prot · H00977 · 2013-03-13 00:00:00 — Jag vill gärna gratulera alla dem som är framgångsrika. Det har varit många framgångsrika kampanjer för sänkt moms. Många kan livnära sig på detta. Jag skulle gärna öka arbetslösheten i skatteplaneringsbranschen och inte yrka bifall till så många frågor där. Det är glädjande att det inte heller finns några yrkanden om bifall till alla dessa olika förslag i betänkandet. tillsatte skatteutskottet en uppföljningsgrupp som lade fram en rapport, Uppföljning av undantag från normalskattesatsen för mervärdesskatt. Gruppen leddes av den numera framlidne . Jag vill skänka honom en tanke i detta sammanhang. Rapporten är en typiskt bra produkt som reder ut hur saker och ting som vi har beslutat om i fungerar eller inte fungerar. Det finns båda varianter. De skatter som undersöktes särskilt i denna utredning var små skatter, till exempel på skidliftar och djurparker. Undersökningen visar att de har haft effekt. Det är huvudkonklusionen av undersökningen. Det är intressant att de verkligen har effekt. Detta uppmuntrar andra till att föreslå sänkt moms för dansband, cykelreparationer eller vad det kan vara. Det finns en uppsjö av dessa skatter. Det är intressant att se om vi kan återgå till en ordning där det finns färre undantag. Det finns kvalificerade undantag. Läkemedel är ett sådant undantag. Det står jag också bakom. Det är bra att det inte är moms på läkemedel. Däremot håller jag gärna med och om att det kvalificerade undantaget på flygbränsle inte är bra. Men det betingas av att vi har anslutit oss till Chicagokonvention. Att jag är emot på den här punkten beror på att , och kanske också, vill införa en skatt som bara drabbar svenska resenärer. Det är en dålig politik att i praktiken flytta flygverksamhet utomlands. Det ger andra länder en fördel. Därför är det bra att bränslebeskattning har inlemmats i handelssystemet i . Det är den riktiga vägen att gå. Jag noterar också ett särskilt yttrande av tidigare partiledare som jag måste få fört till protokollet. Han vill särskilt att vi ska använda EU till att propagera för en viss skattesänkning. Det är intressant att å ena sidan vill man gå ur EU, å andra sidan vill man i ett annat ärende använda just EU för att få igenom sin egen skattepolitik. Det finns en lätt motsättning i dessa ståndpunkter. Jag slutar där jag började. Det är viktigt att vi fortsätter att se till att mervärdesskatten i är en effektiv skatt och att den också kan bli bra för svenska folket i den meningen att undantagen verkligen ska vara motiverade så att kan klara sig i den internationella konkurrensen. 133 (C): Som vanligt har vi gott om motioner inom skatteområdet, och momsbetänkandet är inget undantag. I betänkandet om mervärdesskatt behandlar vi 35 motioner. En momsfråga som alla partier är överens om är att förmå att hålla fingrarna borta från våra ideella organisationer, så att föreningarna varken nu eller ska tvingas bli momspliktiga. De ideella föreningarna har jättestor betydelse för svenska folkets kulturliv, friskvård, sociala liv och allmänna välfärd. Att införa redovisningskrav på mervärdesskatt kan säkert skrämma bort många glada amatörer, som ofta helt utan ekonomisk skolning och ekonomisk kompensation sliter med balans- och resultaträkningar för sina små föreningar. Tack och lov är vi eniga om denna fråga. En annan fråga som fanns i om mervärdesskattens framtid, där jag också upplevde att vi var eniga, är att vi vill hålla EU på armlängds avstånd i fråga om årsredovisning av momsen för en halv miljon småföretagare. Att revisorerna, som kunnat fixa momsredovisningarna i samband med småföretagarnas årsredovisningar och deklarationer , ska få tiden nedkortad och hinna med att hjälpa företagen att bryta ut och särredovisa momsen redan till är fullständigt omöjligt och kommer att skapa kaos i hela systemet. Där är det oerhört viktigt att se till att får ett undantag eller en dispens av något slag, helst med de tidsgränser som finns eller