker jag att vi behöver återförstatliga skolan. Gör vi inte det behöver vi i alla fall ökad statlig styrning. Valet kommer att handla om ifall vi ska fortsätta att föra den kunskapsorienterade politik som nu har slagit in på eller ifall vi ska gå tillbaka till den politik som är roten till problemen. För Alliansen är det valet mycket enkelt. Jag vill tacka alla för en mycket bra utbildningsdebatt. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 14 § (forts. från 9 §) Arbetsmarknad och arbetsliv (forts. AU2) 131 Arbetsmarknadsminister (M): har jag rest i . Jag har mött många unga som på olika sätt tagit sig över tröskeln och in på arbetsmarknaden. Jag har samtalat med i ostbutiken i . Jag har talat med på Volvos verkstadsgolv i . Jag har talat med som inte alls hade tänkt arbeta inom äldreomsorgen men som kom in där via ett ungdomsjobb i kommun och berättade hur nöjd hon var med att jobba inom äldreomsorgen. De har alla en sak gemensamt. De har fått in en fot på arbetsmarknaden. De har också fått den första och kanske viktigaste raden till sitt cv. Jag har även mött många unga som berättat om arbetsgivare som har en väldigt tuff kravlista på den perfekta arbetstagaren, en kravlista som i vissa fall till och med är större än det behov som ska fyllas. Det blir lätt en cirkel som är svår att bryta. Utan det första jobbet ingen erfarenhet, och utan erfarenhet inget jobb. Därför är det viktigt att vi fortsätter att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Ett jobb är så mycket mer än en lön. Det är gemenskap med arbetskamrater. Det ger trygghet och frihet. Ett jobb bygger upp självkänslan. Det bygger upp en stolthet. Det ger möjligheter att växa och vara med och bidra. Jobben ger också resurser till allt det som är vårt gemensamma, en god vård, en bra skola, en bra omsorg för de äldre. Vårt mål måste därför vara att alla som kan arbeta ska ha ett arbete att gå till, för alla behövs. Jobb skapas främst i företag som startar, växer och anställer. För i Kumla, där drygt 30 av de 100 anställda är unga, har den lägre kostnaden för att anställa unga, och den halverade restaurangmomsen, inneburit en skillnad. I stället för att tvingas hålla tillbaka under krisen har bageriet kunnat investera och ge möjlighet för fler att arbeta. Även Crenna Plåt i växer. De har anställt 18 personer , varav 14 är unga. En av dem är , som känner stoltheten över att gå till jobbet . Också här berättar arbetsgivaren, vd:n, att den sänkta arbetsgivaravgiften har gjort skillnad. är ett litet land och vi lever i en global ekonomi. Vi påverkas i hög grad av vår omvärld. Den ekonomiska krisen och en utdragen lågkonjunktur har påverkat våra företag, påverkat sysselsättning och arbetslöshet. När länder i vår närhet stått inför nedskärningar som slår mot jobb och välfärd har varit ett av få länder i som förmått öka sysselsättningen. Vi tillhör de länder som har bland den lägsta långtidsarbetslösheten, och vi har bland starkaste offentliga finanser. Företag har startat, stannat och växt i . Det är ingen slump. Det har inte hänt av sig själv. Det är resultatet av en reforminriktad politik, en målmedveten jobbpolitik. Vår arbetsmarknad står inför fortsatta utmaningar. Alltför många saknar fortfarande ett arbete att gå till. Särskilt fokus måste därför läggas på grupper som har svårast att ta sig in på arbetsmarknaden, på unga och nyanlända så att de får det där första jobbet men också på dem som har svårt att återvända till arbetsmarknaden, som stått utan arbetskamrater och utanför våra arbetsplatser alldeles för . Förmågan att skapa nya jobb och ge människor en chans på arbetsmarknaden är det som bygger vårt samhälle starkt. behöver en politik som fortsatt stöttar tillväxt och framväxten av en mångfald av jobb, både kunskapsintensiva arbeten och arbeten med lägre trösklar. Vi behöver en politik som ökar sysselsättningen och fortsätter att bekämpa