prot · H10943 · 2013-12-10 00:00:00 — Dessa bas- och exportföretag sysselsätter drygt 80 000 människor, men enligt en studie som Industriarbetsgivarna låtit göra är upp till 400 000 jobb inom andra branscher också beroende av bas- och exportindustrin. Med andra ord har dessa företag stor betydelse för arbetsmarknaden, särskilt utanför storstäderna. Utländska turister spenderade 2012 i vårt land. Det innebär att turismen står för av totala export. Turistbranschen svarar för drygt 160 000 årsarbetare. Så är det enligt . Den framtida utvecklingen för besöksnäringen spås bli mycket kraftig. FN:s vision är att globala turistresor nästan fördubblas . Det innebär att starka besöksområden utanför och , som , , , , , och , kommer att ha en fortsatt stark utveckling. Men pratar man med företag inom besöksnäringen hör man att det är många som är oroade över den dubbelstöt som oppositionen hotar att rikta mot dem genom att vilja höja arbetsgivaravgiften för unga och dubblera restaurangmomsen. Landsbygdens attraktionskraft behöver stärkas så att vi kan locka fler till inflyttning. Ska vi klara att förse offentlig sektor och näringsliv med arbetskraft behöver vi säkerställa utbudet av offentlig och kommersiell service. Men upplever allt fler människor runt om i landet att service och grundläggande samhällsfunktioner blir ett allt ihåligare lapptäcke. Det är inte långsiktigt hållbart. Att ha tillgång till en grundläggande service på rimligt avstånd är en förutsättning för att man ska kunna bo och verka på en ort. Det är därför rimligt att inrätta en nationell servicegaranti. Vi vill tydliggöra en lägsta nivå, ett golv, på tillgången till samhällsfunktioner och tjänster som medborgarna i har rätt till, oavsett var i landet man bor. Viktiga steg mot service är exempelvis en fortsatt bredbandssatsning, en definierad rätt till postservice och en uppföljning av mobiltelefonioperatörernas utfästelser om täckning. Tillgången till kommersiell service är precis som tillgången till offentlig service en viktig förutsättning för landsbygdens och hela landets tillväxt. Få människor är beredda att bo, leva och driva företag på en plats där det är ett stort och tidskrävande projekt att tanka bilen eller att köpa några liter mjölk i affären. Regeringens satsning på tillgänglighet måste därför fortsätta och förfinas, så att ett effektivare incitament skapas för att fler lanthandlare, tankstationer, apotek och andra kommersiella nyckelfunktioner ska finnas kvar, utvecklas och nyetableras. Jag och ser ett tydligt behov av att inrätta en nationell servicegaranti som ger våra invånare tillgång till god service oavsett var i landet man bor, allt i syfte att göra landsbygden ännu attraktivare. 20 (S) replik: På samma sätt som ansvarar för ansvarar för . Jag kan bara beklaga att det kommer väldigt lite från över huvud taget. Vi har budgetpropositionerna, en del EU-skrivelser, riksrevisionsgranskningar och så vidare att hantera. Men det kommer i princip inga konkreta förslag från departementet som skulle underlätta för företagare. Därför blir det lite märkligt när man lyssnar på anförande. Han lyfter faktiskt upp ett antal saker som man skulle kunna lägga fram som förslag, som det till och med skulle finnas en majoritet för i riksdag. Det gäller till exempel ett slopat arbetsgivaransvar för andra sjuklöneveckan. Min konkreta fråga till blir: När kommer det ett skarpt konkret förslag på detta område? Sedan är det något som jag måste säga samma sak om. stod nu och sade att , som jag tror att han uttryckte det, vill ha en nationell servicegaranti – jag får väl utgå från att i den här kammaren och i det här sammanhanget representerar regeringen. Då föreslår jag att ni röstar på de förslag som ligger i riksdag om just detta. Då har vi en majoritet för det. Då skulle vi kunna genomföra någonting som faktiskt har betydelse för en stor del av landsbygden. Jag kan nöja mig med detta så . 