åtminstone några månader fler än EU-förslaget. Alternativet kan vara att de som inte har någon handel över gränserna helt kan undantas. I mitt hemlän, , har vi mängder med enskilda företagare som driver någon liten verksamhet eller äger en liten bit skogsmark eller jordbruksmark, själva eller tillsammans med syskon efter något dödsbo. Det är ofta ordentligt komplicerade redovisningar, som tar tid även för den mest erfarne revisor. Om en halv miljon småföretagare först slumpmässigt ska gissa vad de ska redovisa för moms till och komma in med rättelser blir det ett stort merarbete för den enskilde företagaren, de anlitade revisorerna och . har redan skickat ut information till företagen som om detta EU-förslag redan är ett fullbordat faktum. Jag har fått svar från att de arbetar med frågan och undersöker möjligheterna till ett svenskt undantag, men det känns självklart oroande för många berörda företagare och revisorer som inte vet vad som kommer att gälla framöver. Det enda de har tagit del av är information. Jag har försökt följa den här momsfrågan ända sedan jag ställde frågor om den på en hearing som skatteutskottet genomförde . Jag har inte i min roll som enskild riksdagsledamot redskapet för att själv kunna bearbeta EU, men jag hoppas verkligen att snart återkommer med ett svar som infriar det löfte skatteutskottet fick i samband med utskottets behandling av , så att vi kan återfå arbetsron i småföretagen avseende denna fråga. Jag har själv tidigare skrivit motioner om dansbandsmomsen, och jag hade gärna sett ett sådant förslag från regeringen här . Men som vi alla vet är det mycket som ska inrymmas i budgeten, och en sänkning av dansbandsmomsen har inte rymts inom den beslutade budgetramen. Därför har jag heller ingen möjlighet att rösta för ett förslag, även om jag instämmer med i att dans är både roligt och en bra motionsform. Vad gäller restaurangmomsen, som var uppe i ett replikskifte, har man väl ändå någorlunda bekräftelse på att en effekt av sänkningen är 6 000 jobb. Men det som inte framgick är alla de företag som låg på gränsen till att över huvud taget existera. Alla andra branscher med liknande jobb har backat på grund av lågkonjunkturen, men denna bransch har gått mot strömmen, har utvecklats och kunnat anställa fler. Det tyder definitivt på att restaurangmomsen har haft effekt. Jag skulle, som sagt, kunna ge exempel på flera företag som har varit oerhört beroende av detta, där fem, sex eller tio anställda skulle ha blivit uppsagda på grund av att man hade fått lägga ned sin verksamhet. Om vi multiplicerar den effekt som den sänkta restaurangmomsen har gett skulle det bli betydligt mer än de 6 000 jobben. Men det är väldigt svårt att hitta statistik på något som glädjande nog inte har skett. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 134 (KD): När man talar om moms tänker jag alltid på vikten av att skatter är transparenta, såtillvida att de är likvärdiga, alltså att man kan förstå hur de är kopplade ihop med varandra. Det gäller inte minst inom momsområdet att man har likvärdiga skattesatser på likvärdiga företeelser. Om de ska få acceptans bland befolkningen är det viktigt att man kan förstå varför det är på olika sätt. Gör man inte det blir det också en fråga om varför man ska betala olika skatter på olika nivåer. Mervärdesskatten, eller moms som man brukar säga, är en konsumtionsskatt. En förutsättning för att denna skatt ska fungera är att den utformas på ett sådant sätt att den inte får snedvridande effekt eller orimliga proportioner, vilket den kan få. Som lagstiftande församling måste vi komma ihåg att moms läggs ovanpå alla kostnader, inklusive skatter. Därmed får momsen en proportionerligt större effekt än de flesta andra skatter, vilka oftast har begränsningar. Staten gör alltså stora vinster på höga punktskatter av olika slag. När då partier föreslår olika slag av högre skatt på varor och tjänster får detta ytterligare ekonomiska konsekvenser. Man bör komma ihåg att