prot · H009119 · 2013-06-10 00:00:00 — får ett ökat samarbete, ökad integration, alltid ett visst bakslag, kanske särskilt i kristider som . Därför måste debatten hållas levande. Det kan handla om gemensam lagstiftning, men ibland är det bara vissa länder som samarbetar, till exempel när det gäller en finansiell transaktionsskatt, som har varit på tapeten. Vi har den öppna samordningsmodellen där vi har mer av benchmarking och att lära av varandra, som sker kring ungdomsarbetslösheten i . Där anser många att är en förebild. Vi har alltså flera olika sätt att arbeta på. Inom Lissabonfördraget ges ju olika möjligheter att samarbeta. Det behöver inte bara vara på ett sätt och genom lagstiftning. fortskrider, men det land som har funnits med länge i ansökarskaran, , har, som flera har nämnt här, stora problem på flera områden. Reformtakten i landet har avtagit betydligt . Flertalet av de 35 förhandlingskapitlen är frusna på grund av att inte genomfört de reformer de måste göra, eller för att de är blockerade av någon EU-medlemsstat. Särskilt när det gäller yttrandefriheten har kommissionen alltmer skärpt tonen gentemot . Ett stort antal journalister sitter fängslade, och vi ser just nu hur situationen ser ut på torgen i och . Unga personer börjar alltmer höja rösten mot förtryck och vill se ökad demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Den kurdiska befolkningen har fortfarande inte fått sina rättigheter fastlagda, och det krävs nu en fredlig lösning på situationen i landet. EU tar allt fler initiativ just till ökat internationellt samarbete. EU:s handelspolitik och biståndspolitik men också dess gemensamma försvars- och säkerhetssamarbete har fått en ökad betydelse på världsscenen. EU har fått en starkare gemensam röst i världen, med större inflytande. Den europeiska utrikestjänsten och har fått ökad betydelse. EU har också tagit steg för ökat samarbete för fred och säkerhet i framför allt , exempelvis på och utanför . EU ska ha en hög svansföring när det gäller att stärka demokrati och mänskliga rättigheter i internationella insatser. EU ska arbeta för att förebygga konflikter och med krishantering och fredsfrämjande insatser. Men hur stor omfattningen av det militära samarbetet ska vara inom EU bör man fortsätta att diskutera. Lissabonfördragets solidaritetsklausul förpliktar om något EU-land skulle angripas utifrån. medverkan och ledarskap i EU:s stridsgrupper innebär att är med och tar ansvar för fred och säkerhet i och utanför vårt närområde. Vi har i utskottet markerat att vi önskar fortsatt information om stridsgruppens utveckling och användning. Dessa insatser är bara en del, vid sidan av de diplomatiska, ekonomiska och biståndspolitiska verktygen för att uppnå säkerhet i vårt närområde. Att förhandla om handelsavtal med EU som stark förhandlingspart gynnar . Gemensamma regler, normer och krav gör att inte förlorar gentemot andra EU-länder när vi vill ställa krav på att varor som kommer till oss och till EU ska motsvara höga miljökrav och livsmedelssäkerhet samt att vi tillverkar varor med etiska regler på företagen. I detta sammanhang är det värt att notera att upptogs som fullvärdig medlem i , . Det innebär en möjlighet till strategiskt, långsiktigt samarbete mellan och . utveckling vad gäller mänskliga rättigheter har mycket övrigt att önska, och vi måste fortsätta att ha ett tryck på för en förändring. EU:s samarbete i det östliga partnerskapet med , , , och går knaggligt. Flera länder gör framsteg, men utvecklingen ser inte stabil ut. Hot mot bygget av demokrati kommer ständigt i dessa länder. I det södra grannskapet har länderna i tagit steg framåt, men också bakåt. Det tar uppenbarligen tid att bygga demokratiska institutioner. Vi får hoppas att dessa länders egna befolkningar står fast på väg mot full demokrati, att de håller fast vid att det ska gå åt rätt håll. EU som samarbetspartner måste fortsätta att ställa krav på reformer. EU är en stor, global utvecklingsaktör som tillsammans med medlemsstaterna