prot · H10917 · 2013-10-23 00:00:00 — Där man kan se att man kan satsa från båda håll och att båda är vinnare i situationen – där ska man göra det. Jag utgår från att vi har så kompetenta kommunpolitiker att de kan hantera den frågan tillsammans med staten. 35 (C): Det har varit en besvärlig resa hit till kammaren för det lagförslag regeringen har lämnat till om medfinansiering av statlig sjöinfrastruktur. Förslaget gick på en mina i trafikutskottet. har vi i reparerat skadan, och förhoppningsvis är farleden fri så att förslaget kan gå i hamn vid voteringen här i kammaren. Vi som i detta ärende utgör majoriteten i delar regeringens uppfattning att den kommunala nyttan av en investering i statlig sjöinfrastruktur kan göra en medfinansiering rimlig. Men har detta inte varit tillåtet. Bara investeringar i vägar på land och i järnvägar har varit tillåtna för medfinansiering. Därför behövs detta lagförslag. Frågan om möjligheterna till medfinansiering av sjöfartsinfrastrukturen har kommit upp eftersom den nationella planen för utvecklingen av transportsystemet i för åren 2010–2021 innehåller två objekt som avser att underlätta sjöfarten, dels till hamn, dels till hamnar i , bland annat som har nämnts i debatten. Som vi uppfattat läget är de socialdemokratiskt ledda kommunerna mycket angelägna om att deras hamnar ska kunna få fler och större fartyg till sig. De är därför beredda att vara med och medfinansiera de nödvändiga investeringarna. kommun har redan träffat en överenskommelse med om den här medfinansieringen. Det förutsätter dock att lagändringen går igenom här i . Men här i är de socialdemokratiska partikollegerna till kommunledningarna i och inte med, tvärtom. Här vill Socialdemokraterna stoppa det förslag alliansregeringen lagt fram för att tillgodose önskemålen från och . Det är dessutom ett förslag som tillstyrkts av Kommuner och Landsting, SKL. Dessutom kan man vara förvånad över att motsätter sig förslaget om att underlätta investeringar som ökar sjöfarten. Alla förutsätter att en växande andel av godstrafiken ska kunna ske på sjön, som kustsjöfart och inlandssjöfart, och att vi på det sättet ska ta hem kapacitets- och miljövinster. När nu har en verklig möjlighet att medverka till att underlätta denna utveckling av kust- och inlandstrafiken till sjöss går de emot förslaget. Jag beklagar det. Min partikollega, i trafikutskottet, har tillsammans med sina allianskolleger där – efter den mina i trafikutskottet som jag nämnde – skrivit en avvikande mening. I den ingår bland annat: Om avslår regeringens proposition skulle det innebära ett dråpslag för möjligheterna att förbättra svensk sjöfartsinfrastruktur. Jag vill inte ha några minor eller andra hinder i sjölederna och inte heller några dråpslag mot sjöfarten. Därför yrkar jag bifall till regeringens och förslag. 36 (MP) replik: Det resonemang förde är kanske riktigt. Men det bygger på att vi har en regering som inte bryr sig om sjöfarten och inte anser att det är viktigt att prioritera att se till att vi har bra hamnar i , , och sedermera även på andra ställen. Min åsikt är att vi borde ha en regering som i högre utsträckning prioriterar sjöfarten och är beredd att satsa pengar på den. Då skulle vi i inte behöva satsa lika mycket pengar i vår statliga budget på skolan runt om i . Det är ju en angelägenhet. Men satsar vi många miljarder på skolan i vår statliga budget som vi lägger fram därför att vi anser att kommunerna inte har tillräckligt med resurser för detta. I stället har vi en regering som drar resurser från kommunerna till infrastruktur, såväl sjöfart som järnvägar och vägar. Då har de mindre resurser för att klara av sina egna kärnuppgifter. Det är där dilemmat är. Med en annan regering skulle det kunna vara lättare. Jag förstår argumentation utifrån att vi har en regering som inte prioriterar en bra sjöfart och en bra infrastruktur i . 