utanförskapet. Det ställer krav på konkreta förslag för hur jobben ska växa till och hur jobben ska komma fler till del. Vårt arbete har handlat om att stärka såväl efterfrågan som utbud av arbetskraft, men också om att förbättra matchningen. De åtgärder som föreslås i budgeten fokuserar på att fler ska få jobb. Vi fortsätter arbetet med att stärka jobbchanserna för unga. Långtidsarbetslösa och de som av andra skäl har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden finns också i fokus i vår budget. Totalt satsar regeringen på åtgärder för tillväxt och jobb. tog regeringen initiativ till trepartssamtal med arbetsmarknadens parter. De branschvisa avtal om yrkesintroduktion som parterna tecknat innebär större inslag av arbetsplatsförlagt lärande. Allt sker inom ramen för den svenska modellen. Det är avtalsenliga löner och villkor. En del av tiden används för utbildning och handledning. Regeringen bidrar, som vi har hört, med ekonomiskt stöd till anställning och handledning. Med YA-jobben öppnas en väg in på arbetsmarknaden för unga. Det handlar helt enkelt om att lära sig jobbet på jobbet. Ungas förutsättningar att komma in på arbetsmarknaden är mycket olika. Därför är det viktigt att arbetsförmedlaren gör en individuell behovsbedömning och att individuell hjälp finns från dag ett. Vi vill att unga som avslutat sin utbildning snabbt ska kunna komma i arbete. Därför sänker vi anställningskostnaderna ytterligare för unga och gör de arbetsmarknadspolitiska insatserna effektivare. En grupp som drabbats särskilt hårt av lågkonjunkturen är de långtidsarbetslösa. Regeringen föreslår därför en rad åtgärder för att motverka och bryta långtidsarbetslöshet. Det handlar bland annat om att permanenta det bredare utbudet av insatser som vi satsar mer på anställningsstöd. Dessutom investerar vi i en rad åtgärder för att förbättra möjligheterna till uppföljning och återkoppling från Arbetsförmedlingen till den som söker jobb. En väl fungerande arbetsmarknad måste vara flexibel och trygg. Med det som målsättning föreslår regeringen stöd till korttidsarbete och åtgärder för stärkt omställningsförmåga på arbetsmarknaden. Det behöver bli enklare att fylla på med kunskap och kompetens mitt i livet. Vi sänker också a-kasseavgiften för drygt två miljoner människor och sjösätter en bred översyn av Arbetsförmedlingen. Jobbpolitiken är den största framtidsutmaningen och även nyckeln till framtida utveckling. Därför driver regeringen en politik med en bred förstärkning av arbetsmarknadens funktionssätt för att göra det enklare att komma in, för att göra det enklare att anställa och för att man ska kunna behålla arbetskraft även när ekonomin viker. Vad är då de fyra olika oppositionspartiernas svar ? När behöver fler unga i jobb svarar Socialdemokraterna med att tredubbla arbetsgivaravgiften för unga. När vi behöver sänka trösklarna, så att arbetsmarknaden kommer fler till del, vill Socialdemokraterna återgå till en politik med ett arbetslöshetsmål som drivit ut människor i långvarigt utanförskap. När behöver konkurrenskraftiga företag som växer och anställer svarar Socialdemokraterna med kraftigt ökade skatter på produktion. När behöver fler jobb svarar Socialdemokraterna med tusentals nya Amsplatser. När Alliansen står upp för att ska vara ett öppet land svarar Socialdemokraterna med protektionism och delvis med stängda dörrar. Socialdemokraterna har inte ett enda konkret förslag på hur jobb ska komma till. De har 30 miljarder i skattehöjningar på jobb och arbete. Då har vi inte ens kommit in på vad och föreslår i skattehöjningar på produktion. Det är kvar till valet. Skiljelinjerna i svensk politik är tydliga. De fyra partierna i Alliansen förbereder sig väl genom att ta fram gemensamma förslag för hur jobben ska bli fler och komma fler till del. Socialdemokraterna väljer att fokusera på skatte- och bidragshöjningar, som man inte talar om hur samarbetet med och ska se ut. Vi får se när vi får besked i dessa frågor. 