prot · H009106 · 2013-05-16 00:00:00 — Det kändes då väldigt positivt och tillfredsställande att regeringen tämligen omgående, nästan i samma vecka som vi lade fram vår rapport, gav ett uppdrag till Transportstyrelsen och att göra en uppföljning och analys av regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg. I det uppdraget ingick även att lämna förslag på eventuella åtgärder för att effektivisera tillsyn och kontroll. Det uppdraget slutredovisades tror jag att det var. Det var en hel del förslag. Det kanske viktigaste nu är att man ändå går vidare från myndigheternas sida, Transportstyrelsen och . Man ska ta fram en gemensam strategi för tillsyn och kontroll av yrkestrafiken på väg, och den ska vara klar senast . Jag tror att det är helt avgörande. Vi kan prata om resurser och så vidare, men det gäller att samordna resurserna och göra rätt saker och göra de riskvärderingar som krävs, så att man faktiskt tittar på där brott verkligen begås. Ni har varit inne på det tidigare i debatten, att om man bryter mot regelverket måste det också finnas straffpåföljder. Och man måste från domstolarnas sida verkligen döma ut de här straffpåföljderna. Då finns det en försöksverksamhet, men jag utgår från att det kommer att bli en permanent verksamhet, som pågår vid åklagarkamrarna i och . Där har man koncentrerat den här typen av ärenden, så att man skaffar sig rutin. Det har ju handlat mycket om bevisbörda här. Och det finns frikännanden som man kanske har förvånat sig över . Därför tror jag att åklagarmyndighetens arbete där kan vara väldigt viktigt. En annan sak som lyftes upp i trafikutskottets rapport var att man ville följa upp beställaransvaret och se om det verkligen fungerar. Man ville se om det nuvarande systemet med krav på att faktiskt ta reda på om det fuskas i transporten är tillräckligt effektivt. Det kan gälla till exempel otillåten cabotageverksamhet. Cabotage är ju de här inrikestransporterna man får göra ett antal som det har pratats om här tidigare. Man ville se om det är ett tillräckligt effektivt system för att förhindra otillåten sådan verksamhet. Det arbetet är naturligtvis inte avslutat. Det är väldigt positivt att infrastrukturministern tydligt aviserat att arbetet med att få bort fusket inom yrkestrafiken skyndsamt ska fortsätta. En av de punkter som har lyfts fram är uppdraget till Transportstyrelsen att göra just ytterligare analyser vad gäller otillåten cabotageverksamhet. Cabotage kan ju vara positivt i en viss bemärkelse, men otillåten cabotageverksamhet ska motverkas. Man ska då komma med förslag på åtgärder för att motverka sådan. Vi har även diskuterat vad det ska kosta att inte följa regelverket. En åtgärd som, åtminstone spontant, känns relevant är att hindra förare att köra vidare innan de har betalat de avgifter och böter som de ska betala. Det är väl bra att man tittar vidare på det här med klampning och att kunna låsa fast bilar. Men man ska väl även titta vidare på de förslag som har kommit med tidigare om att omhänderta frakthandlingar, fordonsnycklar och registreringsskyltar. Man ska ju använda det som är effektivast i varje sammanhang. Klampning kan låta väldigt effektivt, drastiskt, bra och så vidare, men i vissa sammanhang kan det vara en lite överdriven insats, så att säga, och bara skapa merarbete. Återigen är det detta med beställaransvaret. Det finns ju en EU-förordning om beställaransvaret. Men det handlar ändå om att man tittar vidare på om det verkligen räcker till. Det här tror jag är en viktig fråga. Det har kanske inte bara med regelverket att göra. Man borde ha en viss moral i affärslivet också. En som beställer transporter som det är uppenbart inte kan kosta så lite, om det körs regelrätt, borde naturligtvis kunna ställas till svars för det. Taxibranschen är också med i det här betänkandet. Även där vill man från regeringens sida analysera vidare om de pågående och planerade åtgärderna är tillräckliga för att komma till rätta med de problem som finns. Det finns redan förslag om tillståndsmätningar för taxi man ser alltså på regelefterlevnaden som ska göras med . Och det här med obligatoriska redovisningscentraler är minst sagt på gång, om man säger så. Sammanfattningsvis är det inte bara trafikutskottet utan även regeringen som har en tydlig ambition att målmedvetet och konsekvent jobba vidare med det påbörjade arbetet för att komma till rätta med bristande regelefterlevnad inom den yrkesmässiga trafiken. Det finns ett antal tillkännagivanden i betänkandet. Från sida och den övriga Alliansen har vi valt att inte reservera oss mot de flesta. I två fall tycker vi att det är högst relevant att man kanske kan lägga fram ett