prot · H00963 · 2013-02-12 00:00:00 — 1 § Information från regeringen om Europeiska rådets möte 1 Statsminister (M): möttes och för att slutföra förhandlingarna om EU:s fleråriga budget för perioden 20142020. Efter ett antal förhandlingsrundor i kretsen av samtliga medlemsländer, också i mindre grupper och i bilaterala möten, lyckades vi till slut nå en överenskommelse som samtliga parter kunde acceptera. Detta är bra. Vi står inför italienska val senare i och tyska val , och det hade inte underlättat ansträngningarna att nå en överenskommelse . har många andra långsiktiga och viktiga utmaningar som kräver tid och diskussion. Det handlar framför allt om att säkerställa att vidtar rätt åtgärder för att åter skapa tillväxt och sysselsättning och om att än en gång kan hävda sig i konkurrensen på den globala marknaden. Om budgeten är överenskommen kan nu i stället övergå till dessa lite mer långsiktiga frågor, närmast vid nästa möte som ska hållas . För svenskt vidkommande är budgetöverenskommelsen mycket bra. Den är resultatet av ett långsiktigt och strategiskt alliansbyggande ända sedan kommissionen lade fram sitt första expansiva förslag . började då ett samarbete i en krets av tio likasinnade länder för att argumentera för en lägre nivå på en budget som inte motsvarade våra moderniseringsambitioner. Denna grupp av likasinnade länder visade sig dock ha alltmer varierande intressen ju närmare en budgetöverenskommelse vi kom. Därför har den grupp av länder som vi samarbetat med allra mest kommit att snävas in. Vid toppmötet arbetade vi främst med , , och . Det är mycket tack vare våra länders gemensamma agerande som vi har kunnat säkerställa en låg budgetnivå med en återgång till den rabattstruktur som vi har i nu gällande budget. Jag vill till kammaren särskilt framhålla ett antal positiva punkter i budgetöverenskommelsen. För det första: sedan blev medlem i EU har vi lyckats skära ned budgetnivån. Jämfört med kommissionens ursprungliga bud på får vi nu en budgetram på inklusive åtaganden utanför ram. Detta motsvarar alltså en budgetnivå på utan de fonder som ligger utanför budgeten. Det är en siffra som ofta har nämnts och som motsvarar av bni. Betalningsnivån sattes till strax och är alltså betydligt lägre än åtagandenivån. Detta är positivt eftersom det är de facto betalningarna som påverkar statskassan. Att betalningsnivån är så låg är också viktigt eftersom det till denna sedan läggs betalningar som släpar efter från tidigare budgetperioder. För det andra: Vi lyckades påbörja en modernisering av budgetstrukturen. Utgifterna för jordbrukspolitiken minskar och sammanhållningspolitiken med som utgifterna för forskning, utveckling och infrastruktur ökar . Denna typ av modernisering är något som har drivit i förhandlingarna. Den exakta siffran för forskning och utveckling kommer att preciseras i sektorsförordningen. Det är dock bra att det redan i budgetöverenskommelsen fastslås att tilldelningen till Horizon 2020, som ju är unionens ramprogram för forskning och innovation, ska representera en real ökning jämfört med nivå. För det tredje: skulle enligt förslag få behålla endast av vår rabatt, vilket motsvarar av den rabatt vi har i nuvarande budget. Vid toppmötet kunde vi förhandla oss till en återgång till den gamla rabattstrukturen och sedan säkerställa att vi får behålla av vår rabatt trots starkt motstånd från många medlemsländer. Det är som bekant endast fem länder som har rabatter i nuvarande budget. Naturligen är resterande 22 medlemsländer mindre positivt inställda till rabattsystemet. Att vi lyckades uppnå en substantiell rabatt minskar den svenska avgiften och därmed belastningen på statskassan på ett avgörande sätt. För det fjärde: har haft betydande framgångar vad gäller de pengar som vi får tillbaka från EU inom sammanhållningspolitiken. I genomsnitt får EU:s rika länder mindre tillbaka på detta område enligt den nya budgeten, men får behålla i princip samma nivå som under innevarande budgetperiod. Vi är