132 (S) replik: När man lyssnar på arbetsmarknadsministern är det nästan så att man blir lite orolig för de områden som ska utsättas för regeringens prioriteringar. Arbetsmarknadsministern säger att hon ska fortsätta att öka jobbchanserna för unga. Fortsätt inte för mycket, för resultatet har blivit att arbetslösheten bland unga ökat katastrofalt och att långtidsarbetslösheten tredubblats! Är det på den vägen vi ska fortsätta? Ministern säger att regeringen ska fortsätta att satsa på bättre matchning. Tyvärr är resultatet av regeringens ansträngningar att matchningen allvarligt har försämrats på svensk arbetsmarknad. Detta är nästan lite grann av nyspråk. Man oroas något över vad som ska hända när regeringen fortsätter med sin politik. Jag vill fokusera på en fråga. Du talar om stoltheten över att ha ett jobb att gå till, ministern. Jag instämmer i att det är oerhört viktigt för individen. Men med den politik som du administrerar har vi en ungdomsarbetslöshet som är så hög att vi kommer i fråga för EU:s krisstöd. Du säger själv att är ett av få länder i som har starka finanser och som i många avseenden har goda förutsättningar på arbetsmarknaden. Trots det har vi en ungdomsarbetslöshet som är så hög att vi får stöd från EU för att hantera den. Hur stolt är du när du går till jobbet? 133 Arbetsmarknadsminister (M) replik: Jag har varit här , och jag lyssnade såklart på huvudanförande. och talade hon om unga. Men under den tiden presenterade Socialdemokraterna inte ett enda förslag om hur jobben ska bli fler för de unga. Jag lyfte i mitt anförande fram förslag som syftar till att fler unga ska ha ett jobb att gå till. Framför allt är det detta ska fatta beslut om . använder vackra ord, men det är tom retorik. tänker tydligen inte berätta vad som står i Socialdemokraternas budget. Hon vill inte berätta att man har skattehöjningar på 30 miljarder som i hög grad kommer att påverka ungas förutsättningar att få jobb. Hon tänker inte berätta att hon ämnar tredubbla arbetsgivaravgiften för att anställa unga . Vi har för vår del vidtagit konkreta åtgärder som gör att fler unga kan ha ett jobb att gå till. Man tar miljarder från de unga för att finansiera transfereringssystem. Man tar miljarder från de unga för att återigen massivt bygga ut en arbetsmarknadspolitik av gammalt snitt. Jag menar att detta är prövat och utvärderat. Det är bevisat att det inte har kvalitet. För oss fyra partier är de unga viktiga. Ja, vi är en del av EU, och EU brottas med att fler unga behöver ett jobb att gå till. Man ser utmaningen, men hittar också lösningar. Lösningarna går ut på att få jobben att fortsätta att växa till och att se till att även de unga får del av de jobb som kommer till. 134 (S) replik: Vi ska ta beslut om de förslag som regeringen har lagt fram i budgetpropositionen och som innebär att vi fortsätter att köra fast i hjulspår där redan sitter fast. Men vi ska också ta beslut om de konkreta förslag som Socialdemokraterna har lagt fram. Vi lägger ungefär 10 miljarder mer på jobbpolitiken än vad regeringen gör. Det vet ministern precis lika väl som jag. Om jag vore arbetsmarknadsminister skulle jag ta det lite försiktigt med att skilja på retoriken och verkligheten. Ert största problem är just verkligheten, ministern. Ni byter enkelt retorik utifrån vad som passar. En höjning av avgiften till a-kassan ansåg ni tidigare vara en jättebra åtgärd för att minska arbetslösheten. presenteras det som en förbättring att man tar bort den. När regeringen föreslår höjda arbetsgivaravgifter för dem som är framställs det av ministern som en effektivisering av arbetsmarknadspolitiken. Men när vi föreslår detsamma är det ett dråpslag mot ungdomar. Var lite försiktig med retoriken! Det är trots allt verkligheten du är ansvarig för. Du och många andra har sagt vackra saker här i talarstolen. Men resultatet av er politik är att långtidsarbetslösheten bland ungdomar är högre än innan ni började praktisera er politik. Trots att i jämförelse med många länder i har goda förutsättningar är vår ungdomsarbetslöshet så hög att vi betraktas som ett krisland i och får del av EU:s krisstöd för att klara ungdomsarbetslösheten, eftersom man inte tror att vi klarar den själva. Är du stolt när du går till jobbet? 