prot · H10939 · 2013-12-04 00:00:00 — sökte flertalet av dessa tolkar asyl i . Det är knappast för att de egentligen vill lämna sitt land, utan det är för att de och deras familjer har blivit hotade av de talibaner som fortfarande verkar i området. När svenska trupper nu lämnar är risken uppenbar att tolkarna och/eller deras familjer kommer att utsättas för livsfara. Därför lämnade jag , tillsammans med min kollega , in en motion om tolkarnas situation. Svaret från utskottsmajoriteten den gången var: Utskottet har full förståelse för motionärernas önskan att skydda de lokalanställda tolkarna i , men eftersom frågan bereds i anser utskottet att resultatet av beredningen bör avvaktas och att därför inte bör göra ett uttalande i frågan. Därmed kan motionen huvudsakligen anses tillgodosedd och avstyrkas. Eftersom ingen lösning syntes ens begärde dock och jag, i en ny motion, att regeringen ska redogöra för de konkreta åtgärder som har vidtagits för att garantera ett effektivt skydd för tolkarna. Vi har också begärt att regeringen senast samma datum återkommer med förslag till lagändringar som krävs för att kunna garantera ett effektivt skydd för lokalanställd personal som anlitas av Försvarsmakten vid utlandsoperationer . Majoriteten i utskottet har dock avslagit vår motion. I betänkandet skriver man att man erfar att en lösning är nära förestående. Återigen infinner sig de frågor som har ställts i kammaren ett antal gånger : Vad är det ni har erfarit? Gäller det alla tolkarna? På vilket sätt löser det de framtida problem vi har tagit upp i motionen? Som också har nämnts tidigare ger uppgifter i dessutom vid handen att inte ens ombuden för de afghanska tolkarna har kännedom om vad majoriteten i utskottet har erfarit. Det är vårt ansvar och vår skyldighet att stå upp för de här tolkarna, som har riskerat sina liv för och för de svenska trupper som den här har skickat till . Vi måste erbjuda dem en plats i efter den insats de har gjort. Man lämnar inte någon efter sig, herr talman. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) betänkande 2013/14:KU1 Utgiftsområde 1 (prop. 2013/14:1 delvis och redog. 2012/13:RS2) föredrogs. 96 (MP): Vi ska nu debattera betänkande nr 1, Utgiftsområde 1 . Det är alltså budgetfrågor, men det är ett annat utgiftsområde. Det är ett utgiftsområde som faktiskt omfattar . Det är en stor summa pengar, men det rör också rätt många olika delar av statens verksamhet. Här finns såväl , och utrikesförvaltningarna som med alla sina hus, ledamöter och tjänstemän. Här finns partistödet, länsstyrelserna, JO, revisorer och Datainspektionen, och här finns Hovet, inte minst, samt – med mera. Det är alltså en rad olika verksamheter som ligger under det här utgiftsområdet. Jag tänkte kort redogöra för hur tänker sig att man ska göra och vilka förändringar vi har i vårt förslag. Vi har däremot ingen reservation på själva budgeten; vi väljer att inte delta i fördelningen av anslagen, och därför skriver vi bara ett särskilt yttrande där. Vi har dock en reservation, som jag återkommer till. Vi skulle ha kunnat ha fler reservationer, men vi väljer att göra en . Den stora insats vi vill göra på det här området i årets budget är en kraftig ökning av anslaget till länsstyrelserna, som vi uppfattar är underfinansierade och har ett väldigt ansträngt ekonomiskt läge. Det handlar om flera olika saker vi tycker behöver få mer resurser. En viktig fråga handlar om kvinnojourerna i . Jag stod faktiskt i den här talarstolen för inte , i en debatt med , och föreslog att vi skulle ha ett ordentligt, fast grundanslag som kunde se till att vi får en mer långsiktig grundfinansiering för kvinnojourerna i . Vi blev också i budgetförhandlingarna därefter överens om att skapa ett sådant anslag, vilket har bidragit starkt till att stärka kvinnojourernas ställning. tycker vi dock att det delvis har urholkats. Det syfte som i grunden fanns har nämligen inte fullt ut uppnåtts, utan man använder de anslag som finns kvar mer till tillfälliga