tillkännagivande, för det är så uppenbart att det krävs vidare åtgärder. klargör vi i vårt särskilda yttrande att vi ser att regeringen för tillfället vidtar många åtgärder. Jag är nog ganska övertygad om att med eller utan detta tillkännagivande är det arbete som pågår av avgörande betydelse och bidrar till att lösa dessa problem. Men vi reserverar oss som sagt inte mot detta. Som jag sade i början ska jag gå in på frågan om obligatoriska redovisningscentraler för taxi. beskriver historien och är lite missnöjd, och det kan man måhända vara. Men fortfarande gäller den gamla devisen att det bara är framtiden som vi kan förändra. Sedan kan man tycka vad som helst om vad som har hänt i historien. Det som har hänt är att det kom en framställan från till regeringen om att obligatoriska redovisningscentraler för taxameter inom taxinäringen borde införas. Sedan gjorde vi ett tillkännagivande i 2012, och frågan har utretts. Det tillsattes en utredning som skulle vara klar , och det var den också. pågår en remisshantering, och jag utgår från att alla här i kammaren tycker att alla beslut ska ha en relevant remisshantering. Det är en process som definitivt pågår. Det finns också en bedömning att lagstiftning om obligatorisk anslutning till redovisningscentraler bör kunna införas . Jag tycker på något vis att ett tillkännagivande för säkerhets skull då blir ganska märkligt. Det är lite förvånande att Socialdemokraterna tillsammans med , och ånyo gör ett tillkännagivande , när regeringen i princip skyndsamt jobbar med frågan. Jag vet inte vad känner i den här frågan, men är det inte precis det regeringen gör, att man jobbar skyndsamt med frågan? Då kan frågan ställas: Vad ska detta tillkännagivande egentligen leda till? Jag antar att man har någon idé om vad det ska leda till. Det kan vara på sin plats att man från oppositionens sida konkret förklarar vad man tycker att regeringen ska göra ytterligare i detta läge. Eller är det rent av så att regeringen nu kan lägga detta nya tillkännagivande åt sidan så länge, jobba efter den plan man har och sedan lämna in den tillsammans med propositionen, och så är saken fixad? Jag utgår nämligen från att oppositionen inte har någon ambition att fördröja detta ytterligare, genom en ny utredning eller så, utan att man tycker att den tidsplan som regeringen har satt upp är bra. (forts. 12 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärende som slutdebatterats FöU7 Vissa frågor om Försvarsmaktens personal Punkt 2 (Kostnadsbild) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 1 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 1: 95 S, 21 MP, 19 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 KD Punkt 3 (Rekryteringsfrågor och kompetensförsörjning) 1. utskottet 2. res. 2 (S) 3. res. 3 (V) Förberedande votering: 100 för res. 2 19 för res. 3 187 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 193 för utskottet 95 för res. 2 19 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 21 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 95 S Avstod: 19 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UbU13 Arbetet med legitimationsreformen avseende lärare och förskollärare 1 (Finansieringsplan inklusive kostnadsberäkningar för legitimationsreformen) 1. utskottet 2. res. (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 135 för res. 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. : 95 S, 21 MP, 19 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 KD Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. UbU14 Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Punkt 1 (Regleringen om påtagliga negativa följder) 1. utskottet 2. res. 1 (S, V) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 113 för res. 1 19 för res. 2 174 avstod 43 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 172 för utskottet 113 för res. 1 19 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 21 MP, 20 FP, 19 C, 16 KD För res. 1: 95 S, 18 V Avstod: 19 SD Frånvarande: 17 S, 11 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 1 V, 3 KD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Skolinspektionens bedömning) 1. utskottet 2. res. 3 (V) Votering: 288 för utskottet 19 för res. 3 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 97 M, 21 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 3: 19 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 KD Punkt 3 (Underlag m.m. från kommunerna) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 269 för utskottet 19 för res. 4 19 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 97 M, 21 MP, 20 FP, 19 C, 17 KD För res. 4: 19 SD Avstod: 19 V Frånvarande: 17 S, 10 M, 4 