prot · H00981 · 2013-03-20 00:00:00 — Skattebefrielsen från energiskatt för vindkraft är ännu ett exempel på en subvention till vindkraften som snedvrider konkurrensen ännu mer mellan de olika energislagen. Tillsammans med elcertifikatsavgifter skapar dessa skattesubventioner för vindkraften starka incitament för investeringar i denna elproduktion, vilket ofrånkomligen kommer att leda till nya utmaningar och påfrestningar på vårt elkraftnät och krav på tillgång till mer reglerkraft, med stora kostnader för elkonsumenter och skattebetalare som följd. I detta sammanhang får vi även avvakta den utredning om nettodebitering som ska presenteras , inte minst den oberoende del av utredningen där utredaren ska se över vem som ska vara skattskyldig för energiskatt på el. Vi inom får säkert anledning att återkomma under nästa riksdagsår med motioner angående dessa skattesubventioner. Enligt LRF produceras mindre än hälften av vår livsmedelsförsörjning i . får vi nästan signaler om den svåra ekonomiska situation som råder inom jordbrukssektorn, inte minst hos våra mjölkbönder. Åtminstone vi som lever på landet och läser landsortstidningar får ta del av detta ganska ofta. En av förklaringarna till detta är kostnadsläget för våra lantbrukare. Drivmedelskostnaderna är en viktig komponent i denna ekvation där punktskatterna påverkar negativt. En annan näring som lider av det höga kostnadsläget i är skogsföretagen. Det gröna guldet i våra skogar är väldigt viktigt för vår stora basnäring av skogsindustri och förädling av trädråvaran men givetvis också för massa- och pappersindustrin. Det är då viktigt att skogsråvaran når fram till industrierna till rimliga och konkurrenskraftiga kostnader. Regeringen har beslutat att minska återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner från per liter till per liter. Regeringen har även beslutat att generellt höja energiskatten på diesel med totalt per liter i två steg. Dessa kostnadspåslag kommer på en femårsperiod att kosta mer än för jord- och skogsbrukssektorn. Med tanke på jordbrukets lönsamhetsproblem är detta ett problematiskt beslut som riskerar att ytterligare driva jordbruket ut från . Därför vill vi återställa återbetalningen av koldioxidskatten för jord- och skogsbruksmaskiner till per liter för att förbättra den svenska konkurrensnivån inom dessa näringar. En annan punktskatt som kan ifrågasättas är den på snus, eller rättare sagt nivån på punktskatten. Denna punktskatt har höjts rejält . har skatten på snus ökat . Tyvärr har ju nu även EU gett sig på snuset och försöker komma med sina pekpinnar om vilka smaktillsatser som ska tillåtas i snuset, men jag hoppas att en enig riksdag kan hålla dessa pekpinnar borta från snuset och att vi även kan exportera snus till länderna inom EU. Det positiva med snus är att det är ett bra alternativ för många som försöker sluta röka. finns det många olika substitut för rökningen, som nikotintuggummi eller nikotinplåster. Undersökningar har visat att det absolut vanligaste substitutet till cigaretter för män som försöker sluta röka är snus. Det har även blivit alltmer vanligt att kvinnor snusar, och det kanske är en effekt på samma grunder. Det är också det sätt som har bäst verkningsgrad när det gäller att sluta röka. När det gäller män väljer mer än hälften av dem som söker ett alternativ till cigaretter just snus. Av dessa lyckas sluta röka. Som jämförelse kan nämnas att väljer nikotintuggummi, och av dessa klarar att sluta med cigaretter. Siffrorna för nikotinplåster är ännu sämre. Snus kan alltså med andra ord vara en bra ersättning för cigaretter. Därför vill vi se till att det också finns ett ekonomiskt incitament för att gå över till snus genom att punktskatten på snus alltid hålls på en lägre nivå än skatten på cigaretter. Det ska helt enkelt vara billigare att snusa än att röka. vill jag även ge mitt stöd till ett förslag som knappast kan komma att kosta så mycket för statskassan när det gäller veteranbilshobbyn. Fordon som är eller äldre och inte används yrkesmässigt är befriade från fordonsskatt. För att göra det mer enhetligt vill vi att även ska omfattas av befrielse från fordonsskatt. Därmed vill jag yrka bifall till reservation 7. I detta anförande instämde (SD). 