insatser och projekt än till en grundfinansiering, som vi avsåg. Därför anser vi att det skulle behövas ytterligare insatser för att stärka stödet. Också när det gäller miljöskydd, naturvård och djurskydd behövs det rejäla insatser för att stärka verksamheten från länsstyrelsernas sida. När det gäller djurskydd vill vi avsätta ytterligare till länsstyrelserna för att de ska klara av verksamheten med att ha kontroller ute i landet på ett bra sätt. Det har blivit mycket sämre sedan den borgerliga regeringen tillträdde. Vi fick i och för sig igenom en viss höjning av anslaget , men det krävs ytterligare insatser för att det ska bli bra. Vi har även förslag om att förstärka verksamheten när det gäller integritetsskyddet i . Här har vi en rad olika myndigheter som spretar åt lite olika håll, och vi skulle från sida vilja slå samman myndigheterna och stärka insatserna totalt sett. Det innebär att till exempel Datainspektionen, som ligger under KU:s ansvars- och utgiftsområde, skulle försvinna och ingå i den nya integritetsskyddsmyndigheten. Vi tror att det där finns möjligheter både till en effektivare myndighetsorganisation och till ett större samlat grepp för att hantera de allt större och växande frågorna när det gäller integritetsskyddet. Även för nationella minoriteter tycker vi att vi bör förstärka insatserna. Vi har i grundlagen skrivit in att vi har fem nationella minoriteter i . Det gör att riksdag och regering får ett särskilt ansvar som de ska se till att uppfylla när det gäller språk, kultur och andra saker. Vi anser att vi, för att klara den uppgift och det ansvar som vi har tagit på oss, behöver förstärka insatserna där. Den reservation som vi har i betänkandet handlar däremot om en delvis annan sak, och det är utrikesförvaltningens organisation. Det handlar om fredspolitik. Vi upplever att inte har någon tydlig fredspolitik. Det här får konsekvenser för säkerhetsfrågorna, säkerhetspolitiken, Försvarsdepartementet och . Vi har beredskap – som i och för sig kanske har blivit sämre – för att bemöta väpnade konflikter, men vi har inga system för att säkra fred och arbeta mer aktivt för fredssträvanden. Det finns varken någon fredsenhet inom eller någon konsensus om vad begreppet fred egentligen står för. Därtill kommer att inte deltar lika aktivt som tidigare i medlingsuppdrag. vill betona fredsarbetet, där militära insatser görs överflödiga eller åtminstone mindre nödvändiga till förmån för civila och långsiktiga engagemang för att förebygga väpnade konflikter och bygga hållbar fred. Fredssträvanden bör i större utsträckning vara utgångspunkten för organisationen av säkerhetsarbetet i och Försvarsdepartementet. Det är en fråga som vi vill ge regeringen till känna. Vi tycker att det är en viktig ändring av den svenska säkerhetspolitikens inriktning som vi strävar efter och som regeringen kan välja att organisera på lite olika sätt. försummas det alltför mycket. 97 (S): Socialdemokraterna har en reservation tillsammans med om återinförande av avgifter vid djurskyddskontroller. avskaffade alliansregeringen möjligheten till avgifter för djurskyddskontroller. Vi menar att den berättigade överföringen till av denna tillsyn borde och bör stödjas med en avgiftsmöjlighet. Som det är nu har djurskyddskontrollen kommit att minska. Jag yrkar därför bifall till reservation 4, herr talman. I vårt särskilda yttrande, som baseras på vår motion om utgiftsområdet, finns det med ett allmänpolitiskt perspektiv. ska ha lägst arbetslöshet i Europeiska unionen 2020. Den största delen av en anslagsökning med ska enligt våra förslag gå till en stärkt utlandsrepresentation för att främja svenska företag på viktiga marknader. Det är olyckligt att alliansregeringen valt att lägga ned generalkonsulaten i och . Det verkar som om handelsminister inser att bland annat den socialdemokratiska motionen pekar på en väsentlig brist i den förda handelspolitiken. I en artikel i , när arbetet i pågick om de här frågorna, lade handelsministern fram