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 KD Punkterna 4 och 5 Kammaren biföll utskottets förslag. TU14 Intelligenta transportsystem på vägområdet Kammaren biföll utskottets förslag. TU15 Bosättningskravet vid biluthyrning Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § (forts. från 9 §) Yrkestrafik- och taxifrågor (forts. TU16) 109 (C): Jag vill inleda med att yrka bifall till förslaget i betänkandet, förutom på de två punkter där allianspartierna har lämnat reservationer. Det gäller punkterna 4 och 13. Ett starkt företagsklimat med en generellt god lagstiftning och generellt vettiga regler är helt avgörande för framtid som en tillväxt- och välståndsnation. Lika självklart är det att det är oacceptabelt att seriösa företagare, seriösa förare och seriösa åkerier ska få lida för att andra åkerier, andra företag och andra förare inte följer gällande regelverk. Det råder en samsyn i trafikutskottet och därmed i om att det absolut viktigaste nu är att komma till en situation där åkerinäringen som företagsform i vårt land ska kunna verka på en marknad som präglas av konkurrens på lika villkor. hade ett exempel i sitt anförande strax före voteringen. Det var ett exempel från , där ett seriöst arbetande företag tvingats varsla ett stort antal av sina anställda just för att man upplevde att en osjyst konkurrens inte längre gick att klara sig mot. , fru talman, ska vi ha i minne att som nation ingår i EU-gemenskapen och att det innebär att vi ska ha och bejaka en fri rörlighet för tjänster, företag, människor och kapital. Det innebär också att vi ska ge möjlighet för människor att arbeta och verka i de olika EU-länderna. I grunden, fru talman, är det positivt att arbetstagare runt om i utnyttjar sin fria rätt till rörlighet inom EU. Det är frihandeln och öppenheten som har gjort rikt och välmående långt innan vi var ett EU-land. Att vi nu följer upp och stramar upp regler som innebär att vi får sjysta villkor kan aldrig innebära att vi som land stänger oss mot omvärlden. Det kan heller aldrig innebära att vi stänger oss som land eller stänger ute människor som kommer hit för att arbeta hårt och seriöst. Jag tolkar faktiskt vänsterpartierna, som med stöd av har gjort ett tillkännagivande, som att de vill annorlunda på den här punkten. Man vill plagiera något man kallar den holländska modellen, som tros innebära att chaufförer måste vara anställda av de åkerier de kör för. Jag säger tros innebära därför att ingen riktigt har kunnat förklara vad modellen går ut på eller hur den kan förmodas fungera i en öppen ekonomi. Det är självklart viktigt att de som utför transporter inom EU och följer gällande regelverk samt att det genomförs kontroller och vidtas sanktionerande åtgärder gentemot dem som inte följer reglerna, i syfte att säkerställa att reglerna följs. Det finns därför skäl att lyfta upp den intensifiering med skärpta kontroller av åkeribranschen som med flera myndigheter började genomföra 2009. Det är en kraftsamling av myndigheter i samarbete, med riktade kontrollåtgärder mot åkerier i syfte att finna dem som jobbar oseriöst. Det här arbetet har jag uppfattat kommer att fortsätta även . Därutöver vet jag att arbetar med andra insatser, som bland annat innebär att man tar fram förslag till registrering av utländska företag och arbetstagare som är verksamma i . Arbetet leds av , och flera branschorganisationer medverkar bland annat och finns med i det här jobbet. Regler ska tillämpas likvärdigt oavsett om det är en svensk eller utländsk åkare eller chaufför. Detta är i grunden förutsättningen för konkurrens på lika villkor. Avslutningsvis vill jag lyfta fram något som fler har lyft fram, nämligen beställaransvaret. Jag brukar i samtal med vänner och bekanta där hemma beskriva det genom exemplet med den chica butiken som har en Fairtradeflagga men aldrig funderar på hur varan kommer till butikshyllan. Fairtrade tolkar jag som kund som att man ska ha koll på hela kedjan hela produktionen. I produktionen ingår också transporten. Ansvaret som beställaren av transporter har innebär att det kan vara förenat med straff om man beställer från företag som inte följer gällande regler för skatter och avgifter. Jag är absolut övertygad om att vi aldrig kommer att kunna komma till rätta med problemen med illegala och oseriösa transporter om inte också beställarens och köparens ansvar för transporter införlivas i arbetet. Det finns starka skäl att utveckla beställaransvaret inom hela EU-området kanske, som någon talare nämnde, efter finsk förebild. I detta anförande instämde och (båda C). 