prot · H009114 · 2013-05-30 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om protokollsutdrag från utskott Förste vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2012/13:34 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från trafikutskottet. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2012/13:423 Till Interpellation 2012/13:423 Kärnvapen av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag 2012/13:425 Till Interpellation 2012/13:425 Vård inom rehabiliteringsgarantin av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2012/13:427 Till Interpellation 2012/13:427 Utstationerad arbetskraft och snedvriden konkurrens på svensk arbetsmarknad av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Proposition 2012/13:156 till justitieutskottet Motioner 2012/13:Ub19 och Ub20 till utbildningsutskottet /13:Fi16 till finansutskottet 5 § Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om åtgärder för att minska kostnaderna vid utbyggnad av höghastighetsnät Föredrogs trafikutskottets utlåtande /13:TU20 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om åtgärder för att minska kostnaderna vid utbyggnad av höghastighetsnät (KOM(2013) 147). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 6 § En europeisk strategi för plastavfall Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets utlåtande /13:MJU18 En europeisk strategi för plastavfall (KOM(2013) 123). Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) 7 § Djurskydd m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2012/13:MJU19 Djurskydd m.m. 1 (MP): Om man som politiker vill vinna röster kan det vara en smart strategi att prioritera grupper som har rösträtt. Djuren är tyvärr inte en sådan grupp, vilket innebär att de, tråkigt nog för dem, ofta blir bortprioriterade. Det märker man inte minst med den här regeringen. Det första den här regeringen gjorde när man kom till makten var att lägga ned i stället för att lägga ned minkfarmerna, som det fanns ett förslag om. Det var en dubbel förlust för djuren, helt enkelt. Sedan hände det inte så mycket mer. När det blev lite tröttsamt att gång på gång säga nej till alla förslag som kom om att stärka djurens välfärd kom regeringen på idén att tillsätta en utredning om djurskyddslagen. Det är väl i sig en bra idé, men det innebar också att man kunde vifta bort alla krav på stärkt djurvälfärd genom att hänvisa först till att utredningen pågick och sedan till att den skulle behandlas i . Men till slut kommer man till en punkt då det blir lite konstigt att fortsätta att hänvisa till utredningen för att slippa agera. har det gått utredningen kom, och har den här punkten faktiskt kommit. vill vi se handling för djuren. Jag ska inte sticka under stol med att vissa av förslagen från utredningen kräver väldigt noggranna överväganden innan man går vidare, om man alls går vidare med dem. Jag tänker särskilt på förslaget om att ändra djurskyddslagstiftningens struktur så att politikerna slår fast målen i lite mer allmänna ordalag och mer av de mer detaljerade kraven flyttas ned till , så att de avgör vad det innebär i praktiken. Så är det till stor del . Vi politiker har slagit fast att djur ska ha rätt att bete sig naturligt och skyddas mot onödigt lidande. Men när sedan ska tolka vad det konkret betyder för olika former av djurhållning tittar man också på sitt andra uppdrag, att främja näringen, och plötsligt kan man tillåta djurhållning där djuren inte alls har förutsättningar att bete sig naturligt. Det gäller till exempel minkfarmning, där minkar, som i det fria rör sig över stora ytor både i vatten och på land, ska hållas i små gallerburar inte mycket större än en uppslagen kvällstidning. I den torftiga miljön utvecklar många minkar i vissa studier så många som olika former av beteendestörningar som ett tecken på hur dåligt de mår. Trots det säger tjänstemän att de inte kan ta fram regler som innebär att näringen måste