21 (C) replik: När det gäller sjuklöneveckan har vi länge i vårt parti diskuterat möjligheten att förbättra för småföretagarna och att ha den inriktningen. Just nu görs det en snabbutredning på för att se hur sjuklönekostnaden kan minska för företag. Det kommer säkert ett förslag utifrån det. När vi diskuterar företagsverksamhet är det intressant, tycker jag, att se på den socialistiska oppositionen, som vill tredubbla arbetsgivaravgiften för unga. Man lovar dubbelt så hög moms på mat som köps på restaurang. Det är höjd bolagsskatt och begränsat RUT-avdrag. EU-stöd till svenskt jordbruk ska halveras. Det är ökad bensinskatt och ökad lastbilsskatt. Totalt handlar det om runt 25–30 miljarder. Hur ska allt detta leda till fler jobb? Det är för mig ett mysterium. Det vore väldigt intressant att höra svaret på den frågan. 22 (S) replik: Vill man ha svar får man kanske börja med att ge svar, i och för sig. Men en reflexion som inte går att undvika är att det enda som man i den borgerliga regeringen egentligen tycks vara överens om, och som är lösningen på alla problem, är sänkt skatt. Vi ska självklart ha konkurrenskraftiga skatter i . Men det blir lite absurt när man står och pratar om 25–30 miljarder i skattechock för svenska företag och avkräver oss på svar om hur det skapar nya jobb när sanningen är att man har sänkt skatterna med 130 miljarder så här långt. Med de här förslagen är man uppe i 160 miljarder. Trots det har man åstadkommit en extremt liten effekt. kommer utvärderingarna av åtgärderna var för sig. Matmomsen väljer flera av företrädarna från borgarna att kalla restaurangmomsen, vilket är snudd på pinsamt. Utvärderingen av reformen så här långt konstaterar att varje jobb kostar uppemot 1 ½ miljon kronor. Är det rimligt, ? Är det effektivt använda skattemedel? Det är de frågor jag måste ställa. Jag upprepar med en dåres envishet de frågor som jag ställde till i min förra replik. Jag hoppas att jag får svar den här gången. När kan vi räkna med att det kommer ett förslag om sjuklöneveckan? Vad betyder snabbutredning? Har verkligen stöd för förslaget hos sina allianskolleger? Jag tillåter mig att tvivla. Om man har stöd, varför har det inte kommit något ? Tänker stödja det förslag som oppositionen, det vill säga Vänstern, och Socialdemokraterna, har om en nationell servicegaranti? Kan vi förvänta oss stöd för denna fråga, eller är det bara tomt snack? 23 (C) replik: Jag skulle vilja beröra frågan om jobbskatteavdraget och synen på människors sätt att hantera sina egna pengar. tog upp frågan i sitt resonemang. Vi har sänkt skatten , och vi har ökat intäkterna i samhället . Det innebär att det finns betydligt mer pengar nu i offentlig sektor . Det är alla överens om. berörde tidigare att vi sysselsätter mellan 200 000 och 250 000 fler människor, som betalar skatt till samhället. Det är klart att mycket av de pengarna går till skola, barnomsorg, äldreomsorg och så vidare. Om vi inte ser sambandet mellan fler jobb och ökade skatteintäkter till offentlig sektor har vi grundläggande problem. Ett av era problem är att ni alltid tror att ni kan prioritera människors pengar bättre genom att samla in dem i skatt, och sedan bestämmer ni centralt i regering, landsting eller kommuner hur pengarna ska användas. Jag tror mer på människorna. Jag tror att undersköterskan bäst vet hur hon disponerar sina som hon har fått i sin egen plånbok. Det är en viktig systemsyn. Jag har själv erfarenhet av kommunalpolitik som kommunstyrelseordförande. Jag vet hur det är att sitta i dessa positioner. Jag vet också hur det är att sitta som företagare, satsa och utveckla nya jobb och se till att människor kommer i arbete. Det är så vi skapar skatteintäkter i samhället. I detta anförande instämde (KD). 