förslag till nya prioriteringar av svensk handelsdiplomati. Det är bra. Men de konkreta förslagen är små och lågt finansierade. De berör dock samma områden som de förslag som vi socialdemokrater lägger fram – och finansierar på riktigt. Det gäller , Kanton i , i och i . Förre presidenten i , vice ordföranden i och ordföranden i tsunamikommissionen har låtit publicera en uppsats som heter Undersökningskommissioner – extraordinära inslag i the . beskriver hur användningen av begreppet kommission i vårt offentliga liv har utvecklats. Han knyter an till tidigare uppsatser; han är nu inne efter ca 1999. Han ger några exempel. Han talar om 2002, som handlade om förtroendet för svenskt näringsliv. Han tar upp den – som den blev – väldigt omfattande kommission som granskade den svenska säkerhetspolisens verksamhet . Han var också ordförande i den katastrofkommission som tillsattes i samband med . När Hirschfeldt går igenom vad kommissioner står för menar han att de är undersökningskommissioner som ofta har till uppgift att klarlägga misslyckanden och bidra till att skapa ny legitimitet och nytt förtroende. Har myndigheter agerat lagenligt? Har de agerat lämpligt? Vem är det som har ansvar för ett tillkortakommande? om , som Hirschfeldt personligen ledde, satte sig före att ta upp frågan om att granska ett händelseförlopp utifrån medborgarnas förväntningar på grundnormerna i samhället. Man menade att man ville sakligt värdera hur politiker och högre tjänstemän i sin verksamhet för det allmänna svarat upp mot de krav som situationen ställt dem inför. Det är det som menar: att en kommission kan bedrivas som en ansvarsdiskussion. Den går alltså inte i någon mån in på det som är och granskning. De kan komplettera varandra. En när det gäller Nuonaffärens hantering i regeringskansli och regering skulle kunna bestå av experter, föreställer jag mig – företagsekonomer, nationalekonomer och jurister – men också människor med praktisk erfarenhet av stora fusioner i näringslivet och kanske inom den halvt offentliga verksamheten. Det skulle kunna tillföra en dimension av kunskap, förståelse för vad som har gått fel och därmed ett slags ansvarsutkrävande. Våra socialdemokratiska krav på en när det gäller Nuon är, menar vi, ett naturligt led i hur vårt offentliga system arbetar med undersökningskommissioner. Det är det som vi är ute efter – en som skulle kunna penetrera självständigt de beslutsprocesser som ledde fram till vad som ter sig som det kanske största offentliga statliga misslyckandet i att utöva ägarrollen. granskning har kommit i gång. Jag går såklart inte in på det här, men visst hade det varit utmärkt om vi hade vetat att här finns en som delvis och helt skulle kunna lämna oss information om varför det blev som det blev. Finns det åtgärder som behöver riktas om? Hur ska staten kunna utöva sin ägarroll i statligt ägande inom den blandning av privaträttsliga och offentligrättsliga normer som gäller för den verksamheten? Vi beklagar att regeringen inte har sett på Nuonaffären som en sådan sak som behöver granskas för att åstadkomma förtroende och förståelse för komplexa beslutsprocesser. På detta sätt vill vi beklaga men fortfarande stå för att regeringen skulle ha möjlighet att tillsätta en för denna besvärliga affär i sitt förflutna. 98 (SD): Inte heller vi har någon reservation, utan i ett särskilt yttrande anger vi de avvikande uppfattningar vi har gentemot regeringens förslag. Vi föreslår en höjning av anslaget till med 5 miljoner jämfört med regeringens förslag. Vidare föreslår vi en ökning av anslaget till länsstyrelserna, främst i syfte att intensifiera länsstyrelsernas djurskyddskontroller. Där vill vi ge 45 miljoner mer. Anslaget till stöd för politiska partier vill vi minska med drygt 17 miljoner, och anslaget till åtgärder för den nationella minoriteten romer tycker vi ska utgå eftersom anslaget har visat sig vara verkningslöst. I övrigt har vi ingen annan uppfattning än den regeringen visar i sitt förslag. 