110 (S) replik: Ja, ibland sticker de fram, de gamla linjerna från där man inte riktigt tror på kollektivavtal och ordnade anställningsformer. Det är nämligen det den holländska modellen egentligen handlar om. Den handlar om att du om du kör för ett åkeri ska vara anställd av det åkeriet. Vi har inte sagt att vi ska genomföra det rätt av, utan vi har sagt att vi vill titta närmare på vad det kan innebära för och om det går att införliva i svensk lag om det är möjligt att göra det. Du säger dock bara: Nej, det vill vi inte göra. Det var annat ljud i skällan från ; han ville titta närmare på alla goda exempel runt om i . Det vill inte . Han tycker att vi gör det här på ett lite annat sätt efter svensk modell, kanske. Ja, men den svenska modellen innehåller kollektivavtal. Den innehåller lagar och förordningar. Ska vi inte följa dem? Kollektivavtal och ordnade förhållanden kan ju aldrig ställas mot fri konkurrens. Tvärtom är grunden för den fria konkurrensen att alla har samma villkor att konkurrera på. Det är det som den holländska modellen möjligen skulle kunna bidra till att ytterligare förstärka, förutom att beställaransvaret borde vara strikt, som det heter i juridisk mening, det vill säga att den som beställer en transport verkligen ska försäkra sig om att den sker på sjysta villkor. Det får inte vara så som det är då det är ungefär som ABB:s företrädare i sade: Han hade ingen aning om hur transporterna hade skett. 111 (C) replik: Tack för frågan, ! Låt mig inledningsvis vara tydlig och säga: Jag, , Alliansen och som jag uppfattar alla demokratiskt arbetande partier bejakar den svenska modellen med kollektivavtal, fru talman och . Låt mig som sagt vara tydlig på den punkten. Jag har inte uppfattat att den holländska modellen innebär att man enbart hänvisar till kollektivavtal mellan företag och förare. Däremot har jag inte blivit riktigt klok vad det är i den holländska modellen som innebär någonting nytt gentemot nu gällande lagar och avtal i . Jag hörde mycket tydligt att sade: Ja, vi bejakar alla goda idéer som finns runt om i . Själv hänvisar jag till den finska modellen med striktare beställaransvar som ett exempel. Jag är öppen för att ta in idéer och intryck från flera europeiska länder, fru talman. Men vad är det i den holländska modellen som särskiljer och lyfter fram som är så fantastiskt bra? Det är enbart den holländska modellen, utan att beskriva den djupare, som vänsterpartierna och hänvisar till i sitt tillkännagivande. Vad innebär den holländska modellen, fru talman och , som vi inte redan har i när vi tillämpar regler, avtal och lagar? Det är precis det vi säger att vi ska göra för att på så vis särskilja de seriösa från de oseriösa. 112 (S) replik: Svenska företag kan hyra in ungerska förare med så kallade F-skattsedlar för att köra linjetrafik mellan och . Det sker , , det sker . Man hyr in dem och har en arbetskraftskostnad som kanske ligger på av vad de svenska kollektivavtalen skulle innebära. Det är inte att konkurrera på sjysta villkor med andra företag som verkligen betalar löner enligt svenska kollektivavtal. Det är att konkurrera på osjysta villkor. Vi vill titta närmare på den holländska modellen, där det finns ett krav på att man ska vara anställd av åkeriet. Det innebär att man naturligtvis också måste följa de kollektivavtal som gäller inom åkeribranschen och skulle kunna innebära att vi kan flytta fram positionerna ytterligare. Av våra kontakter med har vi förstått att de tror att det skulle kunna ske. Vi säger inte att det skulle vara det allena saliggörande, men vi vill titta närmare på modellen. Vi tror nämligen att man måste kunna konkurrera på lika villkor. Då är svenska kollektivavtal på den svenska arbetsmarknaden det grundläggande. Sedan får föraren komma från vilket land han vill. Vi har exempelvis filippinare som kör transporter i . Visst, de är välkomna hit, men de ska köra enligt svenska kollektivavtal. Det är det som är det viktigaste med just den modell som vi vill titta närmare på. 113 (C) replik: F-skattsedel är något vi tillämpar i vårt land i massor av branscher. Det innebär inte avtalslöshet, fru talman och . F-skattsedel innebär inte frihet från att betala skatter och avgifter och följa arbetsregler. Det innebär inte att man får bryta mot regelverk. Min fråga till , som dock inte har möjlighet att svara på den, är: Inom vilka andra branscher skulle man i så fall gå in, reglera och ta bort möjligheten att ha ett avtalsförhållande mellan utförare och köpare av en tjänst? I vilka ytterligare branscher vill Socialdemokraterna med hjälp av , ta bort möjligheten till F-skattsedel? Det här börjar bli rätt intressant näringspolitiskt, fru talman och . Vilka fler branscher vill man förhindra företagsamhet i? kan inte svara, men jag hävdar som svar att F-skattsedel som modell för förhållandet mellan någon som utför en tjänst och någon som säljer en tjänst inte innebär frihet från att betala skatt, avgift, göra rätt för sig, vara seriös och så vidare. 