prot · H10948 · 2013-12-17 00:00:00 — motsätter sig den utvidgningen av möjligheten för Arbetsförmedlingen att hantera känsliga personuppgifter i samband med aktivitetsrapporterna. Det kan verka som en liten sak, men systemet med aktivitetsrapporter är byråkratiskt. Det är problematiskt redan i utgångspunkten. Framför allt är det ytterligare ett exempel på hur sådana här kontrollsystem liksom får en egen dynamik och ett eget liv och på att ingrepp i den personliga integriteten inte väger så tungt när det kommer till kritan. Vi menar att det finns goda grunder för att sätta en gräns här. Men det är snart jul. Allra sist vill jag understryka att jag är väldigt glad över att ett enigt utskott har valt att bifalla ett motionsyrkande från om att regeringen skyndsamt, alltså inte om , ska återkomma med förslag utifrån , som nämndes tidigare, alltså om funktionshindrades situation på arbetsmarknaden. Det är viktigt, och det är bra. Förutom att jag vill önska god jul och så vidare vill jag säga att jag står bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 6. 81 (M): Det är en myt att alliansregeringen skulle ha misslyckats med jobben, tvärtom är arbetslinjen det bästa regeringen åstadkommit. Orden är inte mina utan en ledarskribents, i en artikel publicerad i en av landets största kvällstidningar . Hon menar att det är ett underbetyg åt medierna men också åt politiken att man inte har lyckats föra ut den verklighetsbilden. Jag skulle vilja bidra och hjälpa till att förmedla den positiva bild som vi kan ge av . Just nu ser vi en positiv utveckling på svensk arbetsmarknad. Antalet jobb ökar, antalet människor i arbetskraften ökar och fler människor som har stått långt från arbetsmarknaden har kommit i sysselsättning. Vi kan skönja en återhämtning på arbetsmarknaden av lågkonjunktur. Färska siffror från Arbetsförmedlingen visar att prognoserna pekar uppåt. Fler människor i arbetskraften är positivt, och fler behövs för att möta framtidens arbetskraftsbehov. Arbetslösheten bedöms minska från till . Enligt samma prognos beräknas antalet sysselsatta öka med 116 000 personer . Då var det brinnande högkonjunktur. kan vi konstatera att vi är tillbaka på samma nivå när det gäller sysselsättningsgraden, detta trots historisk lågkonjunktur – den värsta vi har haft i . Lågkonjunkturen slog in med full kraft, och svallvågorna blev höga och svepte in över hela landet. I allt detta har stått förhållandevis starkt. I stället för att förlora arbetstillfällen blev jobben fler. Under 90-talskrisen förlorade en halv miljon arbeten. arbetar 200 000 fler än 2006. uppgick antalet sysselsatta till 4,7 miljoner i . Det är en ökning med 90 000 personer . Det är ungefär lika många som bor i . ökade antalet sysselsatta ungdomar med 44 000 personer. Bland utrikes födda ökade antalet sysselsatta med 37 000 personer. har den näst högsta sysselsättningsgraden i EU efter och den högsta i åldersgruppen 20–. har den näst lägsta långtidsarbetslösheten i EU efter . har den näst lägsta långtidsarbetslösheten bland unga i EU. Fler i arbete betyder mer att dela på. Fler i arbete leder till mer skatteintäkter. Mer skatteintäkter har gjort det möjligt för alliansregeringen att satsa 30 miljarder extra till välfärdens kärna. Arbetslinjen betyder fler händer i vården och fler lärare i skolan. En av de största utmaningarna på arbetsmarknaden är att fler unga ska komma i arbete. Alliansregeringen jobbar brett för att vidta extra åtgärder så att företag ska kunna anställa fler ungdomar. Arbetsgivaravgifterna för unga har halverats. Vi har infört nystartsjobb och instegsjobb, och vi arbetar för starkare koppling mellan skola, arbetsliv och fler lärlingsplatser. Vi har sänkt restaurangmomsen så att fler ungdomar ska få chansen till ett första jobb i en bransch där en tredjedel av de anställda är just ungdomar. Många unga som söker jobb upplever en hopplöshet inför det faktum att de har för lite arbetslivserfarenhet. Hur ska man få det om man aldrig får chansen