står för mer än hälften av världens totala utvecklingsbistånd. Även om tyvärr flera länder drar ned på sina biståndsbudgetar i kristider är EU en stor och viktig aktör. som gick antogs rådsslutsatser om den fortsatta inriktningen på EU:s bistånd kallat Agenda för förändring. Slutsatserna tog fasta på samarbetsländernas respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer när samarbete ska äga rum. De betonar också betydelsen av en hållbar tillväxt. Vi ser att många länder i har en fantastisk utveckling ekonomiskt. Men det går bakåt för demokratin. Det kan vi inte bara åse stillatigande. EU:s grundvärderingar och den vanliga medborgaren i det land vi ger utvecklingsstöd måste stå i fokus. Året som gått har präglats av den ekonomiska krisen, en kris som ser ut att bli långvarig. står starkt men hotas av svaga ekonomier i euroområdet. Därför har det legat i intresse att samarbetet haft fokus på att rätta till svagheter i det ekonomiska och finansiella regelverket. Syftet måste vara att stabilisera både den ekonomiska och inte minst den sociala utvecklingen i . Social instabilitet hotar gemenskapen. Respekten för stabilitets- och tillväxtpakten måste återställas, och ansvar för offentliga finanser och den samhällsekonomiska stabiliteten är viktiga för att bevara trovärdigheten för finanspolitiken. Därför är de frågor som intensivt har behandlats om bankunion, banktillsyn, Europeiska stabiliseringsmekanismen, finanspakt, tvåpack, kapitaltäckningskrav med mera varit viktiga frågor. är inte med i eurosamarbetet, och kommer inte heller att vara det . tjänar dock på att de länder som deltar i samarbetet får en uppstramning i regelverken. vill delta i det som påverkar oss, men vi vill inte bindas upp av krav som kan tvinga oss att sänka våra ambitioner i översyn av exempelvis finanssektorn. EU:s långtidsbudget har varit ett återkommande tema för förhandlingar som gått, då den fleråriga budgetramen för 20142020 skulle tas fram. har av regeringen fått kontinuerlig information om förhandlingarna som ledde till en stramare budget än tidigare, minskade jordbruksstöd och mer satsningar på forskning och innovation, vilket vi välkomnar. har fått ett stort inflytande i den fortsatta processen om långtidsbudgeten. Det återstår att se hur det landar i förhandlingarna. För oss kristdemokrater är det viktigt att EU fortsätter att vara en kraft som stärker fred och frihet. Men EU ska inte ta på sig mer än det som medborgarna önskar att EU ska syssla med. Den så kallade subsidiaritetsprincipen ska ligga fast, vilket innebär att besluten ska fattas så nära medborgarna som möjligt om det inte är mer effektivt att sköta det gemensamt via EU. EU står inför en gigantisk utmaning när det gäller att lösa den ekonomiska krisen, att inkludera alla medborgare som lever i arbetslöshet och utanförskap, men också att på det säkerhetspolitiska området säkra fred och frihet. I det arbetet är det viktigt att EU för en aktiv utrikes- och säkerhetspolitik med dialog, handel och ett aktivt bistånd som ger fattiga människor hopp om en god hälsa och politiskt inflytande med demokrati och mänskliga rättigheter i fokus. EU:s värden är viktiga att stå upp för i alla internationella sammanhang. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 33 (SD) replik: Jag önskar att jag hade fått ta replik på alla. Jag fick ta replik på alla utom och Socialdemokraterna. KD är sist ut av de partier som har anmält huvudanföranden till debatten. Jag har lyssnat på alla debatter, och jag kan bara konstatera att man säger ungefär samma sak i alla anföranden. sticker ut lite grann, men det är SD, , som står för den verkligt EU-kritiska hållningen i kammaren, vilket jag beklagar. talar om till exempel utvidgningen, och hon hyllar att nu är medlem i unionen. Jag kan meddela att kroaterna själva inte är lika positiva. Stödet är nu nere på för EU-medlemskapet i . Man oroar sig för de kroatiska företagen, och man oroar sig för handeln med de närmaste länderna. Det handlar