37 (C) replik: Verkligheten är den att regeringen har lagt fram ett förslag till infrastrukturplanering som innebär enormt stora tillskott i miljarder räknat när det gäller infrastrukturen. Där finns bland annat två mycket stora objekt som berör hamn som jag nämnde och sjöfarten till . Där är kommunerna mycket angelägna om att vara med och medfinansiera för att säkra att projekten utformas på det sätt som kommunerna vill. Detta sätt att tala om att man tar pengar från skolan tycker jag är synnerligen kortsiktigt. Kommunerna har säkerligen räknat på det här. Gör man en investering – som har nämnts i något fall här – på 60 miljoner är väl kommunens bedömning den att det rimligen ger ökade skatteintäkter. Att få fler jobb i kommunen ökar skatteintäkterna. Kanske ger investeringar på 60 miljoner 10 miljoner mer i ökade skatteintäkter. Det täcker lärarlöner i kanske . Det är den bedömningen kommunerna måste göra. Man kan inte se det bara . Visst är investeringen stor, men avkastningen på investeringen bedömer kommunerna ska bli högre. 38 (MP) replik: Men argumentation var ju att om inte kommunerna får vara med och medfinansiera blir det ett dråpslag mot de här kommunerna. Det måste vara utifrån antagandet att det då inte blir något av, att de inte får de här projekten och investeringarna till och runt om som i och för sig är viktiga. Det i sin tur måste betyda att vi har en regering som inte prioriterar frågan utan anser att detta ska byggas bara om kommunerna är med och står för fiolerna. 39 (C) replik: Jag delar inte den uppfattningen. Regeringen har detta med i sin infrastrukturplanering och är beredd att genomföra projekten. Men kommunerna har önskemål om ytterligare saker som de vill tillföra projekten, och då måste de vara med och vill också vara med och medfinansiera, för att förbättra projekten ytterligare. 40 (SD): Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Även om min ambition är att inte upprepa det som redan är sagt blir det, ärligt talat, inte helt lätt den här gången. pekar på en lång rad problem, en del ganska allvarliga. Den fråga som vi har att ställa oss är: Hur gör vi för att minimera problemen? En lösning är naturligtvis att vi förbjuder medfinansiering, säger till kommunalråden i exempelvis : Ni lägger er i det som angår er – det får ni sluta med nu! Jag är inte helt säker på att det vore så uppskattat där uppe. Om man ser på vad de socialdemokratiska kommunalråden säger i exempelvis ser man att de är mycket upprörda över att man lägger ned så mycket jobb i . Som man uttrycker saken: Det känns bittert att bli fälld av sina egna. Det man kan göra i en sådan situation, när man tillåter finansieringen, är att inte acceptera tanken på att det ska medföra att staten, , abdikerar från att ha ett nationellt, övergripande ansvar för infrastrukturen. Det kravet måste finnas där mycket hårt. KU:s beslut bör dessutom ha ett ganska långt bästföredatum, gärna längre än . Av staten ska vi naturligtvis kräva att den lever upp till sina åtaganden. Något annat vore mycket bekymmersamt, för det skulle innebära att vi betraktar staten som något slags självspelande piano, där regeringen sitter bredvid och inte kan påverka låten. Sedan säger vi att närvaron av kommunala pengar får pianot att spela fel, och då tar vi bort pengarna. Så bör vi inte ha det. Vi borde tvärtom kräva av staten att den är så ansvarsfull och bra att tillgång till kommunala pengar gör det lättare för staten att lägga pengar på de ställen man har talat om, där det kanske inte finns resurser men finns behov. De kommunala pengar som kommer från kommuner med resurser borde underlätta för staten. Det är en helt annan fråga om staten har tagit det ansvaret. Det kan vi diskutera hur mycket som helst. Men som jag ser det är den frågan inte på bord, utan det är andra utskott som hanterar den typen av frågor. 