nöjda med att vi har lyckats försvara det särskilda stödet till de glesbefolkade regionerna i norra både gleshetskriteriet och en särskild bonus på per person och år. Jordbruksstödet minskar totalt sett av hela budgeten. Det är något som får ses som ett framsteg med tanke på att så många medlemsländer är pådrivande för ökat eller åtminstone bibehållet stöd till jordbruket. Det stöd som får minskar också med . Det minskar som en konsekvens dels av att jordbruksstödet totalt sett minskar, dels av att en utjämning av direktstödsnivåerna mellan gamla och nya medlemsländer sker. Sammantaget betyder detta att avgift till EU-budgeten blir i genomsnitt , att jämföra med den väntade avgiften på eller den prognos vi hade om 33 miljarder . Jag vill också nämna att förslaget från innehöll förslag på förändringar i budgetens intäktssida genom ett införande av nya egna medel. Från svensk sida motsatte vi oss nya egna medel och överföring av kompetens på skatteområdet till EU-nivå. Dessa skrivningar är nu också borttagna eller urvattnade i slutsatstexten. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att tack vare en lägre budgetnivå och en substantiell rabatt kommer de svenska skattebetalarna att betala mindre till kommande år än . har vi genom denna överenskommelse påbörjat en modernisering av budgetstrukturen som när den förhoppningsvis fullföljs i kommande budgetar kan leda till att bättre kan svara mot dagens och framtidens utmaningar. Det är utmaningar som handlar om att skapa tillväxt och sysselsättning i dagens industri- och tjänstesamhälle och om att konkurrera med snabbväxande ekonomier i , och . Det är viktigt att framhålla att budgetnivån, trots överenskommelsen , inte är slutgiltigt fastställd. Enligt de nya reglerna i Lissabonfördraget måste först ge sitt godkännande. Mot bakgrund av de signaler som har givit ser det ut som om denna förhandling kan bli komplicerad. De olika sektorsförordningarna ska också slutförhandlas. Sedan måste de olika projekten och programmen planeras i varje medlemsland. Därefter kan den nya budgeten börja tillämpas . Jag vill slutligen kort nämna att utöver den fleråriga budgeten behandlades kort tre ytterligare områden, nämligen handel, den arabiska våren och , utan att det blev någon egentlig diskussion på något av dessa områden. Slutsatsen om handel speglar i stort syn på handel som tillväxtfaktor. Vad gäller den arabiska våren signalerar EU sin beredskap att fortsätta att stödja dessa länder i deras transitionsprocesser. Vi understryker vikten av att grundläggande värderingar som demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer och jämställdhet måste utgöra grunden i partnerskapet med Europeiska unionen. uttalade sig också i skarpa ordalag mot kriget i och för en politisk transition samt gav sitt stöd till den internationella insatsen för att stabilisera läget i . Jag är därmed redo att svara på kammarens frågor. 2 (S): Jag vill tacka statsministern för redogörelsen från . Som statsministern redogjorde för blev det slutligen ett beslut om långtidsbudgeten. Vi välkomnar att EU kunde visa sig beslutskompetent när det verkligen gällde. Alternativet hade varit förfärande. Den samlade EU-budgeten har minskat, och vi socialdemokrater tycker att det är bra. Det var ett av våra ingångsbud i förhandlingarna. Men även om jordbruksbudgeten minskar är den fortfarande alldeles för stor. På det sättet måste man se förhandlingarna som ett misslyckande när har de stora problem som finns, det vill säga att man fortfarande satsar så mycket på jordbruket. Vi tycker att det är positivt att EU nu på allvar tar tag i problemen med den höga ungdomsarbetslösheten. Jag skulle vilja fråga statsministern om han eftersom vi har så hög arbetslöshet i anser att vi kommer att kunna ta del av den pott som finns, så att vi kommer att få ett återflöde. Statsministern har redogjort för att den svenska avgiften går ned det är välkommet från 32,5 miljarder till 32 miljarder. Men min fråga till statsministern är: Hur ser det ut i relation till andra länder? När budgeten minskar är det klart att medlemsavgiften också borde minska. Då är frågan: Hur mycket anser statsministern, mellan tummen och pekfingret, att vi betalar i förhållande till andra länder? Jag skulle också vilja fråga om statsministern kunde utveckla lite grann om landsbygdsstödet. Vi är överens om att jordbruksstödet ska gå ned på totalen. Men landsbygdsutveckling är något som vi har tyckt vara mycket positivt. 