framför allt om livsmedelsbranschen, vilket är en viktig bransch för . Det återstår att se hur pass lyckliga kroaterna blir senare när de också får vara med och ta del av effekterna av medlemskapet i Europeiska unionen. Något annat jag reagerar på i debatterna är att man ständigt tar upp politiska framställningar om handel, mänskliga rättigheter, öppenhet, möjligheter för människor att möta utmaningar tillsammans och så vidare. Man talar också om frihet. Mycket av talet om handel, mänskliga rättigheter och demokrati är sådant som vi alla i kammaren är för. Däremot har vi i fråga om frihet och demokrati i sig olika utgångslägen. För mig är demokrati att svenska folket avgör makten, att svenska folket avgör vilka som ska bestämma i . Det är det som skiljer från KD. Är det korrekt uppfattat, ? 34 (KD) replik: Tack för frågan! Först var det frågan om att kroaterna inte är positiva. gick också med i EU med en inte jättestor majoritet, men det var ändå en folkomröstning som landade i att det fanns en majoritet som ville att skulle gå med i EU. har stödet faktiskt ökat. Kanske har det inte varit så , men vi har sett att när det går bra för EU går det också bra för . Därför tror jag att de flesta svenskar är medvetna om att EU har en positiv inverkan på . Precis som jag tog upp i min diskussion kommer det alltid att finnas frågor om vad EU ska syssla med och vad nationellt ska syssla med. För finns, precis som för alla andra, den så kallade akin, det vill säga de regler som ska uppfyllas för att ett land över huvud taget ska komma i fråga för medlemskap i . har uppfyllt den. Precis som det står i betänkandet vet vi att det finns frågor om korruption och andra frågor som vi behöver sätta pekfingret på när det gäller . Det finns flera länder som redan är med i EU som har problem och som vi på något sätt ska försöka få in i en bättre situation. Vi vet att det tjänar . Men att ska ställa sig ensamt och säga att inte bryr sig om hur det går för alla andra länder i närområdet som landet handlar med är inte en framgångsrik modell för vare sig ekonomi eller på annat sätt. Genom att vi ställer krav på alla nya länder om mänskliga rättigheter och demokrati är vi med och påverkar. Vi påverkar i våra handelsrelationer genom att i dialog alltid ta upp frågan om mänskliga rättigheter och demokrati. Att sprida EU:s värden kan väl ändå inte vara något negativt? 35 (SD) replik: EU:s värden är ett intressant begrepp. Vad är EU:s värden? av besluten i fullmäktigeförsamlingarna, i landstingen och i sker under påverkan av EU. Det är EU:s värden, . EU står för något helt annat än demokrati. Det ser vi tydligt i den snabba maktöverföringen där man inte minst använder delegerade akter, det vill säga så kallad sekundär lagstiftning, för att komplettera de så kallade kompromissförslag man kommer fram till i alla de enskilda förslagen som läggs fram i unionen. Det innebär alltså att har osedvanligt stor makt att fortsätta maktöverföringen även efter att varit med om att kompromissa. Så ser EU-medlemskapet ut, och det kompletteras av en rad andra förslag som läggs fram. Europeiska terminen är en av dem, och 2020 är en annan. Jag tror på folket. Folket ska ha den avgörande makten. Folket ska kunna avsätta både mig och om någon av oss gör ett dåligt arbete. Men vem avsätter när den gör ett dåligt arbete? Vem kan avsätta ? Den frågan tror jag kommer att förbli obesvarad; den går nämligen inte att besvara med annat än att vi omförhandlar det svenska EU-medlemskapet och återgår till någon form av samarbete. Jag tycker att det är ett litet slag i ansiktet på alla oss demokratiförespråkare att hävda att EU står för frihet. EU är långt ifrån frihet. För mig är frihet att själv kunna bestämma, att själv kunna lägga min röst på vem jag vill och att själv kunna omvärdera och skapa en förändring i samhället. 