99 (V): Vi diskuterar här alltså budgeten för det som heter Utgiftsområde 1 . har ett helt budgetförslag, och vi har ett särskilt yttrande som beskriver vår budgets huvudinriktning. Här vill jag bara kort nämna de förslag som gäller just utgiftsområde 1. Vi har inte heller någon reservation när det gäller själva anslaget, men vi har alltså ett särskilt yttrande. föreslår att riksdagsledamöternas arvoden ska knytas till av ett prisbasbelopp och att extraersättningar direkt kopplade till riksdagsuppdraget ska upphöra. Vi anser helt enkelt att arvodena ligger alldeles för högt. Vår uppfattning är att vi inte ska ha ledamöter som har helt andra ekonomiska villkor än majoriteten av den befolkning de företräder. Arvodena ligger för högt , och detta skulle ge en reducering av anslaget till partier och ledamöter med 62 miljoner. Vi vill också öka anslaget till justitieombudsmän med 5 miljoner. Det finns ett behov av att inrätta en enhet som ska arbeta med att granska hur de mänskliga rättigheterna efterlevs i . Det finns flera saker som har hänt som visar det. Jag kan till exempel nämna registreringen hos polisen i som något som skulle kunna granskas inom en sådan myndighet. I vårt förslag ingår också en minskning av anslaget till kungliga hovstaten med 12 miljoner. I anslutning till det vill jag också yrka bifall vår reservation 1 om ökad insyn i kungliga hov- och slottsstaten. tog vi ett enigt beslut om ett tillkännagivande till regeringen om att ta upp frågan om förbättrad redovisning med hovet. Regeringen har återkommit, och redovisningen för hovstaten kommer att utvecklas och kommer i stort att se ut som redovisningen för slottsstaten. Det är bra, men uppfattning är ändå att insynen bör utvidgas ytterligare. Statschefen har specificerade uppgifter, och hur dessa utförs och hur anslaget används för dessa uppgifter bör absolut kunna granskas. Vid förra årets debatt om det här utgiftsområdet framfördes synpunkter på att jag inte riktigt var på gott humör och att det var grinigt av mig att inte vara nöjd med det beslut om insyn i hovet som vi hade tagit tidigare. Vidare anfördes att jag borde vara mindre sur och mer glad. Min uppfattning är att tolkningar av mitt sinnestillstånd inte hör hemma i debatten, och jag hoppas att jag slipper sådant . I utgiftsområdet ingår också länsstyrelserna och deras uppgifter. En av uppgifterna för länsstyrelserna är djurskyddskontroller, där har en reservation tillsammans med Socialdemokraterna som har yrkat bifall till. Det behöver alltså inte jag göra. Djurskyddet behöver stärkas, och det behöver göras fler kontroller. Om länsstyrelserna får möjlighet att ta ut en avgift för kontroller, som man har i många andra sammanhang där det görs kontroller, har man också en möjlighet att utöka antalet kontroller. Vi tycker att det är fullt rimligt. har också en reservation som gäller olika delar av utrikesförvaltningen. Det jag vill passa på att tala om här gäller behovet av en handläggare på alla ambassader som ansvarar för jämställdhetsarbetet. Den svenska representationen utomlands är en viktig resurs för vår utrikes-, bistånds- och näringspolitik. För att kunna analysera maktordningen mellan kvinnor och män och de olika sätt den visar sig på runt om i världen krävs det kunskap. Att arbeta fram metoder för att bryta könsmaktsordningen kräver ännu mer kunskap. De svenska ambassaderna skriver rapporter om situationen för de mänskliga rättigheterna. Man tar också fram underlag för samarbetsstrategier för utvecklingssamarbetet. I dessa är det mycket viktigt att det finns med en tydlig analys utifrån ett könsmaktsperspektiv. Därför måste kompetensen höjas, och alla ambassader behöver ha en handläggare som ansvarar för jämställdhetsarbetet. 