160 (V): Punktskatterna är en del av konsumtionsskatterna och inbringade 2011 ca 123 miljarder till statskassan. Mätt som andel av de totala skatteintäkterna ligger punktskatterna relativt en begränsad men likafullt avsevärd intäktskälla. Punktskatterna domineras av energiskatterna, som uppgick till 70 miljarder, följt av skatten på alkohol och tobak med knappa 25 miljarder medan den tredje största inkomsten kom från beskattningen av vägtrafiken med dryga 15 miljarder. Miljöskatterna, det vill säga främst energiskatterna, har ju stor betydelse för klimatomställningen. Det kan som bakgrund vara intressant att se hur miljöskatterna i ligger jämfört med andra länder och hur de har utvecklats . Enligt en sammanställning från motsvarade miljöskatter 2008 av bnp, vilket i och för sig är bland de högre bland de jämförda länderna i men väsentligt lägre än i till exempel och , där miljöskatterna låg på mellan av bnp. Det är också värt att notera att miljöskatternas andel av bnp i har sjunkit något, från till . Dagens betänkande behandlar olika motioner från allmänna motionstiden inom en rad olika områden vad gäller punktskatter. Jag tänker i detta inlägg bara ta upp två frågor. Låt mig börja med skatten på drivmedel, som är en central fråga inte minst när det gäller våra ambitioner att fasa ut användningen av fossila bränslen som bensin och diesel. Här går vi ju för övrigt i väntans tider och väntar på den utredning som regeringen har tillsatt om en fossiloberoende fordonsflotta, som väl ska presenteras . minskar glädjande nog bensinanvändningen ganska tydligt, eller med knappa . Däremot har användningen av diesel ökat med . Den samlade fossilbränsleanvändningen för fordon är därmed i princip oförändrad . Här ligger naturligtvis en enorm utmaning om vi ska nå regeringens mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Vi har stått och stampat under dryga , och vi har bra på oss. Ett problem mot bakgrund av den ökande användningen av diesel är den låga energiskatten på diesel i jämförelse med skatten på bensin. Visserligen höjdes dieselskatten med litern , men fler steg måste tas , och från sida är det vår principiella hållning att bensin och diesel ska beskattas utifrån de utsläpp av fossil koldioxid som de genererar respektive sitt energiinnehåll. har ju diesel en lägre beskattning relative sitt energiinnehåll än bensin har. Det ska bli spännande att se vad utredningen respektive regeringen kommer fram till. Från sida anser vi att skatten på koldioxid bör höjas för att bibehålla pressen på en omställning till förnybara bränslen. Priset vid pump har legat ungefär i fast penningvärde. Vi vill därför höja bensin- och dieselskatterna genom en höjning av koldioxidskatten med . På grund av långa avstånd i glesbygden kan generellt höjda kostnader för att använda motorfordon bli en börda när tillgången till kollektivtrafik och service är dålig. Fungerande transporter är en livsnödvändighet för både enskilda och företag, och det bästa är om merparten av resorna kan lösas genom kollektiva transporter. Vi föreslår en mycket omfattande satsning på kollektivtrafik och järnväg. Dessa satsningar innebär att en större andel av trafiksatsningarna tilldelas de trafikslag som människor med låga inkomster är i störst behov av. Den kollektiva trafiken är den som i största möjliga mån leder till en förbättrad miljö och till att fler människor kan öka sin frihet att förflytta sig. För att specifikt förbättra kollektivtrafiken på landsbygden avsätter vi 2 ½ miljard kronor under 20132015 för att gynna kollektivtrafik i glesbygd. Fordonsskatten är nedsatt i 34 kommuner i sju skogslän i inlandet med , men vi vill i vårt förslag sänka den med ytterligare för att kompensera för ökade drivmedelsskatter. Det skulle innebära en minskad intäkt för staten med ca . En annan viktig åtgärd är att stödja utvecklingen av efterkonvertering av äldre bilar. Låginkomsttagare har i högre grad äldre bilar, och kvinnor har i högre grad äldre bilar än män. Vi vill införa en konverteringspremie för byte från bensin till etanol, biogas eller el inom en budgetram på . Premien bör vara för byte från bensin till etanol och ca för byte till biogas och el. Vi vill att stödet utformas så att det dras av mot fordonsskatten. Det skulle betyda att man är befriad från fordonsskatt. Med detta yrkar jag bifall till vår reservation nr 6. En annan fråga som jag anser måste lösas för att komma till rätta med utsläppen från fossila bränslen är att flygbränsle är undantaget från beskattning. Det är helt oacceptabelt om man ska ha en likvärdig beskattning på transporter. Rimligtvis måste flygresor belastas med minst samma beskattning