3 Statsminister (M): Det särskilda ungdomsarbetslöshetsinitiativet om måste färdigutarbetas innan vi kan analysera vilka land som eventuellt kommer i fråga. Det talas om arbetslöshetsnivåer på . Huruvida skulle kunna ta del av detta är för tidigt att säga. Det kommer den vidare hanteringen att visa. Det är väl i ärlighetens namn huvudsakligen länder i södra som jag tror avses med den här stödåtgärden. Jag har påpekat för att det finns ett alldeles särskilt skäl till att såg framför sig att möjligen få växande medlemsavgifter. Det är det faktum att vi har en svensk tillväxt som är starkare än övriga EU:s. En av de tyngsta faktorerna i betalningen är bruttonationalinkomsten. Eftersom växer snabbare blir det därmed en tendens till att vi drar upp vår medlemsavgift. Men eftersom totalen nu drogs ned och eftersom vi kunde bevara en kraftfull substantiell rabatt blev utfallet på det här sättet. Jag har inte den exakta avgiftssiffran för vart och ett av länderna. Men är en av de största nettobidragsbetalarna, om än inte den största. Det var vi före den här budgetförhandlingen, och det är vi också efter. När det gäller landsbygdsstödet går det inte att bara diskutera en enskildhet, utan man måste se helheten. Om avgiften totalt sett sjunker, om en stor substantiell rabatt finns kvar och om sammanhållningspolitiken ligger på plus minus noll när andra länder har sett ett stort minus måste det vägas ihop med att det sker en viss minskning när det gäller jordbrukspolitiken. Det finns angivet i slutsatserna att vi fick en särskilt angiven pott om 150 miljoner till landsbygdsutveckling som vi välkomnar och fick igenom i förhandlingarna. Men det ska vägas mot hur totaliteten ser ut i det vi har fått framförhandlat. 4 (S): Jag får tacka för svaret. Att som helhet bedöma budgetutfallet kommer självklart att ta lite tid. Det är som sagt bra att avgiften går ned, men det kan tas igen på andra håll. Därför vill vi nog återkomma med kommentarer kring detta när vi verkligen har haft möjlighet att sätta oss in i hur nettoflödena påverkar . Det finns något som är positivt med tanke på den höga ungdomsarbetslösheten, som inte är positiv i sig. Men eftersom vi har så många regioner i där arbetslösheten för ungdomar är kommer vi antagligen att få ta del av stödet. Det tycker vi är bra. Jag skulle ändå vilja ställa en fråga till statsministern. Det är bra att jordbruksbudgeten går ned, även om den går ned för lite. Men hur tänker statsministern i fråga om följdverkningarna av att landsbygdsstödet dras ned så mycket? Det handlar om biologisk mångfald och andra mycket viktiga frågor. Är statsministern beredd att skjuta till nationella pengar till detta? 5 Statsminister (M): Jag vill understryka att budgeten inte är antagen . Det kan vara en viktig passning tillbaka till Socialdemokraternas representanter. har jag hört tala om vikten av att avgiften är låg eller till och med blir ännu lägre. Nästa gång en socialdemokrat får med denna budget att göra sitter de i . Det ska bli intressant att se hur man resonerar och röstar där, med precis den utgångspunkt som har givit till känna. Det är nämligen där svenska intressen ska tillvaratas nästa gång. Utan att budgeten genomröstas kommer den inte att träda i kraft på det sätt som jag har redovisat. Det är min uppfattning att vi totalt sett har fått bra återflöden till , framför allt genom sammanhållningspolitiken. I det svenska fallet riktas den i stor utsträckning till våra fyra Norrlandslän, som är de tyngsta mottagarna av det vi nu håller kvar inom sammanhållningspolitiken, där vinnarna finns i de fyra nordliga länen. Jag tycker att det har varit värdefullt att vi har fått kvar det. Det finns också en särskild pott till landsbygdsutvecklingsstöd som jag tycker är bra. Hur vi eventuellt resonerar med svensk budget får vi återkomma till i en särskild budgethantering här i . 