24 (V) replik: hade en ljus syn på i sitt anförande. I dagens står det att enligt SCB faller industriproduktionen tungt i . , en del av , har gjort samma analys och förstår inte vad som händer. Det är en kontrast till anförande. Jag vill gärna ha en kommentar. Jag vill säga något om detta att läsa en budget och lämna budgetförslag. Inte kan ha läst budget. Vi vill höja skatten med 52 miljarder. Vi vill alltså ta tillbaka 52 miljarder av de 140 som ni har sänkt skatten med. Varför vill vi göra det? Varför tycker vi att det offentliga är bättre skickat att handha pengarna? Jag skulle vilja se den enskilda person som kan anlägga en järnväg, som kan betala läkaren, skolan, bostadsområdet. Det är det gemensamma som måste till – polis, försvar och så vidare. Vi kan se dagens brister. Jag blir chockad varje gång jag öppnar tidningarna och ser bristerna i vår sjukvård med patienter liggande i korridorer – trots att det finns mer pengar enligt . Trots att kommunsektorn har fått mer pengar är den ändå tvingad att höja skatterna i våra kommuner och landsting. Pengarna räcker inte till de små gåvor som alliansregeringen har gett till kommunsektorn. Det är så det ser ut. Hur mycket hade vi inte kunnat göra för de 140 miljarderna i offentlig välfärd och infrastruktursatsningar? 25 (C) replik: En av de tydligaste och snabbaste effekterna när ett samhälle växer eller när vi går in i lågkonjunktur är inköpschefernas index. Det finns över hela . Vi kan se hur det ser ut i , och . Det framgår tydligt att svänger indexet upp. Det framgår snabbare än den statistik som nämnde. Därför kan vi se att det är en bred uppgång, inte bara i tjänstesektorn utan också i exportnäringen. Det beror på att av vår export går till , där läget nu börjar bli mer positivt. är det land i där det är allra tydligast, men också har en kraftig tillväxt. Lägger vi till andra marknader som riktas framför allt mot och ser vi uppgångar i siffrorna. Sedan var det frågan om synen på offentlig sektor och vem som disponerar pengarna. Både och jag, som har varit ordförande i kommunstyrelser, vet att skattepengar som kommer in till kommunerna disponeras i den kommunala budgeten. Vi väljer hur mycket mer av skattepengarna som ska gå till skola, vård och omsorg. Det är rimligt att det görs på lokal nivå så nära väljarna som möjligt. För statens del kommer det in rejält mycket mer moms om man använder sitt jobbskatteavdrag för att göra olika saker, till exempel renovera sitt hus, förnya sitt kök, förbättra garderoben, köpa nya vinterskor. Jag tror på att den som tjänar pengarna bäst bestämmer hur de ska användas. Sedan är det upp till offentlig sektor att hantera skattepengarna. 26 (V) replik: Givetvis ska offentlig sektor göra prioriteringarna. Frågan är hur mycket pengar som finns. Den här regeringen har dränerat offentlig sektor rejält på resurser genom jobbskatteavdragen. Jag vill komma in på en annan fråga, som vi kanske är lite mer överens om. Det gäller kommersiell service på landsbygden. Jag delar uppfattningen att frågan är oerhört viktig, inte bara för boende utan även för företagen. Vilket företag vill satsa och utveckla sig där det inte finns kommersiell service och där det inte finns offentlig service i form av försäkringskassa eller arbetsförmedling, som är så pass viktig för företagen? Vi från har föreslagit att det ska finnas garantier i kommunerna med servicepunkter där det offentliga och det privata tillsammans kan finnas under samma tak för att på det sättet få vinster i samlokaliseringen och bättre service för dem som bor och verkar i landsbygdskommunerna. Tyvärr har förslaget röstats ned av allianspartierna. parti har inte heller stött förslaget. Därför blir jag lite förvånad att ni för fram ett förslag som egentligen ligger i linje med oppositionens förslag om en garanti för företag och de boende på landsbygden. Varför röstar ni ned konkreta förslag i kammaren? Ni har möjlighet att för landsbygdens bästa ge en klar och tydlig fingervisning om att det är bra för hela med en sådan utveckling. 