36 (KD) replik: Frihet är att vi fattar beslut om det vi anser att ska fatta beslut om. Vi har lämnat över vissa rättigheter, men det har vi gjort i bred enighet i . Det är inte något konstigt. Vi har en riksdag som fattar beslut i olika EU-frågor om olika EU-direktiv, vi för en debatt här och vi har ett EU-parlament som är folkvalt. Vi har alltså en helt öppen demokratisk process när det gäller EU-frågorna, så vad är problemet? Det vore ett problem om vi gjorde allt bakom stängda dörrar, men så är ju inte fallet. EU:s värden handlar inte om det som tar upp. De demokratiska värdena står fastslagna i Lissabonfördraget. Det handlar om mänskliga rättigheter, demokrati, pressfrihet, yttrandefrihet, att vi är emot dödsstraff, för rätten att organisera sig, fackliga rättigheter, religionsfrihet, att vi är emot diskriminering och så vidare. Det är värden som borde kunna ställa sig bakom. Vi tycker att de värdena är något att slåss för, inte att vi bara ska sitta och hålla på dem inom gränser. Det är någonting som vi kan gå ut med bredare. Vi vet att EU får ett allt större inflytande i de internationella forum som vi deltar i och i handelsrelationer i det södra partnerskapet och det östliga partnerskapet. Jag åker själv och föreläser om jämställdhetsfrågor för ungdomar från , , och så vidare. Det är viktigt att vi får vara med och ha en dialog med dessa länder och sprida dessa värden. Vad står det här för? Varför är det viktigt? Varför är de här värdena viktiga? Jag förstår inte hur kan tycka att en nationalistisk syn att vi i ska hålla det här för oss själva skulle vara rätt väg att gå. 37 Statsrådet (FP): Unionen och dess företrädare har bidragit till att främja fred och försoning, demokrati och mänskliga rättigheter i . Så kommenterade och motiverade sitt val när Europeiska unionen fick ta emot . Denna fred är ett resultat av många kvinnors och mäns enträgna arbete för att se till att historien aldrig mer upprepar sig. Aldrig mer , aldrig mer , aldrig mer diktatur och aldrig mer generationer av barn som får växa upp utan far- och morföräldrar, som stupat och mördats i världskrig på europeisk mark. löser vi konflikter i inte med kanoner utan med Coreper. Vi löser konflikter med byråkrater i stället för soldater och kommunicerar via tolkar i stället för tanks. Men vi får aldrig ta freden i för given. besökte jag Bosnien och , och . Jag började resan med ett besök i för att hedra offren för folkmordet , då över 8 000 muslimska pojkar och män brutalt mördades. Jag träffade mammor, fruar, döttrar och överlevande, alla med kroppsliga eller själsliga ärr. är kriget fortfarande påtagligt nära på västra , men syns ett ljus i tunneln. EU har varit och är en väldigt stark motor för fredlig utveckling och demokratisering i regionen. Bland den unga generation som kämpar för demokrati, mänskliga rättigheter och frihet nämns alltid det hägrande EU-medlemskapet som det absolut viktigaste redskapet för att pressa ländernas ledare i rätt och demokratisk riktning. blir EU-medlem, och EU får sin 28:e medlemsstat. För att referera till ett tidigare meningsutbyte kan jag meddela att av kroaterna röstade för EU-medlemskap i folkomröstningen . Den har stöttat . Vi har höga förväntningar på att de fortsätter att bana väg för resten av det krigshärjande västra in i unionen. Också och Kosovo tar steg mot ett EU-medlemskap, även om väldigt många utmaningar kvarstår. Men exemplet med visar att fortsatt utvidgning bidrar till stabilitet, demokrati och fred i . Vi ser även nya steg i förhandlingarna om ett turkiskt EU-medlemskap. Men har ännu en lång väg att gå för ett EU-medlemskap. Den senaste veckans oroligheter och brutala våld är väldigt obehagligt. Jag vill också nämna att landet står inför stora utmaningar när det handlar om pressfriheten, kurdernas rättigheter och situationen för homosexuella, bisexuella och transpersoner. Men lösningen i det här svåra läget är inte att vända ryggen. I stället måste man fortsätta att trycka på för reformer för demokrati, frihet och öppenhet. EU har sedan sin tillkomst aldrig upphört att utvecklas. Det som började som ett gemensamt samarbete kring kol och stål omfattar i stort sett