100 PER (M): Låt mig inledningsvis yrka bifall till regeringens budgetproposition i vad avser utgiftsområde 1. Precis som ordföranden sade diskuterar vi nu budget, där de största anslagsposterna är de till , inklusive våra ambassader runt om i världen, länsstyrelserna, , allmänna val och demokrati samt presstöd och partistöd. Vi behandlar också årsredovisning för samt 31 motioner med anknytning till utgiftsområdet. Det är nu åttonde gången som jag föredrar KU:s budget. har det varit hårda ord och kryddig debatt, och ibland har det varit ganska lugnt och sansat. Kryddigast var det väl i samband med att den spretiga oppositionen enades om att ta bort 300 miljoner från . Det var naturligtvis en rolig seger för oppositionen men mindre roligt för dem som blev av med jobbet i och de ambassader vi var tvungna att stänga. Vi har också haft en del hårda ord om partifinansieringen. och även förrförra året tyckte jag att vi fick en lugnare debatt och en större samsyn om att det är viktigt att i de stora dragen vara överens om KU:s budget, för det är ju i mycket kärnan i vår demokrati som det handlar om. Vi försöker nu hitta lösningar i stället för låsningar. Det är därför med glädje jag ser att Socialdemokraterna den här gången inte är ute efter att ta bort några 300 miljoner till utan tvärtom ökar på med 50 miljoner. Det är bra. Jag hade möjligen velat se lite mer av långsiktighet. Låt mig den här gången lyfta fram tre saker. Den första är den ökade insynen i hovstaten, som flera redan har varit inne på. Den andra är presstödsutredningen. Och den tredje är partifinansieringen. Som har sagts här i talarstolen försöker vi tillsammans med hovet ha en diskussion för att öka insynen i både slottsstaten och hovstaten. har man successivt ökat insynen, och finns det en ny överenskommelse mellan regeringen och som är en komplettering av de tidigare och gör att vi får ännu lite mer öppenhet. Jag ser fram emot nästa årsredovisning och att se hur detta ser ut i verkligheten. Relativt blev vi färdiga med vår presstödsutredning. Att jag tar upp den redan nu innan den knappt har hunnit ut på remiss beror på att vi var överens om att flera av de förslag vi kom med skulle kunna genomföras . Det gäller kanske framför allt en del av de förslag vi hade som ger en modernisering, som gynnar ökad affärsmässighet och entreprenörskap och som handlar om att man behandlar tryckta tidningar och digitala tidningar likadant. Man behöver inte vänta till 2017 för att besluta om det. Jag tror att vi skulle kunna få en proposition och att vi kanske skulle vara i mål med de ändringarna . Sedan är det den proposition om partifinansiering som vi allihop väntar på. arbetar för fullt med den, och den ska ligga på vårt bord innan vi har juluppehåll. Då kommer vi att få en lag som till stora delar kommer att ersätta den överenskommelse som har funnits mellan sju partier i den här kammaren förut. Det tror jag är bra. Då kommer det att omfatta både partier och kandidater som ställer upp i val till eller till . 101 (FP): startar budgetdebatten om de olika utgiftsområdena. Vi talar nu om de pengar som ska gå till rikets styrelse. Det handlar om . Partierna är till största delen överens om hur dessa pengar ska användas. Men på några ställen skiljer vi oss åt. Det är förstås det som vi tar upp i debatten. Jag tänkte starta med att säga att det är positivt att regeringen och har enats om att öka insynen i hovets ekonomi. Detta är ett svar på tillkännagivande och gör att det från och med nästa redovisning blir lättare att följa hur skattebetalarnas pengar används i hovets verksamhet. Det är mycket välkommet. Våld i nära relationer är ett stort samhällsproblem, och det kränker de slagnas och barnens mänskliga rättigheter. Det är viktigt att kunna säkerställa ett långsiktigt stöd till kvinno- och mansjourer och att bekämpa själva våldet. motionerar om att anslå mer medel till länsstyrelserna för att kunna uppnå den långsiktigheten. I det sammanhanget vill jag framhålla att det finns statsbidrag att söka från . Och alliansregeringen har beslutat att permanent höja medlen till kvinnojourerna. vill jag påminna om att det har gjorts ändringar i socialtjänstlagen som mycket tydligt anger att kommunerna har och ska ta ansvar för att kvinnojourerna ska kunna