det till syvende och sist är konsumenterna som betalar för kalaset. Ett område som har varit föremål för skatteutskottets engagemang , som tog upp här tidigare, är moms på den ideella sektorn och även förslag om inskränkningar från EU, som tog upp. Detta riskerar att skada den svenska folkrörelsen, som genom ideella insatser bidrar med viktiga insatser i samhället. Vi har en samhällsstruktur som har byggts upp av ideella föreningar av olika slag. Som framgår av betänkandet är frågan aktuell i samtal med , men någon slutgiltig lösning har vi ännu inte kunnat se. Ett enigt skatteutskott och, tror jag att jag vågar säga, en enig riksdag kommer att fortsätta att värna den ideella sektorns befrielse från moms inom nuvarande gällande regelverk. genomförde en granskning av utfallet av olika reducerade momssatser inom olika sektorer. Utfallet var något skiftande men ändå överraskande positivt, såtillvida att den förväntade snedvridning som befarats inte besannades, i alla fall inte som framförts från ekonomiskt håll. I några fall hade momsreduceringen varit nödvändig för verksamhetens fortsättning. När det nu föreslås förändringar och att öka momsbeskattningen på nya områden bör försiktighetsprincipen gälla. Det är alltid lättare att införa en skatt än att ta bort den. Värnskatten är ett passande exempel på detta. Jag skulle kunna ta upp fler exempel, men jag ska nöja mig med några specifika djupdykningar. Även om jag själv sällan brukar göra det ska jag göra det . Jag ska ta upp lite grann om restaurangmomsen och matmomsen. Det finns en särskild orsak till att jag tycker att den var bra att genomföra, något som var ännu viktigare för mig, och det var likvärdigheten. Det är svårt att definiera var gränsen går exempelvis då man konsumerar maten antingen utanför eller innanför väggarna. Därför är likvärdighet mycket bra. När det gäller ett annat område, kultursektorn, fick jag höra talas om en diskussion beträffande huruvida det skulle vara olika momssatser beroende på om en släde drogs av en häst eller av en ren. När hästen drog släden var det en transport, men när renen drog den var det fråga om kultur, och därmed gällde kulturmoms. Det kan vara ganska svårt att förstå skillnaden däremellan, speciellt om man kommer från , gissar jag. Likvärdighet i beskattningen är därför mycket bra. Samma sak gäller inom kultursektorn för konserter, dans och så vidare. Jag tror att man måste hitta rakare strukturer för att inte få dessa orimliga och svårförståeliga gränsvärden, hur många som befinner sig på dansgolvet etcetera. Det måste man titta på framöver och också hitta en lösning. Sedan finns det en motion som gäller mitt lilla favoritområde, veteranbilar. Jag tror att det skett ett litet missförstånd såsom det framförs i motionen och även besvaras. Det handlar alltså om att fått ta över värderingen av bilar och hitta på gränser som reglerar hur många av en sort som får finnas i . Jag måste säga att jag inte tror att är den bästa auktoriteten för att göra sådana bedömningar. bedömdes en Customline Convertible Coupe 1956 inte bara utifrån dess antikvärde, vilket är intressant. Andra modeller var och Fairlane Coupe 1964. Jag tror inte att kan tala om hur många av dem som kan vara värdefulla att ta in i , utan importörerna av dessa bilar fick betala i moms i stället för . Jag tror att det vore mycket bättre om Transportstyrelsen kunde titta på dessa frågor, eftersom de har bättre kompetens att bedöma huruvida en bil är unik eller ej. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Skatteförfarande och folkbokföring Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU20 Skatteförfarande och folkbokföring. 