lägga ned, utan det är i så fall en politisk fråga. Att lägga ned ännu mer av den makten på myndighetsnivå skulle förstärka den här situationen ytterligare, där tjänstemännen inte känner att de har sin ministers stöd för att genomföra beslut som på allvar skulle ge djuren den välfärd som de har rätt till enligt djurskyddslagen, som landsbygdsministern kan stå och vara nöjd och säga Jodå, djur ska behandlas väl. Så står det i djurskyddslagen, och så är det trots att det inte alls ser ut så. För den som vill slippa undan ansvar för hur djuren behandlas är detta ett utmärkt förslag. Men för oss som vill något annat, som vill att djurskyddslagens fina ord ska märkas också ute i djurens verklighet, är det inte ett bra förslag. Jag vill snarare se ett större politiskt ansvar där vi tar fram de lagändringar som krävs för att djurhållningen ska leva upp till djurskyddslagens krav, och då får de verksamheter som inte kan anpassa sig lägga ned, typ minknäringen. Med det sagt vill jag också säga att det finns en massa bra saker i förslagen från . Det är en massa förslag som inte innebär att man måste göra om djurskyddslagens struktur, utan som går att genomföra bara genom att ändra i den lag som vi har . Det finns ingen anledning att dra de förslagen i långbänk. Det handlar till exempel om hur man kan komma till rätta med problemet med hemlösa katter genom krav på märkning och registrering. Det handlar om att fasa ut uppbindning av kor till förmån för lösdrift, att sjölejon och elefanter ska slippa kuska runt på cirkus i en djurmiljö som aldrig kan bli bra för dem eller att förbjuda spödrivning av hästar, bara för att ta några exempel i en tjock utredning. Ingenting av detta har regeringen lyckats komma till skott med, trots att förslagen alltså kom 2011 och trots att man inte behöver göra någon stor förändring av hela djurskyddslagen för att kunna genomföra dessa konkreta åtgärder för att förbättra för djuren. Det går inte att förklara på något annat sätt än att den här regeringen inte prioriterar djurens välfärd. När det gällde att försämra för djuren, som när man lade ned , var man supersnabb. Men , när det handlar om att förbättra för djuren, händer ingenting. Från sida lade vi en stor djurskyddsmotion i början av mandatperioden. Men det här riksdagsåret var vi helt förvissade om att det skulle komma en djurskyddsproposition som vi kunde svara på sedan, så nu har vi bara plockat upp några småsaker som handen på hjärtat inte är de stora, centrala frågorna i djurskyddsdebatten, som delfinarier. Men eftersom de ändå finns med ska de få en seriös behandling. Ett delfinarium har dåliga förutsättningar för att erbjuda en god djurvälfärd. Den begränsade ytan ger delfinerna små möjligheter att uttrycka sitt naturliga beteende. I det fria brukar delfiner dyka hundratals meter och röra sig över stora områden . Det kan de såklart inte göra i en bassäng. Den kala och sterila bassängmiljön leder till understimulans som orsakar stor stress. Den stressen kan dessutom förstärkas av störande ljud från publik och musik. Dessutom har vi den störning som det medför för djurens ekolokalisering att de lever i en bassäng. Ett antal länder, som , , och , har dragit slutsatsen att delfinarier inte är förenliga med en god djurvälfärd och helt enkelt förbjudit dem och i vissa fall rent av all djurhållning som innebär att man håller valdjur i fångenskap. Om menar allvar med djurskyddslagens ord om att djur ska skyddas mot onödigt lidande och ges rätt att bete sig naturligt bör vi ta konsekvenserna av det, oavsett om det handlar om minkfarmer, delfinarier eller någon annan verksamhet. Därför yrkar jag bifall till reservation 3. Just att se till att djurskyddslagens krav får genomslag ute i djurens verklighet ser jag som en av de absolut största utmaningarna på djurskyddsområdet . De förslag som vi har fått från skulle inte innebära någon total revolution av djurhållningen. Men de skulle åtminstone innebära många viktiga steg i rätt riktning för att de fina orden ska bli något mer än just fina ord. Hur länge ska vi behöva vänta innan regeringen kommer till skott? Eller rättare sagt: Hur länge ska djuren behöva vänta? 