6 (M): Tack, statsministern, för återrapporten och ett varmt grattis till förhandlingsresultatet! Vi som deltar i , som fick information bara för sedan och genom det papper som kom , kunde inte ens i vår vildaste fantasi tro att det skulle gå så bra i förhandlingarna som det gjorde. Själv har jag inte kommit på en enda punkt jo, möjligtvis jordbruksstödet, men annars ingen där man har misslyckats. Det är bra för , och då talar jag inte bara om Alliansen och oppositionen, utan det är bra för . Det är viktigt att alla partier i plenisalen nu bearbetar sina medlemmar i , så att de arbetar efter vårt mål och syfte. Min fråga är egentligen: Hur kommer det att fungera om det blir ett nej i ? Hur kan man då straffa ut sig, om man fortsätter med den linje som ordföranden driver? 7 Statsminister (M): Jag vill först säga beträffande jordbruksstödet: Jag har tillhört dem som har förespråkat ett svenskt EU-medlemskap och har kampanjat i den folkomröstning som vi hade . Men jag har ibland lagt till bisatsen: fast jag tycker att för mycket av EU:s budget används till jordbruksstöd. Jag fick lära mig att, som det hette, halva budgeten var jordbrukssubventioner. Sedan började det sjunka, och vi sade att det är en bit . I den här budgeten är vi nu nere på . Man kan säga att det är för mycket, men man måste se riktningen. Det är ett annat EU som träder fram, där ominriktningen tydligt går mot mer av forskningsstöd, mer av infrastruktur och mer till utrikesadministrationen, som växer fram inom EU, och mindre till jordbruk. Det finns enligt Lissabonfördraget ett medbestämmande för . Det är en process som förutses ta några månader. Den socialdemokratiske talmannen var mycket tydlig inför stats- och regeringscheferna om missnöjet med att nivåerna var för låga, att man hade lyssnat för mycket på länder som och att det krävdes större satsningar. Han förutsåg att det kunde bli svårt med förhandlingar. Det som sker om man inte kommer överens i medbeslutandet är helt enkelt att man får fortsätta med den innevarande budgeten med en årlig uppräkning. I så fall faller också rabattsystemet, får jag påpeka. Vill man att vi ska hamna i en riktigt svår och dålig position för ska man rösta mot den här budgetöverenskommelsen och låta det övergå i årliga budgetar. Då kommer det verkligen att börja synas i statsfinanser. Det kan vara viktigt att komma ihåg när vi ska analysera och utreda exakt hur svenska Europaparlamentariker röstar kring detta. 8 (M): I sådana här förhandlingar finns det alltid vinnare och förlorare. I tidningarna och nyhetsförmedlingen har man utropat som en vinnare i förhandlingarna. Jag vill fråga eftersom ligger mycket nära oss och vi utvecklar mer och mer samarbete och näringslivsutveckling med . Blev vinnare eller inte? 9 Statsminister (M): Jag vet att det finns de som påpekar att samtliga förhandlare går till sina presskonferenser och utropar sig själva till vinnare i alla sammanhang. Det är svårt att säga annat än att samarbetet i sig är en vinnare på att vi faktiskt har kunnat ingå en överenskommelse. Vi får hoppas att det nu också går att få ett medbeslut från . Jag tycker att det är tydligt att nettobidragsbetalarna, framför allt den krets som har ingått i, har nått framgång i att nå fram med budskap om att återhållsamhet med skattebetalarnas pengar måste visas på europeisk nivå, när så många länder runt om i har fått strama åt och dra ned. Det är alldeles tydligt att den gruppen har vunnit gehör. Det undgick väl ingen att också den polske regeringschefen vid sin pressträff var strålande glad över att det hade varit stora framgångar och stora flöden som går till . Jag vill understryka att det ligger nära sätt att resonera att i den mån det ska ske en omfördelning via EU-samarbetet ska det gå från rikare länder till länder som med förstärkta resurser får större möjlighet att växa av egen kraft. Det tycker jag är mer rätt än när EU ibland ägnar sig åt att ta in medlemsavgifter från rikare länder för att sedan låta de pengarna komma tillbaka till de rikare länderna. Att det mer styrs över till östra och sydöstra , med bland annat som exempel, tycker jag är rätt inriktning. 