alla politikområden. Tillsammans blir vi starkare, och tillsammans hittar vi också bättre lösningar på problemen. Tillsammans kan vi påverka andra, och tillsammans kan vi stärka de värderingar som står för. tar vi mycket för givet som var omöjligt för svenskar för bara 10, 15 eller : att lättare kunna studera i ett annat land, att kunna arbeta i ett annat land eller för den delen att kunna resa på semester utan pass. Det är saker vi börjat ta för givna. Men det är ett ständigt pågående arbete. Vi kan inte luta oss tillbaka och vara nöjda. upplever den värsta ekonomiska krisen dagar. Därför måste länderna ha hållbara finanser och genomföra reformer. Det kan handla om att reformera skattesystem, pensionsförsäkringar eller socialförsäkringar. Det kan handla om att minska regelkrångel och ta bort onödiga monopol och framför allt om att göra det möjligt för kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden. Det som har bidragit till EU:s stora framgångar är att unionen har hållit ihop, att det finns en balans mellan EU:s instruktioner: kommissionen, parlamentet och rådet. Det är därför på sätt och vis naturligt att länderna i eurozonen samarbetar tätare i ekonomiska frågor. Det välkomnar vi från regeringens sida. Men det får inte ske till priset att EU delas upp i centrum och periferi. Beslut som påverkar hela Europeiska unionen måste även i fortsättningen fattas av alla 28 medlemsländer tillsammans med . I krisens spår ser vi nu ett fallande stöd för EU runt om i medlemsländerna. Det måste vi ta på största allvar. Det är en utmaning att bygga upp det förtroendet igen, vilket jag säger som stark Europavän. Samarbetet i alla dess delar måste präglas av demokratisk trovärdighet. Det gäller både i ekonomiska frågor och på andra fält. Beslut med väldigt långtgående konsekvenser ska aldrig fattas i panik bara för att krisen stressar på. Nya förslag måste debatteras och förankras hos folket. De som fattar besluten måste också veta att dessa kan leda till konsekvenser. Vi måste därför jobba vidare med att öppna EU och göra det enklare för unionens medborgare att delta i beslutsprocessen och känna till sina rättigheter och skyldigheter gentemot EU:s institutioner. Därför behöver vi en europeisk förvaltningslag, något som jag jobbar för i EU som minister. De nationella parlamenten ni måste också få en tydligare roll. Jag lyfter ofta fram breda engagemang för EU-frågor som förebild på ministermötena. Förslag som rör vår gemensamma framtid ska inte kunna presenteras anonymt på möten i eller presskonferenser utan att först ha debatterats grundligt i medlemsstaterna. Om de nationella parlamenten önskar bör också kommissionärerna kunna bjudas in för att debattera och försvara de förslag man lägger fram. I skuggan av den ekonomiska krisen växer en värderingskris fram. Populistiska och rasistiska partier i vinner tyvärr mark, och det går fort. I sitter nynazisterna från Gyllene gryning i parlamentet, de som inte ens tvekar att med våld attackera andra politiker, men också utsatta grupper som flyktingar. De senaste årens händelser i är oerhört obehagliga. Det är en dyster utveckling vi ser. Därför är det viktigt att respekten för mänskliga fri- och rättigheter aldrig får tummas på i vår europeiska union. Vi har sett det här i förut. Vi har sett hur en ekonomisk kris föder missnöje och en vilja att peka ut syndabockar genom obehaglig antisemitism, obehaglig islamofobi och obehaglig antiziganism eller för den delen attacker mot homosexuella, bisexuella och transpersoner. Därför är det viktigt att vi som står upp för de europeiska värderingarna i det läget aldrig står tysta; om tystnadens konsekvenser har historien alltför väl lärt oss. Men protester, hur högljudda de än må vara, räcker tyvärr sällan för att få till stånd en förändring när en medlemsstat bryter mot EU:s grundvärderingar om frihet. Vi ställer omfattande krav på de länder som kandiderar för ett EU-medlemskap. Men när ett land väl har blivit medlem och sedan bryter mot spelreglerna