som till exempel vanliga fordonstransporter med bil. Jag har låtit räkna på detta och vad det skulle kunna innebära i ökade biljettpriser. har man från RUT:s sida inte kunnat räkna på konsekvenserna av en momsbeläggning av flygbränsle av olika skattetekniska skäl, men om man nöjer sig med att flygbränsle ska beskattas med koldioxidskatt och energiskatt skulle enligt räkneexemplet en tur- och returresa till bli dryga dyrare eller på dagens lågprisbiljetter, medan en tur- och returresa till skulle bli ca dyrare, motsvarande , och en tur- och returresa till ca dyrare, vilket är ca 20 procents fördyrning av en lågprisbiljett. Omvänt kan man uttrycka det som att flygresor egentligen är subventionerade med dessa belopp, som egentligen är större eftersom momsen som sagt inte är inberäknad. I övrigt står jag naturligtvis bakom reservationer men avstår för tids vinnande från att yrka bifall. 161 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkande SkU19 Punktskatter. För mig som moderat och boende i en liten stad i inland är det viktigt att skattepolitiken skapar förutsättningar för jobb, företagsamhet och utvecklingsmöjligheter i hela . I motsats till detta finns Socialdemokraterna, , som vill försvåra för oss landsbygdsbor. I detta motionsbetänkande föreslås bland annat kilometerskatt för tunga lastbilar, återinförande av handelsgödselskatt, höjd skatt på bensin och diesel förslag som med all tydlighet visar på de rödgröna partiernas landsbygdsfientliga politik. En kilometerskatt straffar dem som bor i ett län med långa avstånd, som jag gör. Det är vi som får betala för att är ett avlångt land. Först drabbas åkerierna utanför storstäderna, som har små marginaler. I förlängningen drabbas både du och jag av dyrare transporter med ökade kostnader för mjölk och våra varor som följd. Det är en skatt som också skulle slå hårt på den för oss så viktiga skogsnäringen, något som främst hotar våra jobb i många delar av landet. Skatten på handelsgödsel är ytterligare ett exempel på hur tre partier som inte kan komma överens om de vill regera tillsammans eller någonting kan enas om en skatt som slår hårt mot landsbygden. Det är en skatt som i praktiken är riktad mot bara en enda grupp människor i vårt land, nämligen bönder. Jordbruket är en viktig näring för . Våra bönder producerar mat av hög kvalitet och är inte betjänta av att få ytterligare 300 miljoner i extra skatt. Landsbygden är beroende av goda villkor för företagande och att det ska vara enkelt att anställa. Miljöskatter är viktiga styrmedel, men är det viktigt att skatter och regler utformas så att det är möjligt att leva i hela vårt land. Alliansen gör det genom reformer som stärker långsiktigt och genom att göra attraktivare att investera i. Så blir jobben fler, och så skapar man ett sammanhållet där även den västernorrländska eller jämtska bonden ska kunna leva på goda villkor. En politik för fler jobb tjänar alla på. Men den utmanas av de olika oppositionspartiernas skatteförslag som försvårar för företagande och människor i hela landet. I betänkandet finns , liksom , en gemensam reservation från Socialdemokraterna, och om att de vill införa en kilometerskatt för tunga lastbilar. I fjolårets betänkande anförde de här tre partierna att den tunga trafiken står för ett betydande slitage på det svenska vägsystemet. De anförde även att kilometerskatten hade betydelse för klimatpolitiken. Vidare fanns det en argumentation om att det gynnade de svenska åkarna. I årets reservation nämns ingenting om slitaget på vägarna, däremot att det har en konkurrensutjämnande effekt gentemot åkare från andra europeiska länder. Det har vi en eurovinjett till . Vägslitageavgiften ska även differentieras utifrån fordonets miljöpåverkan, det vill säga en lastbil med låg miljöpåverkan ska betala lägre skatt än en med hög miljöpåverkan. Min fundering är då: Vad vill ni ha? Ska det vara en vägslitageavgift? Eller ska det vara en miljöavgift? Eller handlar det rätt och slätt bara om att ni inte gillar lastbilar eller åkerinäringen, eftersom ni vill lägga så mycket skatt som möjligt på dem? I reservationen nämns också att det finns anledning att se över om det inte kan införas en bonus som främjar omställningen till alternativa bränslen. Sliter inte de här bilarna på våra vägar? Just det, det var ju inte en vägslitageavgift, utan det var en miljöavgift. Eller vad var det? Jag måste medge att ni förvirrar med ert velande mellan åren och