41 (S) replik: Jag begärde ordet när sade att socialdemokratiska kommunalråd vill detta. Ja, det är klart att de vill, och det är precis därför de blir utnyttjade. De blir utnyttjade till att vara med och betala. Om de vill ha en bra hamn borde staten ta sitt ansvar genom att vara med och finansiera hamnen. Jag tror inte att det finns något kommunalråd som är villig att betala för det som någon annan skulle betala om de inte blir tvingade till det. Därför sade vi nej när det gällde vägar och järnvägar, och säger vi nej också till utvidgningen, för det finns inget kommunalråd som egentligen vill lägga pengar där i stället för på kärnverksamheter. Men de tvingas göra det för att det över huvud taget ska bli gjort. Känner till något kommunalråd som hellre betalar till vägar och järnvägar än till de kärnverksamheter som kommunen faktiskt tar ut skatt för? 42 (SD) replik: Nej, jag känner inte personligen kommunalråden i så väl. Jag sitter på Blekingebänken, men jag är född i , är uppvuxen i och har rätt mycket kontaktytor kvar där. Hamnfrågan är mycket viktig i . Folk tycker att det är en viktig fråga. Hamnen betyder mycket för arbetstillfällena, om inte annat. Det som har framgått av de tidningsintervjuer med berörda kommunalråd i som jag har läst är att man också har ställt en följdfråga. Om de 86 miljonerna inte kan användas till den här satsningen, är de egentligen budgeterade för något annat, så att man, som det har sagts tidigare, har avstått från att göra förbättringar på andra områden? Men Gävles kommunalråd säger: Nej, de är avsedda för detta och inget annat. Men vad de egentligen vill kan jag inte veta eftersom jag inte har den typen av paraförmåga. 43 SKÅNBERG (KD): Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på de båda reservationerna. Vi debatterar sjöfartsinfrastruktur. Det kan låta lite udda när det är som har hand om debatten. Man hade kunnat förutse att det var trafikutskottet i stället. Men just denna särskilda finansiering faller inom KU:s ansvarsområde, och trafikutskottet har redan yttrat sig, gjort sin sakliga bedömning och jobbat med frågan. Det gäller alltså olika farleder, som farled, , och vid . Det kan också gälla , , med flera. Trots att det var flera jag räknade upp är detta ett komplement, ett undantag. Det allra mesta av finansieringen sker över statliga anslag. Vi talar om detta komplement när det kan vara en vinn–vinn-situation, när det blir bättre av att kommunen eller regionen, , går in och delfinansierar. Vi ska veta att riktlinjerna säger följande. 1.Projekten ska vara samhällsekonomiskt lönsamma. Det ska inte gå att komma runt det därför att man vill bygga ett eget monument. Det ska alltså vara ett samhällsekonomiskt lönsamt projekt. 2.Medfinansieringen ska inte innebära att till exempel en kommun ska kunna köpa sig förbi. Prioriteringarna ska inte ändras. Om så har skett har det varit mot regelverket. Det har påpekat, och är det åtgärdat. Så ska vi inte ha det. 3.Medfinansieringen ska vara frivillig. Det ska inte vara dolda hot, och det ska inte vara utpressning. Det ska vara en frivillig medfinansiering. Om den inte är frivillig ska inte en kommun gå in i den. 4.Projekten ska bidra till att de transportpolitiska målen nås. Man kan alltså inte prioritera upp vad som helst och få det byggt , utan det är de transportpolitiska målen som ska nås. 5.Projekten ska vara ekonomiskt lönsamma. 6.Medfinansieringen ska skapa ett mervärde, så att det blir en vinn–vinn-situation. Vi har redan neutrala regler för andra trafikslag, som vägar och järnvägar, och kommer vi till den här lilla delaspekten. Logiskt sett går regeringen på linjen att alla trafikslag ska behandlas lika, och lika logiskt är Socialdemokraterna och emot det. Man var emot det tidigare när det handlade om vägar och järnvägar, och man är emot det också när det till exempel handlar om en hamn som ägs helt och hållet av en kommun – den ska inte kunna delfinansieras av kommunen. är frågan: Vill Socialdemokraterna och riva upp de beslut som har fattats när det gäller vägar och järnvägar? Vill Socialdemokraterna och att de projekt som just nu debatteras på de nämnda platserna inte ska genomföras? Om de inte får denna möjlighet till medfinansiering innebär det att andra