27 (C) replik: Tack för frågan! Här har vi samma utgångspunkter i resonemanget. Om vi ska få med landsbygden och i större utsträckning landsorten kräver det gemensamma insatser i offentlig och kommersiell service. Det är också upp till oss själva som bor i landsorten och på landsbygden att använda den kommersiella service som finns, det vill säga handla i den lokala butiken och se till att utbudet finns där i stället för att åka in till den stora staden och handla i de stora affärscentrumen. Det finns några ganska intressanta utredningar. Högdahlska utredningen, som gjordes 2009, är mycket intressant och pekar ut lösningar vad gäller till exempel servicepunkter som skulle kunna vara mycket bra. Jag ägnade själv en under min kommunalt verksamma tid åt att bygga upp någonting som vi då kallade för råd, som var ett samarbete mellan , polisen och Arbetsförmedlingen. Jag tror att det är oerhört viktigt för landsorten att den här typen av service finns kvar. Även Statskontoret har tagit fram en ny genomgång som visar på det behovet. Det är därför glädjande att alla partier nu pratar om landsbygdsutveckling, eller landsortsutveckling. Det borde finnas möjligheter att flytta fram positionerna. Vi har börjat i Alliansregeringen med det här arbetet. Det tar ett tag antagligen innan vi är framme, men vi har påbörjat resan. vet att ska man samarbeta med flera partier, det gäller även på er sida, tar det tid att få igenom särskilda förslag. Det är ungefär det vi håller på med just . 28 (KD): Den här debatten är väldigt klargörande. Den är intressant. Här har vi två läger. Vi har Alliansen, som på ett framgångsrikt sätt har hanterat ekonomi , sänkt skatterna ganska kraftigt och kunnat satsa på välfärden. Under finanskrisen satsades det extra på kommuner och landsting för att de skulle slippa att avskeda människor. Det var en djup kris som vi gick igenom. Vi kan jämföra det med den tidigare krisen . Då var det 140 000 människor som fick lämna kommuner och landsting. Det har alltså varit offensiva satsningar på välfärden, som människor har fått mer kvar i plånboken och kunnat få ett större svängrum, göra egna livsval och ta ett ökat ansvar. Mot detta står oppositionen, som tycker att allt detta är fel. Vi borde ha haft kvar den skattenivå som vi har haft. Har ni funderat på vad det skulle innebära, ni som tycker att det är dags att ta tillbaka tänkesättet att höja skatterna? Vi har fått belyst av tidigare talare från Alliansen vad regeringen har gjort. Jag ska nämna några saker; kanske blir det något överlappande men ändå. Det är stora och viktiga reformer som har gjorts för att förbättra näringsklimatet och för att stärka konkurrenskraft . Vi har som sagt sänkt skatten för vanliga inkomsttagare. Arbetslinjen har varit mycket framgångsrik. 200 000 fler människor kan gå till jobbet. påpekade att en vanlig löntagare har fått 20 000–mer i plånboken. En väldigt viktig dimension är att det faktiskt har inneburit en ökad frihet för svenska folket att göra sina egna livsval. Jag tycker att man underskattar den dimensionen. Alliansen har också gjort stora satsningar för att stärka konkurrenskraft och attraktionskraft som investeringsland genom att bland annat sänka bolagsskatten. De administrativa kostnaderna för företagen har sänkts med 7 miljarder, och regeringen har genomfört närmare 500 förslag för att förenkla vardagen för företagen. Det arbetet, fru talman, tar nu ny fart. Kraftfulla satsningar görs. Inte satsas för att förenkla reglerna för företagare . Jobbskatteavdragen och sänkta egenavgifter har förenklat för enskilda firmor och gjort det mer lönsamt att starta och driva företag. sänks egenavgifterna ytterligare. Låt mig ta ett par exempel. 22 000 frisörer i som är egenföretagare får sänkta kostnader med , och 25 000 byggföretagare, egenföretagare, får sänkta kostnader med vardera. Det betyder mycket för dem i deras vardag att få lindringar i de avgifter som de betalar in till staten. Regeringen utreder nu hur nya skatteregler för personaloptioner till nyckelpersoner i nystartade företag ska kunna bidra till ännu mer jobbskapande investeringar. Men vi har, fru talman, faktiskt ett marknadsmisslyckande, och det handlar om riskkapitalförsörjningen till små nystartade företag. Det kräver att staten gör insatser på det området. Vi har i statligt riskkapital. Vi