135 (S): Vi ska nu behandla skatteutskottets betänkande om skatteförfarande och folkbokföring. Jag kommer i huvudsak att tala utifrån den del som berör skattefusket. I betänkandet är det en tydlig vattendelare mellan borgerliga motioner som mest vill synliggöra skatter eller minska på och undvika skattekontroller. Våra och de andra oppositionspartiernas motioner handlar om hur skattefusk, svartarbete, illojal konkurrens och kapitalflykt ska undvikas. Det finns alltså en tydlig skiljelinje mellan oppositionen och regeringen. Vi socialdemokrater får ofta höra att våra krav på skattekontroll hotar företagsamheten och försvårar för entreprenörer. Det är en märklig agitation med tanke på hur allt fler branscher plågas av illojal konkurrens och av den organiserade brottslighetens försök att ta över verksamheter och företag. Åkerinäringen går på knä genom illojal konkurrens från mindre seriösa utländska och svenska åkare. I byggbranschen har småskuttar och svartarbete alltid varit en plåga som har spätts på av utländska företagare vars anställda har oklara anställningsförhållanden och dumpade löner. Det är heller ingen tillfällighet att byggindustrin haft ett antal svåra arbetsplatsolyckor. Här gör nu försök för att skapa ordning och reda. Städbranschen ska vi bara inte tala om. Upphandlingen fungerar dåligt eftersom den släpper fram oseriösa entreprenörer, men det finns också bekymmer i underentreprenörsleden. Jag kan inte låta bli att uttala min avsky mot den jobbtrafficking som pågår kring bärplockning, trädplantering och städning. Detta är en skam för . Thailändare, kamerunare och romer utnyttjas och luras genom att skatter undviks och fifflas med. Jobbtraffickingen måste få ett slut. Ni i de borgerliga riksdagsgrupperna måste ta ert ansvar och få ett slut på detta som upprepas, inte minst i skogarna, sommar . Det är en skändlig människohandel som bidrar till att skapa rädsla och i förlängningen rasism, ett vi och dom som mycket väl kan leda till betydligt värre saker. Låt mig återgå till betänkandet. Jag är glad över att regeringen förefaller att börja ta tag i de 133 miljarder i skattefusk som försvinner från skatteinkomsterna. Jag vill minnas att borgerliga ledamöter i denna talarstol både försökt förneka och bagatellisera uppgift och givetvis skuldbelägga oss socialdemokrater för detta, som om vi skulle hitta på det. har de 133 miljarderna hunnit ifatt er och statsrådet , och med kvar till valet har det äntligen blivit fart, för nu är det bråttom. Till ska komma med en ny siffra på skattefusket. Sent ska syndaren vakna, om uttrycket tillåts, fru talman. Det finns en tendens hos regeringen och de borgerliga riksdagsledamöterna att ta åt sig äran av sådant som de egentligen har väldigt liten del i. kunde vi läsa att det projekt som funnits i Nordiska ministerrådets regi, och som leds av , nu går vidare från att få fram skatteavtal till att skapa en elitstyrka mot skattefusk. Det är egentligen märkligt att vi hört så lite om detta. Vi har kunnat läsa hur tysk socialdemokrati, inte minst då de hade finansministerposten under samregerandet med CDU, drivit frågan om det globala skattefusket men också hur president har drivit på frågan. Det pågår med andra ord ett stort internationellt arbete. En stillsam fråga blir därför vad och de svenska egentligen har gjort. När läste vi senast att finansminister gått i spetsen för krav mot exempelvis och eller presenterat ett skarpt initiativ på ett Ekofinmöte eller inom ? Nej, sanningen är att i fråga om skattefusket lite anammat statsminister kommenterande och recenserande politiska stil. Initiativ tas bara när det brinner i knutarna, som i fråga om storföretagens skatteupplägg. Då ger en moraliskt upprörd finansminister order om att hitta på något. Ja, då är han som ett tomtebloss i sitt engagemang, vår värderade finansminister. Det sprakar och brinner men tar fort slut, och kvar finns bara skattesänkningar som lösningen på alla problem. Vi socialdemokrater har väckt flera motioner och tagit olika initiativ mot skattefusk och ekonomisk brottslighet. Men av någon anledning får vi alltid höra att de är ogenomtänkta, svåra att genomföra, för tidigt väckta eller att departementet minsann redan håller på att bereda frågan. Men åren går och går, och när och om det till slut händer