135 Arbetsmarknadsminister (M) replik: hade på sig att berätta om de förslag som de har för att sänka tröskeln till jobb för unga så att de har ett jobb att gå till. Vi presenterar våra förslag. Jag har läst budgetar om 25 000 YA-jobb som ska komma . Jag förstår att de inte så gärna vill tala om dem. inser nog att om Socialdemokraterna med ett pennstreck i en budget befaller fram 25 000 YA-jobb ute hos arbetsgivarna kommer inte jobben till. De växer inte till på det sättet. Jobben växer till när arbetsgivare anställer och när vi ger förutsättningar. Men vi kan inte genom ett pennstreck bestämma hur många det ska bli. Det är tom retorik och inte riktig politik. Jag är väldigt stolt över att har klarat krisen så bra som vi har gjort. Jag kommer aldrig att vara stolt och nöjd med att så många unga inte har ett jobb att gå till. Det är därför vi lägger fram de konkreta förslagen. Det är därför vi satsar på att fortsätta att sänka trösklar. Det är därför vi så intensivt jobbar med att just unga ska ha ett jobb att gå till. När det gäller långtidsarbetslösheten är det alldeles för många unga som har varit arbetslösa för . Trots allt detta, och det vet jag att kanske inte heller vill tala om, har vi den lägsta långtidsarbetslösheten i . Vi ligger i botten. De allra flesta unga som blir arbetslösa i – och det skriver till och med Socialdemokraterna i sin budget – är det under en väldigt . Därför gäller det att göra rätt insats för rätt person. Vi gör det konkret och från budget till budget. Vi kommer aldrig att vara nöjda innan fler unga har ett jobb att gå till. Det är därför vi fyra tillsammans lägger fram konkreta förslag till skillnad mot de andra fyra partierna här i kammare. 136 (V) replik: Jag ska fortsätta på spåret med verklighet och retorik. Det är nödvändigt av den borgerliga regeringens mantran där ord får ett eget liv så att man inte längre vet vad de betyder. Det har upprepats gång på gång att den arbetslinje som den borgerliga regeringen säger sig stå för handlar om att öka drivkrafterna för arbete och att man därigenom får fler i jobb. De har inte materialiserats. Sysselsättningsgraden är densamma eller något lägre, och arbetslösheten är högre. Vad är kärnan i diskussionen? Det skulle vara fint att få höra det. Visst bygger det på förståelsen att man väljer mellan arbete och fritid och att arbetslösheten därför i grund och botten beror på att de som är arbetslösa har valt fritid framför arbete och att det är vad regeringens politik bygger på. Det skulle vara bra för människor som lyssnar, funderar och utvärderar för sig själva vilken politik som är den rimliga att få höra arbetsmarknadsministern diskutera detta. Sänkta trösklar har upprepats gång på gång. Visst talar vi här om lägre löner och sämre villkor. Varför är det så att denna politik, när den har genomförts i och i andra jämförbara länder, inte har lett till generellt högre sysselsättning och lägre arbetslöshet? Vad är problemet där? Varför fortsätter ni att använda termen sänkta trösklar utan att förhålla er till verkligheten? Det skulle vara fint att få höra om detta. 137 Arbetsmarknadsminister (M) replik: Kanske vill att vi hellre ska diskutera nationalekonomi, fritid och lön. Låt mig komma till verkligheten. Vad är arbetslinjen i verkligheten? Arbetslinjen handlar om att göra det lönsamt att jobba. Arbetslinjen handlar om att vi prioriterar det som skapar fler arbetstillfällen i ett samhälle. Det handlar om att se till att företag kan växa och anställa.