10 vice talman (MP): Tack, statsministern, för redogörelsen! tycker givetvis att det är bra att EU:s budget som helhet minskas, inte minst med tanke på den press flera av EU:s medlemsländer står under i den ekonomiska situation som befinner sig i. Principiellt är vi i också väldigt glada över den ungdomssatsning som görs, för ungdomsarbetslösheten är ett gissel i EU just nu och berör väldigt många ungdomar. Det är en dålig start för många ungdomar att börja med arbetslöshet. Åtgärder på EU-nivå tycker vi kan vara en rimlig utgångspunkt, även om vi inte vet hur de kommer att utformas. Det får vi återkomma till. måste man säga att EU:s långtidsbudget är ett misslyckande. Det moderniseras inte tillräckligt snabbt i den mening som vi tycker är viktig, både från svensk synpunkt och från EU:s synpunkt. EU måste nå de klimatmål man pratar om. EU måste stärka sin konkurrenskraft och öka sina möjligheter för framtiden, och därmed minskar EU:s chanser att gå framåt. Ur den aspekten skulle det vara viktigt att reformeringen av EU:s budget gick snabbare. Det vore inget problem om EU:s budget var . Då hade vi nog sagt att detta var en stor framgång. Men gäller budgeten framåt, ända till 2020, och det är en ganska . Ur den aspekten är det ett misslyckande, även om jag har förstått att statsministern tycker att det är ett steg i rätt riktning. Det kan man givetvis ha lite olika syn på. Åtgärder för att nå de mål som EU satt upp inom bland annat klimatområdet kräver större insatser än vad den här budgeten troligtvis kan innefatta. Jag vill gärna fråga statsministern hur han ser på detta. EU:s mål på den punkt som handlar om klimatet är ju väldigt diffust skrivna. Även om punkten finns med är den inte konkretiserad på något sätt. Det får statsministern gärna svara på. 11 Statsminister (M): har återkommande påpekat att vi vill få ett konkurrenskraftigare och mer hållbart , och då måste också den budget EU använder understödja detta på ett bättre sätt. Vad jag har redovisat till kammaren är steg som absolut har tagits i rätt riktning. Det är så mycket viktigare att säga det i ljuset av att en stor mängd länder har talat emot att minska på till exempel jordbruksstödet. I slutet av förhandlingarna var det alldeles tydligt att alla länder i grunden jämför med vad de har haft. Jag tror att alla förfarna budgetförhandlare vet att inte finns något svårare än att ta bort något som redan finns. Däremot är det lättare att dämpa ökningar på sådant man inte förut har haft. Det skedde ett visst återflöde i slutet av förhandlingarna till en lång rad länder som sade att detta är det viktigaste av allt. Bland andra utropade den franske socialdemokratiske presidenten att det viktigaste av allt var att hålla uppe nivån på jordbrukssubventionerna. När viktiga, tunga medlemsländer agerar på det sättet fungerar demokratin så att även de får sin röst hörd. Jag tycker dock att det är viktigt att påpeka att detta var en liten rörelse i slutet av mötet som ändå inte tog bort helhetseffekten. Det har skett en stor förändring med en minskning på sammanhållnings- och jordbrukspolitik och mer till infrastruktur och forskning, där väldigt många gröna krav kopplas till hur programmen ska utformas. De ska ge ett europeiskt mervärde och öka konkurrenskraften, och det ställs ofta krav på att de ska uppfylla 2020-målen i klimatpolitiken. Det är en 40-procentig ökning vi talar om, och här finns betydande ökningar av resurser som jag i grunden tycker är bra, och jag tror att också kan uppskatta dem när de väl utformas. 