projekt längre fram inte kommer att börja byggas. Alltså försenas hela denna byggkedja på plats efter plats. Jag vill också ställa följande fråga: Underkänner Socialdemokraterna sina egna kommunalråd på dessa platser som vill delta? Hur kan det vara så att Socialdemokraterna i vet bättre än kommunalråden på den lokala platsen? Vilket underlag har de och som inte kommunalråden har? Vilka beslut kan de fatta som är mer riktiga, rättvisande och långsiktiga än de beslut som de som finns på plats kan fatta? Och hur kan man spela ut lärare mot investeringar i den egna hamnen? Tala om äpplen och päron. 44 (MP) replik: Jag vill bara kortfattat säga till Skånberg att jag själv har varit kommunalråd och känner ganska många kommunalråd. Alla kommunalråd som jag känner skulle gärna se att vi får en regering som prioriterar infrastruktur högre och som ser till att de får resurser att göra nödvändiga infrastruktursatsningar. Men det är en hel del som upplever att de hamnar i en utpressningssituation där kommunala medel måste in för att det ska bli någon modern infrastruktur till just deras kommun. I den fällan sitter de, och det är inte så lätt att ta sig ur den när de ska förhandla med organisationer som styrs av den regering som vi har . I detta anförande instämde (S). 45 SKÅNBERG (KD) replik: Ska jag förstå som att han gör sig till talesman för de kommuner och de kommunföreträdare – de socialdemokratiska kommunalråden – som säger att de i själva verket inte vill ha denna möjlighet? Hur ska jag förstå ? 46 (MP) replik: Jag är säker på att de hellre skulle se en regering som står för finansieringen av den infrastruktur som de blir tvungna att ställa upp med kommunala medel till för att den ska bli av. Det är nämligen en viktig infrastruktur som betyder jobb och framtidstro för till exempel kommun. Men pengarna borde egentligen regeringen och staten stå för. 47 SKÅNBERG (KD) replik: Jag känner inte till någon finansiering som kommunala företrädare inte gärna ser att staten tar över. Det skulle naturligtvis vara bättre att få pengar till vård, omsorg, skola och allt annat. Men är det somliga saker som staten finansierar och andra saker som kommunerna finansierar. Kommunalråden har möjlighet, och rent av krav på sig, att prioritera. I denna tuffa prioritering, där de först måste säkerställa att det finns tillräcklig vård, omsorg, lärare och undervisning, gör de bedömningen att detta gagnar deras kommun bättre och att detta är viktigare för deras kommun därför att det kommer att ge ett ekonomiskt inflöde som gör att de kan anställa fler lärare och fler undersköterskor som kan jobba i omsorgen. Socialdemokraternas och argumentation innebär ett underkännande av dessa lokala företrädare. Det tycker jag är anmärkningsvärt. 48 (S): Jag representerar trafikutskottet, och jag noterar att trafikutskottets majoritet inte hade någon framgång i . Men det kan också bero på att inte har tagit del av den information som vi i trafikutskottet löpande får ta del av. Jag har noterat att borgerliga företrädare talar om att socialdemokrater tycker som ni. hade trafikutskottet besök av SKL:s moderate ordförande och representanter från , som också har ett moderat kommunalråd. Även kommun var representerat vid denna överläggning. Vid denna överläggning var man oerhört kritisk till regeringens och de statliga myndigheternas sätt att göra överenskommelser med kommunerna om medfinansiering. SKL har alltså tillskrivit regeringen och sagt att den tingens ordning som gäller inte håller och att man i fortsättningen inte kan rekommendera kommunerna att ingå avtal med statliga myndigheter om medfinansiering. var med på sammanträdet, men han nämnde ingenting om detta . Men detta var mycket tydligt vid tisdagens övning. Det berodde på avtalsbrott i två avtal som handlar om bron i och bron i , där regeringen har gått ifrån det som kommunfullmäktige i dessa kommuner har fattat beslut om enligt avtal. När kommunerna tillskriver regeringen svarar inte regeringen. Regeringen