114 (SD): Vi debatterar än en gång trafikfrågor och bedyrar hur överens vi är, och jag tror att vi är det i långa stycken vad gäller syftet. Vad vi nu diskuterar är metodiken. Jag kan i mycket hålla med såväl som . Det bästa vi har gjort i utskottet är att samla oss kring uppföljningen av den tunga trafiken där vi alla är eniga. Där har vi en grund att stå på som kan leda till något väldigt bra. Det har visat sig att det har blivit bra respons på vårt arbete. Vi kan tycka att det tar , och det kommer att ta en hel del tid innan vi är färdiga. Det märks i minst på irritationen över att vi kommer med ett tillkännagivande . Det är viktigt att regeringen gör sitt och framför allt att oavbrutet sätter ned foten när man tycker att det inte händer så mycket, att det inte går fort nog. Jag tror att båda sakerna är viktiga. kan det förfuskas lite på vägen och en del av de visioner vi har försvinna. De visioner jag har kommer till uttryck i att jag företräder ett parti som bekämpar kriminalitet i dess olika former. Här handlar det ofta om organiserad kriminalitet som våra medborgare får betala för på ett eller annat sätt. Denna brottslighet har pågått , den har fördjupats och den har förmerats. Vi lägger fram konkreta förslag, till exempel om den tunga trafiken enligt vad som gäller i . Det är inte för att vi har fäst oss absolut vid holländsk metodik, utan vi vill uppnå syftet att de som arbetar inom åkerinäringen ska vara anställda i det företag som utför transporten, punkt slut. Om någon skulle komma med ett bättre förslag som uppfyller det syftet ska jag inte gråta för det, utan huvudsaken är att vi får ett resultat. Jag ska inte fördjupa mig i F-skattsedlar. Hade världen varit rättvis och ordentlig hade man inte inom textilindustrin tjänat i där husen ramlar ihop. Men det kan vi inte påverka. Vår industri flyttar däremot gärna dit. Det är nog frestande. Så fort man kan få någonting betydligt billigare börjar man bli lite mer överseende med regelverket. Så sker på beställarnivå, som det har redogjorts för under debatten. Man utnyttjar det billiga man kan få tag i, glömmer regelverk och glömmer de ädla syften man annars pratar högt om. Som jag nämnde händer nu saker. hade vi en föredragning i utskottet där representanter för , polisen med flera var med och visade att man hade tagit del av utskottets arbete inom såväl taxiverksamheten som den tunga lastbilstrafiken. Det var utomordentliga föredragningar, och man påvisade konkret att man nått resultat. visar att antalet restförda skatteskulder hos företag som följts upp har minskat betydligt sedan vårt samarbete med taxibranschen inleddes. Samma sak försäkrade polisen. Kontrollverksamheten ska bli bättre vad gäller den tunga lastbilstrafiken och att man ska utbilda folk. Vi uttalade nog både tyst och högt vårt fulla stöd för de åtgärder som görs. I betänkandet har vi några reservationer. Jag vill direkt yrka bifall till reservation nr 2 och reservation nr 8. Den första handlar om uppställningsplatser för lastbilar, och det är helt klart att det är ett stort behov av sådana. Det ger också kriminella lite mindre att göra. Vi har en sverigedemokratisk motion angående kontroll och indragning av taxilegitimationer. Den hade jag velat anbefalla ett lite bredare stöd. I varje fall ämnar jag yrka bifall till den. Det ska ju inte vara livsfarligt att ibland sätta sig i en taxi, oavsett människornas tillstånd och tidpunkt . Att straffade grova brottslingar återfår taxilegitimationer eller kör vidare bara därför att arbetsgivaren inte ens känner till det är fullständigt ohållbart i längden. När detta är sagt, fru talman, ber jag således att få yrka bifall till de reservationer som jag har nämnt och i övrigt till trafikutskottets förslag till beslut. 115 (V): Betänkandet om yrkes- och taxifrågor behandlar som sagts 35 förslag från allmänna motionstiden som har resulterat i fyra uppdrag från utskottsmajoriteten till regeringen. Två uppdrag finns inom yrkestrafikområdet och två inom taxiområdet. Inom yrkestrafikområdet handlar det ena uppdraget om att regeringen ska göra en översyn av möjligheten att införa en modell liknande den som tillämpas i med bland annat krav på att den som arbetar inom åkerinäringen ska vara anställd i det företag som utför transporten. Det andra förslaget handlar om att regeringen måste vara mer aktiv och vidta fler åtgärder för att komma till rätta med otillåtet cabotage och olaga yrkesmässig trafik.