till ett jobb? Syftet med yrkesintroduktionsavtal som alliansregeringen träffat med parterna är just att ge unga chansen till den viktiga första arbetslivserfarenheten. går vi vidare och satsar på YA-jobben. YA-jobben går ut på att arbetsgivarna får en kraftig lönesubvention och handledarstöd, som ungdomarna får möjlighet att komma in på en arbetsplats, skaffa sig värdefull erfarenhet och en avtalsenlig lön. Uppskattningen är att systemet kommer att omfatta 30 000 unga . Låt mig återkomma lite till restaurangbranschen. När sänkningen av restaurangmomsen infördes hann reformen knappt träda i kraft förrän oppositionen stod och knackade på dörren och frågade efter utvärderingen av reformen som regeringen har infört. finns det utvärderingar. Utvärderingarna pekar alla åt samma håll. De pekar uppåt i en positiv riktning där utvecklingen av jobben i branschen har förstärkts. menar att 4 000 nya årsarbeten har skapats till följd av införandet av momssänkningen. egna siffror visar att 10 500 nya arbetstillfällen har skapats. Enligt branschen har antalet årsarbetare i samtliga de län som Socialdemokraternas ledamöter i arbetsmarknadsutskottet representerar vuxit. Antalet årsarbetare i sektorn har vuxit, liksom i hela landet. Jag har gjort några nedslag och har tittat på de län som Socialdemokraterna representerar, och så har jag även tittat på mitt eget län . Med risk, fru talman, för att jag låter som en bingoutropare kommer det att bli många siffror, men jag hoppas att ni har överseende med detta. I ökade antalet anställda i branschen . Det är 3 824 personer. I fick 294 personer nytt arbete i branschen. Det är en ökning . I är det 137 personer. Det är en ökning . I ökade antalet med 1 549 personer. Det är en ökning . I var det 369 personer som fick ett nytt arbete, och det är en ökning . I var det 900 personer. Det är en ökning . I , där jag själv hör hemma, var det en ökning med 281 personer. Det är en ökning . Tre av fyra restaurangföretagare menar att de skulle tvingas säga upp personal om momsen höjs. Vad är då Socialdemokraternas besked till alla dessa unga människor som har fått riktiga jobb? Är det att de inte behövs? , som jag själv kommer från, är ett exportberoende län, till och med lite mer exportberoende än snittet i . Jag ser med glädje att det finns sektorer som växer. Vi ser att trenden är att industrijobben försvinner och att det är i den privata tjänstesektorn jobben växer fram. Därför är jag glad att vi skapar arbetstillfällen som inte kan flytta från landet. Socialdemokraterna säger sig vilja satsa på exportindustrin. Det är gott nog. Men det är svårt för svenska politiker att styra över efterfrågan i världen. Trenden håller i sig, industrijobben minskar i antal och det finns andra sektorer som växer fram. kritiserade ordföranden i Hotell- och Restaurangfacket momssänkningen och kallade den en skrivbordsprodukt. , , säger att oppositionen har sagt att man vill höja restaurangmomsen, men det tycker inte facket är någon bra idé. Hotell- och restaurangfackets ordförande hoppas att Socialdemokraterna djupt överväger om de inte ska ompröva beslutet. Facket sade länge nej till en sänkt restaurangmoms eftersom de ansåg att den kostade för mycket pengar. har de konstaterat att det inte ligger på dem att ta så långt ansvar för den ekonomiska politiken, utan de måste se till vad som gagnar branschen. Enligt ordföranden finns det goda skäl att anta att momssänkningen gjort att svarta jobb blivit vita. Hon tror även att momssänkningen har bidragit till att antalet konkurser i branschen har minskat. Facket ser i statistiken att konkurserna i branschen har minskat. Om det finns en koppling mellan sänkt moms och minskat antal konkurser tycker facket att det finns starka skäl att behålla momssänkningen. Vad är Socialdemokraternas svar till Hotell- och Restaurangfacket? Vad är Socialdemokraternas besked till medlemmarna i Hotell- och Restaurangfacket? Varför säger nej till vissa jobb, och varför vill ni försvåra