12 vice talman (MP): Man kan alltid reflektera kring hur snabbt det kan reformeras och hur snabbt det hela kan gå. Även om formuleringen att klimatmålen kommer att utgöra av EU:s utgifter är ett steg i rätt riktning måste man ställa sig frågan om det betyder att kan gå till sådant som är mot klimatmålen. Det hoppas vi naturligtvis inte. Vi måste se till att dessa av EU:s budgetmål verkligen gynnar det som är bra för klimatet, och ur den aspekten måste man ändå säga att den reformering på jordbrukssidan som vi skulle ha behövt, framför allt när det gäller direktstöden, förmodligen inte är tillräcklig, för den går i stor utsträckning mot klimatmålen. Den del av jordbruksstödet som heter Landsbygdsutvecklingsprogrammet är dock i många aspekter något positivt. får vi se fördelningen där. Vi hoppas att mer kan gå till landsbygdsutvecklingen och mindre till EU:s direktstöd. Det är den riktningen vi måste jobba efter. 13 Statsminister (M): Jag har också markerat ett stöd för inriktningen, precis som resonerar. Jag vill ge bilden av ett förhandlingsrum där det sitter 27 stats- och regeringschefer och där regeringschef efter regeringschef redovisar sjunkande resurser till jordbruks- och sammanhållningspolitiken. Man får inte lika mycket som man har fått förut, och detta beskrevs som utomordentligt svårt att hantera och förklara, framför allt med hänvisning till direktstöden. Detta ska ses i ljuset av att vi har varit kritiska mot att jordbrukspolitiken har varit för omfattande, och vi menar att direktstöden är direkt marknadsskadande och har därför en innehållslig kritik av detta. Men demokratins är ändå att var och en av dessa regeringschefer har hämtat mandat i sina parlament eller hos sina väljare och representerar ett synsätt där minskningar är någonting dåligt. Det har de framfört. Trots att all denna kritik kom fram kan vi nu presentera ett förslag som innebär substantiella neddragningar och en förskjutning och modernisering av budgeten som vi hoppas att också ska stödja. 14 (FP): Tack, statsministern, för redogörelsen! Jag har alltid tyckt att den politiska debatten ska handla om problem och inte om det som är gott och väl. Jag måste ändå efter att ha följt slutskedet av de här förhandlingarna säga att resultatet är en smula förbluffande. Vi kan konstatera att budgetvolymen sjunker och att den svenska avgiften gör detsamma. Vi kan konstatera att utgifterna för regionalpolitiken och jordbrukspolitiken minskar , vilket åtminstone i ett nationellt perspektiv torde vara ganska unikt. har vi väl i ett enda beslut reducerat politikområden i motsvarande utsträckning. Jag tycker också att det är ett gott tecken att den svenska avgiften sjunker trots att vår rabatt gör detsamma. Det visar att vi har gått i en strukturellt sett mycket bättre riktning. En annan del av Europeiska rådets möte handlade jag har förstått att det var i mindre utsträckning om situationen i . har vi i massmedierna kunnat följa en rätt oroande utveckling, där maliska militära förband i stället för att följa med franska trupper norrut och bekämpa islamister och tuareger angriper varandra och involveras i regelrätta strider. kommer att skicka ett drygt dussin officerare som handledare och utbildare till för att hjälpa landet att bygga upp sin militära förmåga. Givet den utveckling vi nu ser förstår jag att det här kan bli ett mycket svårt och möjligen också mycket riskfyllt uppdrag. Jag utgår från att regeringen håller sina ögon på den här utvecklingen och följer den noga. 15 Statsminister (M): Det ligger mycket klokt i det som säger. diskuterade i grunden inte den text som antogs när det gäller . Diskussionen har förts löpande mellan utrikesministrarna. Det är väl alldeles entydigt att vi ser något intressant här, nämligen att , med ett kolonialt förflutet, går in och understöder reguljära trupper i syfte att trycka tillbaka i landet verksamma terrorister och andra grupperingar. Det sker med säkerhetsrådets benägna stöd.