och EU:s gemensamma värdegrund finns det lite EU kan göra . Därför måste vi ställa krav på dem som är medlemmar av unionen på samma sätt som vi gör på kandidatländerna och världen utanför . lyfte jag vid ett rådsmöte fram frågan om att EU borde ha en årlig granskning av hur medlemsstaterna respekterar grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Jag kan säga att stödet var svalt och svagt då. Men har glädjande nog fler länder vaknat i den här frågan. Tillsammans kommer vi att fortsätta att driva på för att få till stånd en granskning som ska göras av kommissionen. Jag diskuterade senast frågan med en utrikesminister på besök. har krav ställts på begränsningar av den fria rörligheten. Det finns länder som börjar varna för den så kallade sociala turismen. Krav på att man ska begränsa den fria rörligheten måste vi vara oerhört vaksamma mot. Vi vet att fri rörlighet ger jobb och skapar frihet för människor att förverkliga sina drömmar. Fri rörlighet är också grunden för att kunna ta oss ur den tuffa ekonomiska krisen. införde inte övergångsregler vare sig 2004 eller 2007, och vi har inte sett några bevis för så kallad social turism i vårt eget land. Däremot har vi fått mer arbetskraft i företag och vård. Den fria rörligheten har gett generation efter generation möjlighet att resa för att studera, arbeta och uppleva andra länder. Den fria rörligheten är en förutsättning för vår gemensamma inre marknad. Vi ska gemensamt sträva efter att finna lösningar på krisen. Trots att står utanför euron påverkar krisen oss. Men vi får inte låta krisen dominera vår bild av unionen. Flera länder som har varit djupt nere i krisen ser dessutom ljuset i tunneln och börjar komma upp. Jag tänker inte minst på länder i vår närhet i . Men i skuggan av krisen pågår också viktiga förhandlingar om framtidsfrågor för ett starkt . Några av dem skulle jag vilja betona. Just nu omvandlar man som en del av er nämnt den uppgörelse som nåddes i om långtidsbudgeten till rättsligt bindande texter. Det handlar om totalt . Denna överenskommelse och uppgörelse var överraskande bra för både och . tar vi steg mot en modernare budgetram genom satsningar på åtgärder inom forskning, utveckling och innovation, som både jordbruksstödet och strukturfondsstödet sänks. någonsin minskar den totala utgiftsnivån. får behålla sin rabatt, och avgiften för till EU minskar. Det är viktigt att påpeka att de pågående förhandlingarna med leder en uppgörelse som ligger i linje med det man kom överens om på . Tyvärr har det nu gått sedan överenskommelsen slöts. Detta beror främst på en bristande kompromissvilja från sida. De måste ta sitt ansvar, så att vi får den nya budgetramen, som bör gälla . Krishantering och ansvarsfull budgetpolitik är nog så viktigt. Men vi måste också stärka EU:s konkurrenskraft nu och på . Därför har EU tagit fram tillväxtstrategin 2020. Det handlar om reformer för att skapa arbeten, reformer för att öka kvinnors förvärvsarbetande och reformer för att minska ungdomsarbetslösheten. Det handlar också om satsningar på forskning och utveckling och utbildning. Det handlar om minskade utsläpp av växthusgaser och förnybara energikällor. Det är vägen mot ett starkare . Här vill jag också nämna , som är ett av dessa fält. För EU:s utveckling är ökad handel centralt, både inåt och utåt. Kostnaden för att vi inte utnyttjar den inre marknadens möjligheter till fullo har beräknats till . Förhandlingarna med om ett nytt frihandelsavtal är ett steg i rätt riktning. Det skulle vara ambitiöst och omfattande, och det skulle kunna leda till ekonomiska vinster på bara i EU. Förhandlingar pågår också just nu med och . Öppen handel är en nyckel för den , som driver på här. Det är glädjande att paketen om en gemensam asylpolitik börjar hamna på sin plats. Här har vår egen kommissionär gjort ett bra arbete. Fler måste göra mer för att ska få en mer solidarisk asylpolitik. De som flyr krig och förföljelse måste ges skydd under samma förutsättningar i alla medlemsstater.