för en viss typ av företagare möjligheten att anställa unga människor? En tredjedel av alla nya ungdomsjobb har skapats i restaurangbranschen. Socialdemokraternas ambition är att ha lägst arbetslöshet i . Det är en god ambition. Men hur ska jobben bli fler när ni vill lägga större ekonomiska bördor på företagen och när ni säger nej till befintliga jobb? Det innebär att Socialdemokraterna måste skapa förutsättningar för 280 000 nya jobb. Vilka förslag har ni för att jobben ska bli fler? Jobben skapas främst i företagen. För mig är det viktigt att arbetslinjen alltid startar just i företagandet. Fyra av fem nya jobb skapas i småföretagen. När tillträdde som partiordförande för gjorde man ett nummer av hur näringslivsvänligt partiet nu skulle bli. En mätning som låtit göra bland landets företagsledare visar dock , ungefär efter att tillträdde, att av företagsledarna tror att en S-regering skulle ge ett bättre företagsklimat än . Alliansen satsar på reformer för att skapa riktiga jobb. Oppositionen satsar i budgeten på arbetsmarknadsåtgärder. Är detta en återgång till gammal socialdemokratisk Amspolitik, göm-och-glöm-statistik som lämnade människor därhän och ökade utanförskapet, en politik som IFAU dömt ut som ineffektiv, missriktad och dyr? Utanförskapet har minskat. Fler människor har ett arbete att gå till. När konjunkturen vänder är det Alliansens arbetslinje som kommer att ge vind i seglen. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 82 (S) replik: Det här är första debatten i mellan mig och , så jag lyssnade med stort intresse på anförandet. Om man ska tro ska man bara mäta antal och inte andel. befolkning har ökat med ungefär en halv miljon sedan regeringen tillträdde. Det skulle vara helt anmärkningsvärt om vi inte hade haft en ökad sysselsättning eller fler anställda i viktiga verksamheter. Det som är problemet är naturligtvis att andelen människor i arbete inte har ökat. Antalet anställda i välfärden, till exempel, har i förhållande till de uppgifter man har faktiskt minskat. Jag lyssnade noga och hör att beskriver ett land som badar i mjölk och honung. Det är alltså utmärkt i . Vi har massor med personal i vården. Vi har fullt med lärare i skolorna. Vi har en arbetsmarknad som går som tåget och där folk får jobb. Är det någonting som behöver ändras i politiken, ? 83 (M) replik: Det finns inget direkt samband med att vi blir fler invånare i och att jobben blir fler. Att jobben blir fler beror på att vi har skapat förutsättningar för företag att anställa. Det finns ingen automatik i att om vi ökar i antal kommer också jobben att bli fler. Det fungerar inte så, utan det vi måste göra är att föra en politik som är bra både för företagare och för dem som blir anställda för att på så sätt kunna se till att jobben blir fler. Det är det fokuset som den här regeringen har haft. Vi säger inte att allting är bra. Mycket av det som oppositionen framför som kritik hade jag kanske kunnat förstå, fru talman, om vi hade befunnit oss i ett annat land i . Det är inte så att allting har misslyckats och att allting är sämre. Det kommer människor hit, och vi vet att vi har utmaningar när det gäller arbetskraft. Vi behöver bli fler för att vi ska kunna bibehålla personal i till exempel vården. Arbetskraften måste bli större. Vi måste bli fler för att kunna klara de utmaningar som vi står inför. 84 (S) replik: Om man tycker att man har misslyckats eller inte beror helt och hållet på vilken ambitionsnivå man har. Om man tycker att det är helt okej att vi har en tredubbling av långtidsarbetslösheten bland unga, om man tycker att det är helt okej att vi har 70 000 personer som har varit arbetslösa och om man tycker att det är helt okej att vi har en arbetsmarknad där vi trots många lediga jobb har en hög arbetslöshet, alltså en väldigt dålig matchning, är det såklart inte ett misslyckande. Bedömningen av vad som är ett misslyckande eller inte är helt i förhållande till vilken ambitionsnivå man har. Om man har ambitionsnivån