bedriva ett bra arbete. Eftersom det inte bara är mer pengar till jourerna som behövs utan ett helhetsgrepp har regeringen utsett till nationell samordnare mot våld i nära relationer. Hon ska komma med en slutrapport . Innan tar initiativ i denna fråga gör vi klokast i att invänta Götblads rapport, som ska baseras på en grundlig genomgång av frågor kring stöd och skydd för våldsutsatta. När det gäller Socialdemokraternas förslag kring förändringar i utrikesförvaltningen vill jag kommentera det genom att hålla fast vid att det är regeringen som även fortsatt ska besluta om vilka ambassader och representationer som ska finnas, självklart i samråd med . Det pågår ett arbete inom för att få ut mesta möjliga av de resurser som satsas på utlandsrepresentationen. Ambassader och konsulat läggs ned, tillkommer och omorganiseras. I flera fall jobbar man också på att samordna sig med andra länder, vilket kan ge vinster både politiskt och administrativt. På så sätt kan skapa effektivitet och möjliggöra närvaro på fler platser i världen. Jag ska säga några ord om långsiktighet i utlandsförvaltningen. Det är nu nära exakt oppositionen, med Socialdemokraterna i spetsen, drev igenom besparingar på 300 miljoner i . Självklart påverkade detta UD och utrikesrepresentationen, som är en del av . Eftersom Socialdemokraterna insåg att det var ett dåligt beslut som oppositionen hade tvingat igenom kom pengarna tillbaka året därpå, det vill säga 2012. vill alltså Socialdemokraterna plussa på 50 miljoner till ambassader. Hur det är med långsiktigheten i det initiativet vet vi inget om, eftersom Socialdemokraterna, till skillnad mot övriga oppositionspartier och vad som är praxis, enbart har lämnat en ettårsbudget, det vill säga en budget , och inte en budget för . De fleråriga budgetförslagen skärper kraven på ekonomisk realism i partiernas politik. Mot bakgrund av både svag redovisning och mandatperiodens hattighet i anslaget är det alltså svårt att se Socialdemokraternas röda linje i fråga om utrikesförvaltningen. Demokrati innebär inte bara att majoriteten får sin vilja igenom. Det innebär också skydd och rättigheter för minoriteter. Därför hanterar KU stödet till fem nationella minoriteter. Alliansregeringen har med i spetsen gått fram med sjumilasteg gällande minoritetspolitiken. Det gäller både rättigheter i lag och resurser avsatta för minoritetsarbete. Vi kan nu se att oppositionens partier både vill öka och vill ta bort anslag på detta område. Till vill jag säga: Visst finns det mer att göra på det området. Extra pengar skulle säkert kunna komma väl till användning. kan jag konstatera att detta område, totalt sett, har fått stora ökade resurser, och minoritetspolitiken har kraftigt förstärkts . vill självklart att detta också fortsätter. I dessa tider, då förtroendet mellan romer och majoritetssamhället fått sig en ordentlig törn, vill rakt av kapa resurserna till åtgärder för att bryta det utanförskap som många romer lever i. Jag vill understryka att de pengar som finns avsatta för den nationella minoriteten romer inte går direkt till den romska gruppen utan till det arbete som bedrivs för att öka romers deltagande i samhället, till exempel genom att motverka låg utbildningsnivå och arbetslöshet. menar att anslaget ska avskaffas – nu läser jag ur deras motion – för att anslaget har en flagrant etnisk prägel. Så kan man uttrycka sig om man inte vill se att romer lever i ett djupt utanförskap och ofta utsätts för diskriminering. Det är något som påverkar inte bara dem utan hela vårt samhälle. Frågan är: Ska vi blunda för hur det ser ut, eller ska vi försöka göra något åt det? Vi i Alliansen ger inte upp. De bakslag som har förekommit med stora förtroendeförluster mellan romer och det offentliga stärker oss ytterligare i att aktiva insatser behövs. Vi satsar nu medel för att möjliggöra en utökning av de så kallade brobyggarna med romsk språk- och kulturkompetens, som har fungerat väl som en länk mellan enskilda och offentlig verksamhet.