2 (V): Inom den svenska livsmedelsindustrin är det ungefär 78 miljoner kycklingar som föds upp och slaktas bara i . Även 7 miljoner hönor, 2,6 miljoner grisar, 500 000 kalkoner och ungefär 450 000 nötkreatur slaktas inom den svenska livsmedelsindustrin. Summerar vi alla dessa siffror får vi ett antal som är ungefär tio gånger så stort som antalet människor i . Det är helt enkelt otroligt många djur som föds upp och slaktas i . I vår djurskyddslag står det att djur ska hållas väl och ges möjlighet till ett naturligt beteende. Men efterlever vi djurskyddslagen? Stämmer det här verkligen i praktiken? Jag tycker att det är högst relevanta frågor att ställa sig. 2,6 miljoner grisar slaktas som sagt i . av grisarna står inomhus på ett betonggolv. De rör sig i stimulansfattiga miljöer. De får ibland magsår. De biter på varandras svansar. Detta är helt enkelt beteenden som djur utövar när de är uttråkade. De får så kallade stereotypa beteenden. Man skär upp deras testiklar om det är hanar, helt utan bedövning. Efter skickas grisarna till slakt. De 78 miljoner kycklingarna föds visserligen upp i stora hangarer, skulle man kunna kalla det, men det är tiotusentals kycklingar inom samma yta. Det är ungefär 25 kycklingar per kvadratmeter inom uppfödningen i . Man föder upp djuren så fort att många av kycklingarna får benbrott. De bryter benen därför att de växer så fort. De ska uppnå slaktvikt inom ungefär fyra . Sedan skickas de till slakt. Vad gäller nötkreaturen kan vi ta de svenska mjölkkorna, som är några hundra tusen. Jag tror att vi alla ser dem , och vi tycker att det ser idylliskt ut när de går utomhus och betar under två, tre eller kanske till och . Men under resten av tiden står mjölkkorna inomhus, och då står de ofta fastbundna vid en båspall och kan enligt mig inte bete sig särskilt naturligt. har jag inte ens nämnt den största skandalen inom den svenska djuruppfödningen, nämligen pälsindustrin. Drygt en miljon minkar står inklämda i minimala nätburar och kan inte utöva det beteende som borde vara naturligt för en mink, nämligen att röra sig över stora ytor, dyka ned i vatten, simma lite grann, söka föda och så vidare. Hur kommer det sig då att vi har den här storskaliga industriella uppfödningen av djur i ? Jo, vi äter mer kött än någonsin i . Köttkonsumtionen har ökat med . äter vi ungefär kött per person och år i . Ska vi ha så här stora volymer blir det väldigt många djur, och då kan man bara föda upp djuren på ett sätt, nämligen i fabriker. Jag hade stora förhoppningar på utredningen om en ny djurskyddslag, och det förslag som kom var också väldigt intressant. Det var ungefär 1 000 sidor text med analyser, beskrivningar och konkreta förslag på hur vi ska kunna göra det bättre för djuren i . De här konkreta förslagen kom från utredaren , . Gången är sådan att det är ministern och regeringen som får förslagen; regeringen får i uppdrag att göra någonting av dem. Ansvarig minister, landsbygdsminister , har alltså haft förslagen i , och han har inte gjort någonting. har många konkreta förslag på hur vi kan göra det bättre för djuren. En del av de förslagen togs upp i utredningen om en ny djurskyddslag. En del andra saker hade vi tänkt lyfta fram då regeringen skulle lägga fram ett förslag till ny djurskyddslag. Några konkreta saker är att verkligen säkerställa att det naturliga beteendet gäller för alla djur, att förbjuda pälsindustrin, att få en handlingsplan för att minimera antalet djur i djurförsök, att minska köttkonsumtionen, att kraftigt öka djurskyddskontrollerna, att införa en djuretisk ombudsman och att se till att även de vilda djuren omfattas av djurskyddslagen. Allt detta är konkreta saker som vi hade hoppats