att vara ett mediokert land på en medioker Europanivå, då är vi ett land som klarar det. Men om man har en högre ambitionsnivå, att inte ska vara ett land som alla andra utan faktiskt ska ha högre ambitioner än andra länder och gå mot full sysselsättning, är politiken i så fall ett praktfullt misslyckande. Det var lite intressant att höra att hade en alldeles egen teori. Det skulle vara intressant att höra vad hon grundar den på. Det faktum att ett land har en ökande befolkning i arbetsför ålder har inget samband med förutsättningar för nya jobb, säger hon. Skulle detsamma gälla i ett land med en minskande befolkning i arbetsför ålder? Då finns det alltså inte heller något samband med att det kanske blir färre jobb? Det kan vara så, men det är en teori som jag inte har tagit del av tidigare. Det kunde vara intressant att få höra mer om den. Låt mig avsluta med en fråga om en politik som kan leda till att det faktiskt skapas jobb, näringspolitiken. sade att industrijobben blir färre. Då vill jag fråga: Delar du, , statsministerns uppfattning att industrijobben i praktiken är försvunna från ? 85 (M) replik: Jag tycker att den här regeringen har varit tydlig från början med att man har en hög ambitionsnivå. Alliansregeringen har haft ett fokus när den tillträdde 2006, och det är att människor ska komma in från utanförskap och in i innanförskap. Det har vi bidragit till. Vi har sett att människor kommer i arbete. Vi ser att det är fler sysselsatta , och vi är uppe i samma sysselsättningsgrad som vi hade före krisen. Då var det en socialdemokratisk regering. Om du tycker att det är ett misslyckande , , måste det då också ha varit ett misslyckande. Då var det ändå högkonjunktur. Problemet var att Socialdemokraterna inte lyckades skapa arbetstillfällen. Vi hade en jobblös tillväxt. Ja, industrijobben försvinner i stor utsträckning. Vi ser en sådan utveckling. Jag pratade med företrädare för industrin som sade att de har sett den här förändringen . Det får effekter och konsekvenser. Men vi måste göra oss beredda på vad det innebär. Vi vet att tjänstesektorn växer. Det gör den därför att industrin går bra. Det ena drar det andra; det ena behöver inte utesluta det andras tillväxt. Det är en successiv minskning av industrijobben. Det har naturligtvis delvis att göra med en konjunktur där det vi producerar inte efterfrågas från omvärlden i samma utsträckning som . Ta till exempel den busstillverkning som har skett i . Efterfrågan på bussar minskar därför att de som har handlat av har en ekonomisk kris för ögonen. Det gör att man får omstrukturera i företagen. Man behöver kanske göra om inom ens eget företag. händer det att jobben försvinner någon annanstans inom , det vill säga att man flyttar verksamheten där man har kapacitet. försvinner jobben utomlands. 86 (MP) replik: Jag skulle vilja fråga om stöd till att starta näringsverksamhet. Jag läser i Arbetsförmedlingens faktablad till arbetssökande i denna fråga om vem som kan få stöd till start av näringsverksamhet. Man har räknat upp sex grupper. Du ska vara och anmäld som arbetssökande på Arbetsförmedlingen eller riskera att bli arbetssökande. Du kan vara under , men då måste du ha en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Du kan vara under om du har kommit till och har rätt till etableringsinsatser som nyanländ invandrare. Du kan vara under , men måste ha fyllt , om du deltar i jobbgarantin för ungdomar. Vi vet att det tar . Du kan vara under ifall du deltar i jobb- och utvecklingsgarantin, vilket naturligtvis också tar tid. Eller så ska du bo i ett stödområde. Det var uppräkningen av de olika kraven. Jag skulle vilja höra från vad för typ av idé har kring de här kraven. 