vill inte tala med kommunerna och reda ut situationen. Det är därför som har fattat beslutet att de kan rekommendera kommunerna att gå in i någon medfinansiering. Det är verkligheten så som den ser ut . Jag vill att ni ska känna till det. När det gäller Socialdemokraternas principiella ställningstagande delar jag självklart den uppfattning som har gjort sig till tolk för här och det som förs fram i den reservation som har lämnats i . Jag vill göra några ytterligare förtydliganden. Den infrastruktur som regeringen är ansvarig för är inte finansierad. Det är det som är problemet. Man har inte med statliga medel finansierat sin infrastrukturplan. Det är därför som man går till kommunerna och vill att de ska vara med som medfinansiärer. Det är extra anmärkningsvärt när vi talar om farleder eftersom ständigt tar in farledsavgifter för att just finansiera investeringar i farleder. De har särskilda intäkter för detta. Men när dessa intäkter inte räcker ska de begära investeringsmedel till sina farleder av . Men det gör de inte i tillräcklig omfattning. Framför allt finns det tydligen en diskussion mellan och om den samhällsekonomiska nyttan med de förslag som har kommit med. Hitintills har gett bakläxa. Det tycker jag att ni också bör känna till. Det gör att väldigt lite infrastruktur när det gäller farleder ingår i den plan som de presenterade strax . har nämligen inte tyckt att material har varit tillräckligt bra. Jag tycker också att det är viktigt att komma ihåg att kommunerna har, och framför allt tar, ett mycket stort ansvar för sina hamnar. Det gäller hamnbassänger, kajer och terminaler i anslutning till hamnarna som man investerar i med kommunala medel. Kommunerna tar alltså ett mycket stort ansvar för den infrastruktur som vi har runt om i när det gäller sjöfarten. Men jag förstår fortfarande inte varför man vill ändra på den tingens ordning som har gällt. Det är viktigt att man håller ordning och reda i fråga om vem som har ansvar för vad. Kommunerna har ansvar för hamnbassänger, kajer och terminaler. Staten har ett mindre ansvar att se till att farleden fungerar in i hamnen. Detta ansvar måste staten naturligtvis fortsätta att ha eftersom exportindustrin är oerhört beroende av att sjöfarten fungerar i hela . Sjöfarten betalar farledsavgifter för detta. De betalar inga kommunala farledsavgifter, utan de betalar avgifter för kajerna. Det finansierar man. Det betalar kommunen – kommunen står för den kostnaden. Sedan står staten för den andra kostnaden, och då måste de ju fullfölja det. Det gäller att hålla reda på saker och ting. Flera av er här är före detta kommunalpolitiker, och ni vet ju att det är viktigt att man har ordning i den kommunala verksamheten. Detsamma måste gälla mellan stat och kommun. Varför ska man blanda till det på det här viset? Det gäller i synnerhet när staten inte lever upp till sina åtaganden, vilket SKL väldigt tydligt rapporterade till trafikutskottet . Mot den bakgrunden finner jag KU-ställningstagandet väldigt märkligt. Jag kan dessutom kommentera kommun, för det har varit uppe på tapeten . Hur gick det till där? Jo, det var så att kommun skulle bygga ut sin hamnbassäng, och de tyckte att det var angeläget att man också byggde ut farleden. De förskotterade för att man skulle komma i gång, och sade: Okej, ni förskotterar, så kan vi lägga detta tidigare. Man körde alltså i gång projektet med att bygga farleden också. Sedan kom tillbaka till kommun och sade: Vi har tyvärr inte tillräckligt med pengar, så ni måste också vara med och finansiera. Detta sade de efteråt. Det är klart att man då ställer kommunen inför fullbordat faktum. De socialdemokratiska kommunalpolitikerna i är inte alls tillfreds med situationen, men de står inför fullbordat faktum. För att deras investering i hamnbassängen, kajer och liknande ska få någon verkan måste ju farleden också ordnas till. Det är dock – staten – som har missat även där. Det är detta som är problemet. Det är det ni kommer att åstadkomma med detta beslut, att skapa fler sådana problem i . Jag har också erfarenhet som kommunalpolitiker och kommunalråd i , och jag vet att statliga myndigheter inte alltid är så lätta att ha att göra med som kommunalpolitiker. ger ni staten ett vapen till i handen att använda vid utpressning mot kommunen när den investeringsplan som finns för trafiken inte är fullt finansierad. 