de olika förslagen när det rätt och slätt är åkerinäringen ni vill sätta åt. Fast som jag nämnde tidigare finns det inte några marginaler i åkerinäringen att ta dessa fördyrade kostnader från. Då kommer det att läggas över på oss konsumenter med dyrare mat. Det kommer att innebära försämrad konkurrens för en stor del av vår industri. Och vad det innebär utgår jag från att alla vet: jo, färre arbetstillfällen. Jag måste också fråga Socialdemokraterna om en sak. I reservationen nämns som införare av en kilometerskatt. har den socialdemokratiska regeringen i backat och kommit fram till att man inte vill ha en kilometerskatt. Man har lagt den på sopplatsen, som det står. Jag är jättedålig på danska. Men jag kan läsa danska. Man har kommit fram till att det här inte var någon bra skatt. Man anser att man har långa avstånd i . Vad har vi då i ? Den är alltså lagd i sopkorgen. Därför skulle det vara intressant att veta: Håller Socialdemokraterna i med sina danska partikamrater? När det gäller transporter är järnvägar inte ett alternativ, då nio av tio lastbilstransporter är kortare än och åtta av tio är . Då är det bara lastbilen som gäller. Tre av oppositionspartierna, S, V och MP, har också en gemensam reservation gällande trängselskatten. De vill bland annat att inflytandet över intäkterna ska ligga på den regionala och lokala nivån. nämnde det och ville höra vad vi egentligen tycker. Det finns en utredning som kom , Trängselskatt delegation, sanktioner och utländska fordon. Där är utredaren väldigt tydlig med att intäkterna fortsättningsvis ska tillfalla staten, då det är staten som har det absolut största ansvaret för att planera, bygga och driva väginfrastrukturen. Det finns även en reservation från och ett särskilt yttrande från Vänstern gällande en eventuell gruvskatt. Men det har min kollega debatterat på ett väldigt bra sätt. Därför tänker jag inte lägga någon mer tid på det. Sedan tror jag att det var som nämnde miljöbilspremien och att den plockades bort. Vi har i stället infört att man befrias från fordonsskatten om en bil uppfyller vissa krav. Det är egentligen mycket bättre. För miljöbilspremien gick till etanolbilar, och i vissa lägen när etanolen var dyrare än bensinen körde man på bensin. Då var ju inte den bilen speciellt mycket miljövänligare än innan. Därför är det bättre att man befrias från fordonsskatten när fordonen släpper ut mindre än ett visst antal gram. 162 (V) replik: Jag tänkte ta upp problematiken med att fossilbränsleanvändningen på fordonssidan inte minskar, även om bensinanvändningen har minskat ganska kraftigt eller avsevärt . Det är , som jag sade i mitt anförande. Men har dieselanvändningen ökat . Så det är ungefär lika mycket som . Jag hoppas och tror att även regeringen jobbar för att fasa ut fossilbränsleanvändningen. Men ni vill tydligen inte använda egentliga styrmedel. Ni vill till exempel inte höja koldioxidskatten eller energiskatten ytterligare, om jag förstår det rätt. Jag skulle vilja att utvecklar hur Alliansen ser på detta. Hur ska man kunna minska detta om man inte vill använda några styrmedel? Vi pratar ju om att förorenaren ska betala. Och här har vi en väldig förorening, så att säga, i form av fossil koldioxid som kommer från användningen av bensin och diesel. Mängderna minskar inte. Det måste till åtgärder. Ni avvisar till exempel ytterligare något höjda bensin- och dieselskatter. Hur ska ni nå målet, ? 163 (M) replik: Jag börjar med koldioxidskattefrågan. När alliansregeringen tog över 2006 var koldioxidskatten . Det är en höjning på . Man kan titta på det historiskt. Jag tror att den infördes eller 1993. Koldioxidskatten var rätt jämn . Den ökade lite grann. gick koldioxidskatten som en raket uppåt. Men , när och hade inflytande på den socialdemokratiska regeringen, låg den stilla. Det här är någonting som har varit lite olika . Och vi har höjt den. När det gäller att få ned den fossila bränsleförbrukningen tittar regeringen på och kommer att införa en kvotplikt där man får in mer låginblandning. Det är ett väldigt bra sätt, tycker jag, att minska andelen bensin och diesel. Jag har tyvärr inte de siffror som redovisar. Jag förstår att priset på diesel har ökat på grund av att det säljs många fler dieselbilar. Däremot drar en dieselbil betydligt mindre, speciellt de nya dieselbilarna. Jag har en liten, snål dieselbil som ligger på ungefär 0,4 i förbrukning. Det borde göra att det blir en minskning. Men jag kan inte se varför det inte har skett en minskning totalt, för det borde ha blivit det. 164 (V) replik: Energibeskattningen på diesel är lägre relativt energiinnehållet än på bensin. Vore det inte rimligt, , att man i ett enhetligt skattesystem har den principen att till exempel fossila bränslen ska beskattas efter sitt energiinnehåll? En anledning till den ökade dieselanvändningen är naturligtvis att det är väsentligt billigare per kilometer att köra diesel. Vore det inte rimligt att beskatta egentligen enligt de diskussioner som pågår i EU om energispardirektivet, utifrån energiinnehåll? Hur ser regeringen och på den frågan? 