87 (M) replik: Jag börjar med att säga att jag delar uppfattning att det är bra att människor går in som företagare som en lösning av en del av problemen inom arbetsmarknadspolitiken. fokuserar vi , både i skolan och i utbildningen, på att vi ska bli anställda i stället för att driva företag. Vi behöver fler som driver företag. Framför allt tycker jag att det är positivt när unga människor väljer att göra det. Vi har flera former för det, till exempel Ung Företagsamhet, UF, som ger en möjlighet för unga människor att prova på. Vi vet att de som har drivit företag i UF-sammanhang har en större överlevnadsgrad på sina företag. Jag tycker att det är positivt. Från 25-årsgränsen finns det undantag, ja. Det finns fler som har påpekat att möjligheten till starta-eget-bidrag utanför ramen för Arbetsförmedlingen kanske borde ses över. Det finns faktiskt människor som vill starta företag och driva det som sin försörjning. Det är möjligt att det ska vara en homogen åldersgräns. Det finns flera skäl till att vi bör uppmuntra fler unga människor att starta företag. 88 (MP) replik: I betänkandet står det att utskottet kan konstatera att stöd till start av näringsverksamhet är ett arbetsmarknadspolitiskt program som visar goda resultat, vilket också tar upp. Vidare står det att stödet har fått en flexiblare utformning när det gäller vem som kan ta del av stödet. Vi tycker att det är bra att stödet har utvidgats. Jag tolkar svar som att hon uppfattar det som positivt. Utskottsmajoriteten tycker att stödet ska fortsätta att vara ett arbetsmarknadspolitiskt program som riktar sig till arbetslösa och i vissa fall till personer som riskerar att bli arbetslösa. Men problemet finns just bland de unga. Risken för att någon som tillhör gruppen unga ska bli arbetslös är ju betydligt större än för många andra grupper. Vi från har uppfattat att det finns krav från de aktörer som jobbar med att försöka få in unga på arbetsmarknaden. Därför borde stödet till start av näringsverksamhet – som är så lyckosamt och en bra åtgärd – innefatta även dem som har fyllt , men som inte har hamnat i den destruktiva arbetslöshetssituationen. Att vara arbetslös är en väldigt för unga människor. besökte jag Arbetsförmedlingen i . En av de frågor som jag fick från de unga som jag träffade var: Varför ska jag behöva vara arbetslös för att få ta del av det här stödet? 89 (M) replik: Vi ska nog vara tydliga med att det här handlar om människor som har behov av särskilt stöd. Det finns en ordinarie verksamhet där det också finns möjligheter till stöd och hjälp till unga människor för att starta eget. Men det här rör alltså människor som behöver lite extra. Jag tycker att det är bra att människor som kommer från ett annat land och som har ett långt inträde på arbetsmarknaden kan få stöd och hjälp med att starta eget. Tillsammans med det stöd som finns inom den ordinarie verksamheten tycker jag att det finns goda möjligheter att få hjälp och stöd för att starta företag. 90 (V) replik: Först vill jag bara göra en kommentar. Också jag reagerade på detta med att det är ointressant att diskutera andelen som är sysselsatta eller arbetslösa jämfört med antalet. Man hamnar ju i en besynnerlig situation om man tror att det går väldigt bra på arbetsmarknaden i ett land som för att det finns så många invånare där. Eller att det går väldigt dåligt på norsk arbetsmarknad eftersom det är färre sysselsatta i än i . Det är ju inte en särskilt hållbar utgångspunkt. Man måste naturligtvis diskutera både sysselsättning och arbetslöshet i procent. Annars blir det inte så bra. Min fråga handlade egentligen om en annan sak. Det har upprepats att arbetslinjen handlar om att det ska löna sig att arbeta. Det vi har sett som verktyg för detta är att man pressar ned inkomsterna för dem som inte jobbar, och det har gått så att säga över all förväntan. Hälften av dem som har försörjningsstöd är arbetslösa. Det finns en annan sida av detta som diskuteras mer sällan. i är det fler som jobbar och som hamnar under fattigdomsgränsen. Andelen av dem som har jobb – till exempel ensamstående föräldrar – och som lever under fattigdomsgränsen har fördubblats och fram till . Det är en effekt av den utveckling som vi har haft på arbetsmarknaden. Min enkla fråga till är: Hur tycker du att arbetslinjen fungerar i det här fallet? 