49 (FP) replik: Att staten satsar historiskt mycket på infrastruktur kan vi väl ändå vara överens om. Det satsas 522 miljarder från den statliga sidan , och till det kommer att man kan tillföra ett antal tiotal miljarder genom bland annat medfinansiering. Socialdemokraterna har ju konsekvent röstat emot vad gäller medfinansiering av vägar och järnvägar, och föreslår de det även när det gäller sjöfart. Man får väl ge dem att det är bra med tydlighet. När det gäller medfinansiering måste vi ändå se det lite övergripande över trafikslagen. Det tror jag att håller med mig om. Det har gällt vägar och järnvägar, och jag tog upp E20 i mitt anförande. Där har i sin nationella plan föreslagit att man ska göra satsningar på två-plus-två-vägar och två-plus-ett-vägar. har gjort en avsiktsförklaring att man är beredd att gå in och medfinansiera för att höja standarden till motorväg hela vägen. är enig där, och det är en stark region med en socialdemokratisk ordförande som har skrivit under avsiktsförklaringen. Då kan jag fråga : Tycker att avsiktsförklaringen är direkt felaktig? Om han nu inte tycker att den är felaktig, varför skulle inte det sättet att arbeta även kunna vara ett sätt att arbeta när det gäller sjöfart? 50 (S) replik: Jag hade inte tänkt att vi skulle ha en trafikpolitisk debatt, utan nu talar vi om det KU har fattat beslut om. Jag kan först konstatera att lagt kort ligger – de investeringar man har gjort med finansiering från kommunerna får naturligtvis rulla på där man har gått in och fattat sådana beslut. Vi kan inte riva upp några sådana beslut. är dock kvar: Varför är det så angeläget att ändra på den tingens ordning vi nu har? Hur ser du själv på det besked vi fick av SKL i trafikutskottet , ? De sade att de kan rekommendera kommunerna att ingå överenskommelser med staten eftersom man inte kan lita på staten. Staten begår avtalsbrott; de har gjort det i två fall. Vi blev uppvaktade av såväl kommun och som SKL kring just den fråga som diskuteras, alltså att vidga området för medfinansiering. Det är därför diskussionen är så viktig: Man har från kommunernas sida inget förtroende för regeringen och de statliga myndigheterna att ingå överenskommelser. Det är det som är den stora frågan. Då vill ni utöka det som har varit fel tidigare. Ni vill göra fel en gång till. Det blir dubbelfel. Man måste hålla ordning. Jag tror att det är precis vad det handlar om. Kommunerna har ett väldigt tydligt ansvar för den kommunala verksamheten, och den är reglerad i lag. vill ni röra till detta. Säger ni att kommunerna i fortsättningen ska ta in farledsavgifter också? De tar in hamnavgifter från fartygen. Ska de nu ta in farledsavgifter också? Är det svaret på frågan? För mig är det självklart: Staten tar in farledsavgifter, och i den mån de inte räcker till får det gemensamma samhället medverka med investeringsmedel för farleden. Men den kommun där hamnen ligger ska väl inte behöva ta ansvar också för oceansjöfarten? 51 (FP) replik: Jag får börja med det sista. Det är inte fråga om att kommuner ska ta ansvar för oceansjöfarten. De kommuner som går in och medfinansierar kan få möjlighet att göra det. De ser naturligtvis sambandet att de kan utnyttja sin hamn och ta mer betalt vid kaj. Det är det sambandet de ser; de gör det inte av idealitet, utan de ser de ekonomiska sambanden. Apropå att röra till det: vet också att ett enigt SKL i sitt remissyttrande faktiskt har ställt sig bakom att det utvidgas även till sjöfart. De tycker att det är bra. Det är precis riktigt som säger – vi diskuterar regelverket här . Det är det vi gör. Det är den möjligheten.