något har fuskarna och tricksarna genom regeringens tröghet och ovilja hunnit få ihop en rejäl slant. Vi har ensamma eller tillsammans med andra oppositionspartier ett antal reservationer i betänkandet. Vi vill införa land-för-land-rapportering. Vi upprepar tidigare tillkännagivande om ett förslag om personalliggare i byggbranschen. Det ska träda i kraft . Detsamma gäller ett förslag om månadsuppgifter, vilket ska träda i kraft . I det sistnämnda fallet väntar vi på regeringens proposition . Vi vill också att ska se kvittona före utbetalning av avdrag för HUS-tjänster. Ja, jag skulle kunna tala mycket om var och en av dessa frågor men väljer att koncentrera mig på den viktiga frågan om F-skatt. I den bransch jag känner väl, byggbranschen, är F-skattefrågan stor, lika stor som personalliggarfrågan. Jag har många kontakter med transportfacket och åkerinäringen. Det är en stor och viktig bransch som blöder av de sår som den illojala konkurrensen ger. F-skattefrågan är stor även i många andra LO-yrken, exempelvis för GS-facket med skogsarbetarna men också långt utanför LO. Journalister konfronteras med frågan om hur anställningar försvinner som arbete i rollen som egenföretagare erbjuds. biföll en socialdemokratisk motion i SkU17 där av regeringen begärde en förutsättningslös utvärdering av effekterna av det förändrade näringsbegreppet. Utvärderingen skulle omfatta konsekvensen för skatteuppbörden samt effekterna på arbetsmarknaden, arbetstagarens ställning och företagandets villkor. Den ska bedrivas skyndsamt, heter det. Tyvärr måste jag säga att mördarsniglarna som plågar min trädgård och många andras är snabba jämfört med regeringen. Det har i budgetpropositionen aviserats att en utvärdering kommer att genomföras. De borgerliga ledamöterna i utskottet och kommer snart att få möjlighet att redovisa detta arbete för oss andra här i kammaren. Om de nu vet något eller bara ingår i knapptryckarkompaniet kommer att visa sig. Vi socialdemokrater menar att regeringen redan brustit i respekt för tillkännagivande och kräver nu att regeringen ökar farten så att den av begärda utvärderingen redovisas senast i budgetpropositionen . Jag har redovisat skillnaden mellan oppositionen och regeringen, mellan handlingskraft och passivitet, mellan samhällsförändrande och samhällsbevarande ambitioner. Där går skiljelinjen i svensk politik. Med det yrkar jag bifall till reservation 1, men jag står självklart bakom alla våra andra reservationer. 136 (MP): När vi talar om skatter tänker vi oftast endast på skatter i . I vårt land fungerar skattesystemet relativt väl, och vi har både internationell och nationell kraft att få till stånd skattekontroll med de flesta skatteparadisen i världen. har fattat beslut om skatteavtal med ett flertal så kallade skatteparadis som förhoppningsvis kommer att leda till att undanröja skatteflykt från . Men utanför gränser finns en annan verklighet. Utvecklingsländerna förlorar enorma belopp genom så kallad kapitalflykt. För varje biståndskrona från nord till syd uppskattas runt gå i motsatt riktning. En dryg tredjedel av kapitalflykten bedöms härröra från korruption och kriminalitet medan resten alltså nästan två tredjedelar anses uppstå genom kommersiella transaktioner, varav en betydande del inom ramarna för gällande skattelagstiftning, alltså laglig skatteplanering. Multinationella företag som undviker att betala skatt står för två tredjedelar av kapitalflykten, kriminell verksamhet, som handel med droger, vapen och människor för nästan en tredjedel och korruption för . Kapitalflykten möjliggörs genom skatteparadis och deras banksekretess. Hemlighetsmakeriet i skatteparadisen gör det omöjligt för myndigheter att få information om vem som gömmer pengar, varifrån pengarna kommer eller vilka summor det rör sig om. Den information som numera får tillgång till genom dessa skatteavtal med skatteparadis förblir dold för fattiga länder. Den bör därför verka för att stärka och andra forum där