på att vi skulle kunna diskutera och debattera med ansvarig minister i samband med ett förslag till en ny djurskyddslag. Men har vi gått och väntat i , och vi kan konstatera att det är då djuren varit de stora förlorarna. Regeringen agerar inte för djuren. Som sade kan man konstatera att det inte finns särskilt många reservationer i detta betänkande, inte särskilt många alternativa förslag, just för att vi inte har fått något förslag till ny djurskyddslag, som vi gått och väntat på. Men jag vill här och passa på att yrka bifall till reservation nr 1 om att inkludera de vilda djuren i djurskyddslagen. Jag skulle vilja kommentera reservation nr 3 om att förbjuda delfinarier. Vi i har stor sympati för detta förslag och delar mycket av kritik mot hur det ser ut på delfinarier. Men vi ser den här frågan som en del av en större fråga, nämligen hur vi ser på djurparker och hur vi över lag ser på djur i fångenskap. Då kommer jag åter tillbaka till översynen av den nya djurskyddslagen. Vi hoppas kunna återkomma till frågan om delfinarier då vi tar ett stort omtag om hela djurskyddslagen. 3 (S): Vi debatterar nu politikområdet djurskydd. Det är med ett visst vemod jag gör det . Detta är viktiga frågor. Man brukar ibland säga ungefär att man kan mäta ett samhälles anständighet i hur väl de svaga i samhället behandlas. Även om det inte är samma sak med djur tycker jag att också djurskyddet kan utgöra ett bra riktmärke för ett samhälles anständighet. Jag hade hoppats och faktiskt trott att vi under detta riksdagsår skulle ta viktiga steg för ett förbättrat djurskydd. Detta är mitt tredje år i miljö- och jordbruksutskottet och tredje årets djurskyddsdebatt. Och allt står frustrerande stilla. Det saknas inte behov, och det saknas inte förslag. Ändå händer i princip ingenting. Under de här tre åren har jag och mina kolleger i utskottsgruppen lagt fram förslag, liksom andra partikamrater. Kolleger från andra partier har också lagt fram förslag, en del som vi har ställt oss bakom, andra inte. Alla har de besvarats på i princip samma sätt: Vi ska inte föregripa . Motion efter motion har avslagits med hänvisning till denna utredning. Och visst kan det finnas en viss rimlighet i det, åtminstone vad gäller de frågor som utredningen tittade särskilt på. Men då måste det också hända något. Låt mig göra en kort resumé över den borgerliga regeringens djurskyddspolitik . En av de första saker som den borgerliga regeringen gjorde när den kom till makten var att lägga ned den unika svenska . Den var visserligen inget under av perfektion, men detta var ändå en tydlig signal om regeringens ambition i djurskyddsarbetet. Man drog också tillbaka den proposition om förbättrade levnadsförhållanden för minkar som den socialdemokratiska regeringen tidigare hade lagt fram. Man har omorganiserat djurskyddstillsynen, vilket gjorde att antalet kontroller störtdök. Det håller nu på att återhämta sig. På plussidan kan sägas att man har tillfört resurser för att grisbönder ska kunna utbilda sig för att kunna utföra bedövning innan kastrering. Men ärligt talat är det inte så mycket mer än det som kan tillföras plussidan. Det skulle vara utredningen som jag nämnde och som har nämnts av kolleger tidigare. Den har varit central för hela djurskyddsdebatten . Direktiven slog fast att förslaget skulle syfta till att minst bibehålla dagens nivå på det svenska djurskyddet. Det är positivt även om ribban skulle kunna läggas högre än så. Och, som sagt, det måste också hända något. Utredningen blev klar . Det är en omfattande utredning som handlar både om djurskyddslagens struktur och utformning och om enskilda delar som behöver förändras och förstärkas. Vi har väntat. När öppnade var vi säkra på att det skulle komma en proposition om förändringar i djurskyddslagen. Som sagts av kolleger är det också därför som det här betänkandet är så magert som det är . Det beskriver vi också i det särskilda yttrande