91 (M) replik: Återigen: Om man mäter sysselsättningsgraden ser man att den är lika hög som den var 2006. Så vi kan vara överens om att det ser ut precis som det gjorde 2006, och det är efter en lågkonjunktur. Det tycker jag är positiva siffror. Vi har sagt att det ska löna sig att arbeta. Det är en del av arbetslinjen. Vi har sänkt skatten för dem som arbetar för att det ska löna sig att gå till jobbet. De som får del av denna sänkning är människor med ganska låga inkomster. var jag ledamot i individ- och familjenämnden i . Då såg jag hur ensamstående – mammor – behövde komplettera med försörjningsstöd därför att de inte kunde leva på sin låga inkomst. Att behöva be om försörjningsstöd fast man har ett arbete är inte rimligt. Därför är jag glad över att jobbskatteavdraget har träffat brett i de grupper som behöver det mest. Tanken med att arbeta är att få behålla mer av sin egen lön och kunna vara självförsörjande. 92 (V) replik: Andelen av dem som har ett jobb och ändå inte klarar sig har alltså ökat, inte minskat. Så det var ju ett konstigt svar på min fråga. Det som ni, , har upprepat gång på gång närmast som ett mantra är ju att man får in fler personer på arbetsmarknaden om trösklarna sänks. Dess värre brukar det då krävas lägre ingångslöner. Hur det skulle bidra till att minska risken för fattigdom är något oklart. Ni har argumenterat att om fler personer får mindre pengar när de befinner sig utanför arbetsmarknaden blir bieffekten att det blir bättre sammantaget. Ingen av de delarna har materialiserat sig, och det skulle jag vilja att du kommenterade. Jag tyckte att det var ett väldigt konstigt svar. Om man tycker att det är dumt att människor behöver komplettera med försörjningsstöd, så är det ju ännu dummare att ha ett system som tvingar fler till försörjningsstöd. Sedan vill jag kommentera detta med statistik när det gäller låg- och högkonjunktur. Det finns nog en missuppfattning här. Vi är överens om att det har varit en stor kris i , men det problem som vi ser är ju att har arbetslösheten toppat på en högre nivå och sysselsättningen toppat på en lägre nivå. Det är ett strukturellt problem som är väldigt allvarligt. Men det har ju inte regeringens politik haft någon effekt på; i alla fall verkar det inte så om man ser på den tillgängliga statistiken. 93 (M) replik: problematiserar kring att det finns människor som lever på försörjningsstöd trots att de har en inkomst. Då är min fråga till dig: Vad händer när de får mindre kvar i plånboken med politik? Behovet av försörjningsstöd skulle då bli större. Vad är det för politik, om Vänstern vill hjälpa människor att kunna leva på sin egen lön? 94 (FP): Hon berättade för mig om sin skolgång. Det handlade om invändig och utvändig målning, snickerier och takmålning, underbehandling, tapetsering och mycket annat. Efter i olika moment skulle hon snart göra ett gesällprov, och det skulle förmodligen bestå i att alldeles själv renovera en tvårumslägenhet. går sin gymnasieutbildning som lärling. Hon trivs bra. Hon tycker att hon har valt rätt yrke och rätt utbildningsform. Hon vet att hon efter gesällprovet förmodligen kommer att ha så bra kontakter i arbetslivet att hon kommer att få ett jobb. Hon är inte ensam om den erfarenheten. Att se till att lärlingar blir ett mer normalt inslag på svensk arbetsmarknad är en viktig pusselbit för att få en bättre fungerande arbetsmarknad i . Det gäller inte bara för unga utan också för äldre som vill byta arbetsinriktning mitt i livet och för människor som kommer till . Man får en chans att lättare ta sig in på arbetsmarknaden genom att skaffa sig ny kunskap man jobbar. Vi sänker trösklarna in på arbetsmarknaden genom att göra det vanligare med lärlingar på svensk arbetsmarknad. Men det är viktigt att slå fast att om lärlingsutbildningen ska lyckas etablera sig i och bli något normalt, precis som det är i många andra länder i , måste den få behålla sin speciella karaktär.