är glada för att det nu tas ett steg för att införa en fond-i-fond med medel från . Staten gör inte investeringarna, utan man går in i små eller större fonder som satsar på dessa uppstartsföretag. Vi har en boom av sådana företag, inte minst här i , som befinner sig i dödens dal, som någon nämnde. Ja, den finns. Där finns det ett behov av en kompletterande finansieringsverksamhet där staten bidrar och tar rygg på de bästa som investerar på det området och därmed inte själv är ledande på att peka ut dessa företag. , , infördes det nya investeraravdraget. Det är också ett viktigt steg för att öka tillgången på riskkapital för små och medelstora företag. Vi har slopat medfinansieringen i sjukförsäkringen och infört ett högkostnadsskydd för sjuklönekostnader och så vidare. Som har nämnts pågår det i ett arbete för att ytterligare förbättra högkostnadsskyddet. Det ska bli intressant att se förslaget när det kommer. Regeringen har dessutom sänkt de generella sociala avgifterna och arbetsgivaravgifterna med en procentenhet . Det har blivit billigare att anställa unga. Låt oss ta ett exempel. Enligt vad som föreslås i budgetpropositionen kommer arbetsgivaren bara att behöva betala från i sociala avgifter för en person som är och som tjänar . Det är lägre än vad det var 2006 och lägre än . Oppositionen däremot, fru talman, vill höja den avgiften med nästan . Det är ganska kraftigt, skulle jag vilja säga. Hur denna chockhöjning skulle underlätta för unga att ta sig in på arbetsmarknaden återstår för våra oppositionsvänner att visa. Det har talats om det, och där är retoriken ungefär: Ja, skattehöjningar, det är bara , som säger. Men hallå där, det är ganska mycket pengar. Om ni tror att de höjningar som ni föreslår ska gå spårlöst förbi i företagen och i hushållen har ni fel. De går inte spårlöst förbi utan kommer att få stora strukturella effekter. Förmögenhetsskatten har slopats, och trygghetssystemen för företagare har förbättrats. Budgetpropositionen lägger fast villkoren för den ekonomiska politiken. Den utgör ett klart och tydligt besked om vad alliansregeringen vill genomföra för att ytterligare stärka konkurrenskraft och sysselsättning . Mot detta, fru talman, står en splittrad opposition som inte ens verkar ha ambitionen att försöka redovisa vilken politik som skulle gälla om den skulle få regeringsmakten efter valet. Grisen i säcken är väl bara förnamnet, ska jag säga. När jag går igenom oppositionens motioner som behandlas i detta betänkande ser jag många gamla bekanta förslag. På tal om gris kom jag att tänka på grisen i den fornnordiska gudasagan, som återuppstår pigg och kry efter varje slakt. Vi har motionsslakter här, men motionerna kommer tillbaka. Det finns en del intressanta saker där, absolut, men man kräver också sådant som är på gång eller som föreslås i budgetpropositionen. Vad som däremot helt saknas är en analys av vad oppositionens egna samlade skattehöjningar skulle få för effekter för hushåll och näringsliv och därmed också för välfärden om de skulle genomföras. Jag har noga räknat inte sett några som helst seriösa försök eller några utredningar om detta. Ni låtsas som att det här inte betyder någonting, men jag vill ändå påstå att om man genomför skattehöjningar på mellan 30 och 50 miljarder – eller om det är 70 miljarder, därom får ni väl tvista – måste det få effekter. Men ingen har motbevisat de siffror som har tagits fram och som bland annat vi från Alliansen har presenterat. Höjd skatt för unga skulle beräknas hota ungefär 16 500 ungdomsjobb. Vad säger ni om det? Ingen har heller motbevisat att det totalt skulle leda till mellan 60 000 och 90 000 färre jobb än vi har . Vad säger ni om det? Är det fel? Är det en lagom siffra? Eller får det inte några sådana effekter som att arbetslösheten skulle öka med 1 ½ procent till , förutsatt att ingen lämnar arbetskraften? Det var ju det gamla tricket förra gången som det begav sig. Man tog bort människor från arbetskraften och därmed friserade man statistiken. Det