som vi har lämnat tillsammans med och . Vi väntar fortfarande. Ingen proposition har lagts fram trots att det var aviserat i propositionslistan. Det har inte kommit något besked om när vi kan vänta oss en proposition. Skälet är, enligt regeringen, att utredningen och förslagen är så omfattande att de tar att bereda. Det kan jag förstå och respektera, men det är ett argument mot att hänvisa alla frågor som lyfts upp till det pågående utrednings- och beredningsarbetet. Jag tycker också att man kan göra en jämförelse med förändringarna i arbetslöshetsförsäkringen. som regeringen tillträdde klubbades beslutet i kammaren. Där tog regeringspartierna inte ens på sig för det beslut som har gett dramatiska konsekvenser för många människor. Det visar att förändringar inte alls behöver ta så . Det visar också att det här inte är en prioriterad fråga för regeringen. har regeringen också sagt att det finns saker i utredningen som inte rör de stora strukturella bitarna och som kan lyftas ut och fattas beslut om. Det hade varit bra eftersom flera av de sakerna är angelägna, och jag är inte övertygad om att de strukturella förändringar som föreslås är den väg vi borde gå, av samma skäl som angav tidigare. Men inte heller något sådant förslag har lagts på bord. Det är svagt. Jag vill ta upp några saker som vi ser som exempel på konkreta förslag som skulle kunna lyftas fram och beslutas om. Till att börja med föreslås en definition av begreppet naturligt beteende i 4 § i den nuvarande djurskyddslagen, vilket är en mycket viktig princip för den svenska djurskyddslagen som ger uttryck för de värderingar som vi menar ska styra. Paragrafen slår fast att djur har rätt till sitt naturliga beteende, men det är omdiskuterat vad det egentligen innebär. I utredningens förslag finns ett förtydligande om att det ska tolkas så att djuren ska kunna utföra handlingar som de är starkt motiverade till. Ett sådant förtydligande skulle ge en tydlig signal om vad det är vi som lagstiftare menar och i praktiken göra stor skillnad för många djur. Ett viktigt exempel, som också nämnts i debatten, är de minkar som föds upp för sin päls. Det är rovdjur som hålls på ett sätt som förhindrar dem att utföra beteenden som de är starkt motiverade till, som att jaga och simma. Ett annat exempel är förslaget om märkning och registrering av katter. Det ligger i linje med utredningens uttalade syfte att stärka ägaransvaret. rymmer många katter, och många katter överges. De blir förvildade. Många katter fryser ihjäl och svälter ihjäl om vintern. Det innebär ett stort lidande för många djur. Det kan också utgöra en sanitär olägenhet och innebära stora kostnader för samhället. Vi har diskuterat den här frågan , och utredningen har lämnat ett förslag. Det är bara att agera. Utredningen föreslår också att en plan tas fram för att komma bort ifrån att mjölkkor hålls uppbundna. Många kor i lever fortfarande så bortsett från de veckor de är ute på bete. Jag hoppas att vi alla här är överens om att det är viktigt att komma bort från det och att en plan för det tas fram. Låt oss då göra det. Ytterligare ett exempel är utredningens förslag på förbud att ha elefanter och sjölejon på cirkus. Vi socialdemokrater vill i och för sig gå längre än så och införa ett generellt förbud mot djur på cirkusar eftersom vi menar att det står i strid med djurskyddslagens krav på rätt till naturligt beteende, men allt som går i rätt riktning uppmuntras. Vidare finns också förslag på förbud mot tidelag, som är överens om, regler kring avel och förslag på en sekretessbrytande regel i hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen. Alla de här sakerna behöver inte vara så svåra och ta så , och de skulle göra skillnad för djuren. Jag hoppas att vi kommer att ta de här stegen, och förhoppningsvis ännu större steg. Vad är det vi väntar på? Låt oss inte göra det här till åtta förlorade år för djurskyddsarbetet. 