utvecklingsländerna är bättre representerade än inom , som instiftats av i-ländernas . Regeringen bör i alla relevanta internationella forum verka för att ett automatiskt och obligatoriskt internationellt utbyte av skatteinformation mellan skattemyndigheter etableras av solidaritet med fattigare länder. bör verka för att skatteredovisningen i alla länder öppnas genom ett världsomspännande krav på land-för-land-rapportering. Det innebär att företag ska rapportera sina vinster och skatter i varje land där de är verksamma, så att myndigheterna i alla länder får vetskap om hur mycket skatt som företagen är skyldiga att betala. Inom EU pågår ett lagstiftningsarbete kring landspecifik rapportering. presenterade 2011 ett lagförslag som innehåller krav på att företag redovisar betalningar till myndigheter såsom skatter och avgifter i varje land de verkar i. Lagförslaget, som endast omfattar ett fåtal branscher och saknar krav på vinstredovisning, har i vissa avseenden skärpts av , och pågår förhandlingar med ministerrådet. Det åvilar ett stort ansvar på den att i de fortsatta förhandlingarna verka för att den kommande lagstiftningen omfattar samtliga branscher och att även företagens vinster och inte enbart skatter och avgifter måste redovisas landspecifikt. Multinationella koncerner behöver inte redovisa sina vinster land för land utan bara den sammantagna koncernvinsten. Sålunda är dessa storföretag inte skyldiga att betala skatt i det land där vinsten uppstår. Frestelsen blir då naturligtvis stor att genom kreativ bokföring, som sinnrika system för internprissättning, föra över vinsten till jurisdiktioner med låg eller ingen bolagsskatt. Landspecifik rapportering av företags vinster framstår som avgörande för att stävja att utvecklingsländerna fortlöpande dräneras på väldiga kapitalbelopp. För att kunna spåra eventuell skatteflykt krävs ökad transparens även när det gäller företagens betalning av avgifter och royalty till nationella myndigheter liksom redovisning av inköp, försäljning, produktionsvolymer och lönekostnader. I skrivelsen 2011/12:167 Genomförandet avsamstämmighetspolitiken för utveckling lyfter regeringen fram och dess som en viktig arena för att få bukt med kapitalflykt. Utvecklingsländerna är svagt företrädda i . Majoriteten av dess 108 jurisdiktioner är skatteparadis, vilket begränsar förändringsviljan. Det är angeläget att regeringen ökar sitt engagemang för att stärka forum med bättre representativitet, till exempel . bör inom EU, och FN arbeta för att ett automatiskt och obligatoriskt internationellt utbyte av skatteinformation etableras. Utvecklingsländernas skattemyndigheter har begränsade resurser att själva aktivt söka relevant information. Ett obligatoriskt automatiserat informationsutbyte skulle därför vara värdefullt. Detta är inte någon liten fråga. En minskning av det oreglerade kapitalutflödet med en tredjedel uppskattas generera tillräckligt med kapital för att förverkliga FN:s millenniemål. Det är alltså mycket angeläget att aktivt agerar för denna förbättring av solidaritet med fattiga länder. Det finns också goda exempel. I har regeringen beslutat att kräva land-för-land-rapportering, och det rör på sig lite runt om i världen. Jag och står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer och särskilda yttranden. Men för tids vinnande yrkar jag endast bifall till reservation 1. 137 (SD): När det gäller skatteförfarandet pågår en ständig utvecklingsprocess genom bland annat informationsutbytesavtal med andra länder. Det är ofta länder som betecknas som skatteparadis. Det är ett arbete som enligt inneburit att många personer överfört stora summor till från utlandet, vilket därmed ökat skatteunderlaget för kapital. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram en ny skattefelskarta. Skattefelet ska kvantifieras och skattefelets förändring beskrivas. Uppdraget ska redovisas . Det blir ett bra verktyg för att komma med nya förslag och åtgärder för att minska skattefelet.