råder i alla fall ingen som helst tvekan om att huvuddelen av oppositionens satsningar går till att bygga ut transfererings- och bidragssystem snarare än att främja nya, riktiga jobb. Vi riskerar alltså att få en stor kostnadsökning som tränger undan jobb och resurser, också för skola och omsorg. Den politik och de skattechocker som oppositionen har planerat får ju en väldigt negativ effekt jämfört med de satsningar som Alliansen vill göra på mer flexibla och väl fungerande kapitalmarknader, på en utformning av skattesystemet som främjar att företag startas och växer och på en anpassning av trygghetssystemen också för företagare. Utöver era skattehöjningar pytsas det nu ut en och annan miljon till ett antal statliga myndigheter. Denna enorma flod av skattehöjningar ska stoppas av några statliga myndigheter och några nya fonder som får lite pengar. Det är ungefär som att försöka att stoppa en med bara händerna. Det går inte. Det är en helt fel tänkt politik. Regeringens näringspolitik, däremot, rymmer många olika insatser för att främja det som jag nu har talat om. Det handlar om generella insatser men också insatser för att främja forskning, utveckling, innovation, konkurrens och regelförenklingar. Men det rör sig också om mer riktade insatser som åtgärder för att främja kvinnors företagande, företagande bland personer med utländsk bakgrund, social ekonomi och socialt företagande. Slutligen: För att fler ska bli företagare – som bland annat var inne på – krävs det ju att fler individer ser företagande som lika självklart som en anställning. Dit har vi fortfarande en bit kvar, och med oppositionens politik når vi nog aldrig dit. Jag yrkar avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde och (båda M) samt (C). 29 (S) replik: säger att regeringens näringslivssatsningar är omfattande och betydande. Ja, man har satsat väldigt mycket på sänkt skatt, och det har man säkert gjort med en god ambition om att det skulle skapa nya jobb och minska utanförskapet. Vartenda nytt jobb av de 200 000 som du hänvisade till har skapats på grund av Alliansens skattesänkarpolitik. Låt oss ändå för seriositetens skull konstatera att så här långt är notan 130 miljarder för 200 000 jobb. Kostnaden per jobb är ju hissnande. Det kan inte vara det smartaste sättet att använda resurserna på. Man kan titta på hur vi står oss i internationella jämförelser och hur det går för näringslivet i . Hur ser de underliggande faktorerna ut som indikerar hur stark tillväxten kommer att vara ? Vilka förutsättningar kommer det att finnas för en god välfärd i ? Det här ser bekymmersamt ut på många håll. Investeringstakten är låg trots de stora, betydande satsningar som hänvisar till. Vi tappar exportandelar, inte bara på grund av ett krisande , utan vi tappar på alla marknader jämfört med andra länder, också jämfört med alla andra länder som krisar. Det är inte receptet på en lyckad medicin. Skolresultaten är sämre, och arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer. Någonstans blir det märkligt att lyssna på som är så nöjd med hur allting är och som beskriver hotet från oppositionen utan att ta till sig resultatet av den egna politiken. 30 (KD) replik: börjar jag förstå den matematik som försöker sig på. 130 miljarder har gett 200 000 nya jobb. Vad kostar det per jobb? Dessa samband finns ju inte. Det är en fullständigt stationär och statisk värld som lever i. Vi har alltså genomgått en djup finanskris . har hanterat sina statsfinanser på ett sätt som är ett föredöme för omvärlden. Som jag nämnde har vi lyckats höja medborgarnas disponibla inkomst genom att sänka inkomstskatterna. Vi har kunnat satsa mer på välfärden än vad som någonsin har gjorts under en så djup kris som detta var. Dessutom, , är ledande på ett antal områden, exempelvis när det gäller innovationer. Där ligger vi på andra plats i olika scorelists som upprättas av olika organisationer, bland annat av . Investeringstakten är hög, men den hotas. Här kommer svagheten in i resonemang.