4 (M): ska vi debattera betänkande 19 från miljö- och jordbruksutskottet. Det behandlar 41 motionsyrkanden från den allmänna motionsperioden som rör djurskyddsfrågor med mera. Jag tänker hålla mig ganska kort av den anledningen att det här betänkandet är ganska kort. Det innehåller inte så många nyheter. Det är samma ärenden som vi har behandlat här i kammaren. Det var min och mina kollegers förhoppning att vi skulle debattera den nya djurskyddslagen , men av olika anledningar gör vi inte det . Vi har ingen proposition på bordet, och vi väntar alla på den med spänning. Det har skett ett gediget utredningsarbete. Det har kommit in fantastiskt många bra remissvar på utredningen, och det tar tid att behandla dem. Det finns inte heller någon anledning att skynda fram en proposition bara för sakens skull. Regeringen tar ansvar för de propositioner som läggs på bord, och det är bättre med ett genomarbetat och brett förankrat lagförslag än ett förslag som måste omarbetas . Djurskydd är en viktig fråga, och den är prioriterad både för och för Alliansen. Vår utgångspunkt är att alla djur ska må bra, och möjligheterna för djuren att bete sig naturligt är viktiga. För att djur ska kunna bete sig naturligt och leva utifrån sina egna förutsättningar krävs det att den miljö som djuren vistas i är reglerad på bästa möjliga sätt. är det länsstyrelsernas ansvar att upprätthålla det regelverk som finns kring djurskydd och kontrollera att det efterlevs. Regeringen valde att lägga ned och i stället lägga över ansvaret på länsstyrelserna och kompetensen på för att öka rättssäkerheten och kontinuiteten i kontrollerna. Vi anser att fler ska ta ansvar för djurskyddet. är djurskyddskontrollerna mer träffsäkra och dessutom likvärdiga över hela landet. För att ytterligare förstärka djurskyddsarbetet ökade regeringen anslagen till länsstyrelserna med . Tanken är att den här satsningen ska fortsätta . Även tillskott på för samordning och effektivisering av djurskyddet fortsätter . Den svenska viltrikedomen är en ovärderlig tillgång för vårt land. Vi moderater tycker att det är viktigt med en balanserad och ansvarsfull jakt som en del av vår viltförvaltning och för att upprätthålla den biologiska mångfalden och ett fungerande och stabilt ekosystem. I har jakten en lång tradition som vi moderater gärna vill värna om. Den är en viktig fritidssysselsättning för stora delar av vår befolkning, och den bidrar till både friluftsupplevelser och friskvård för många människor. Den skapar dessutom en ökad förståelse för det biologiska samspelet i ett ekosystem som vi delar med andra arter i naturen. Den ger oss också möjligheten att äta ekologiskt, djurvänligt och klimatsmart. Självklart måste all jakt ske under noggrant kontrollerade former. Med rätten att jaga följer även skyldigheten att bedriva viltvård och respektera viltet. I ställer vi stora krav på eget ansvar, men vi har även ett välutvecklat system av regler och lagar som ska se till att jakten bedrivs etiskt och korrekt och anpassas efter tillgången på vilt. Att regeringens jaktpolitik fungerar syns tydligt på det viltbestånd som har. Vi har en positiv utveckling som fortsätter. måste vi vårda den svenska skogen. Den är en ovärderlig och unik tillgång för vårt land, och vi motverkar skador på skogen och växande grödor genom en ansvarsfull viltförvaltning. En hållbar, ansvarsfull och etisk jakt handlar om att skapa en balans mellan viltstammarnas storlek och den påverkan de har på miljön och de människor som lever där. För är djurskyddet en prioriterad fråga även utanför . Vår ståndpunkt är att djurskyddsnivån inom EU måste höjas. Vi tycker att aktivt ska arbeta för att EU:s djurskyddslagstiftning höjs och att övriga länder höjer sina nivåer för djurskydd till att ligga lika högt som vår. Vi tycker att ett förenklat för djurskydd skulle kunna påverka djurskyddet i positiv riktning, men bara förutsatt att lägstanivån för djurskyddet inom EU höjs.