165 (M) replik: Jag tror att det är som det skiljer mellan bensin och diesel, efter den senaste höjningen . Innan var det nog , och skiljer det . Sedan har vi ett bränsletillägg på , så fordonsskatten på en dieselbil är högre. Jag ser inte någon anledning att höja dieselskatten ännu mer. Jag tror inte att det är en bra väg att höja skatten på diesel . Det skulle fördyra väldigt mycket för många människor att ta sig till och från jobbet. Det är ju så det är på landsbygden. Det var därför jag i mitt anförande sade att jag tycker att ni är landsbygdsfientliga. Vi behöver bilen. Även måste väl hålla med om att kollektivtrafik på landsbygd inte alltid är till fyllest. Man kan inte sitta och köra en tom buss. Det måste vara helt vansinnigt jämfört med att man åker bil i stället. Jag tror att de flesta gärna skulle vilja att det fanns en kollektivtrafik som fungerade. Men när ett område är glest befolkat och när folk åker på olika tider är det inte så lätt. Det är suveränt med tunnelbanan. Det finns inget bättre än att gå ned och ta tunnelbanan, skulle jag vilja säga. Den kommer var sjätte eller . Men det kan man inte göra om man ska åka mellan och , mellan och eller så, utan då måste man ta sin bil. Bussarna passar skoltiderna. Annars finns det ingen lönsamhet. Men jag förstår att vill subventionera kollektivtrafiken hårt genom att höja skatterna för vanliga människor i stället. Men det tycker jag inte är så bra utgångsläge. 166 (MP) replik: diskuterar att vi inte ska göra det dyrare för vanliga människor. Jag kan hålla med om att vi i alla fall ska undvika att göra det dyrare för människor som bor på landsbygden till exempel, som jag. Problemet är bara vilka alternativ det ska finnas för människor på landsbygden när bensin och diesel blir för dyrt. Då pratar jag inte om skatter utan om marknaden. Det är marknaden som gör det för dyrt. kan vi välja mellan två alternativ. Marknaden kommer att se till att priserna stiger antingen därför att oljan riskerar att ta slut eller därför att den blir så dyr att utvinna. Då är frågan: Vilket bränsle ska människorna på landsbygden, som du och jag, köra på, om vi inte ser till att de bränslena, de alternativen, finns de må heta etanol, biogas, el eller något annat? Om man bor väldigt långt från närmaste butik är elen än så länge väldigt dyr. Vad ska man göra då? Med er politik kommer man inte att ha några alternativ. Det är problemet! Er skattepolitik är en enda stor dimridå. Ni låtsas som om solen skiner , när vi faktiskt ser att marknadens priser på olja stiger. Ni bygger inte alternativen. Det var det vi gjorde vi försökte bygga alternativen. De var inte perfekta men de var på G. har de avstannat. 167 (M) replik: Det finns alternativa bränslen, och det händer mycket. Det vet också. Det har hänt otroligt mycket bara inom fordonsindustrin, med laddhybrider, elbilar och andra hybrider. De är dyra , men priset kommer säkert att sjunka. Men man måste ta det i en takt så att människor har råd. Det går inte att göra som , när man vill höja koldioxidskatten som marknaden gör att bensin- och dieselpriserna drivs upp. har det lugnat ned sig lite grann. Ett tag steg priserna väldigt mycket, när det var oroligt i vissa delar av världen. är det lite lugnare ett tag. Sedan kommer säkert oron tillbaka, och så stiger priserna. Man måste göra det i en takt så att alla hinner med och så att man klarar av det. Marknaden ställer om sig fort det ser vi. När man tog bort fordonsskatten och satte en koldioxidnivå, då anpassade sig marknaden rätt fort till de som det var. är det en annan nivå satt, och marknaden anpassar sig. Det är klart att marknaden kommer att anpassa sig efter vad konsumenterna vill ha. Men det måste ske på rätt sätt och i en takt som är okej, så att man har råd. Bor man på landsbygd har man ofta behov av två bilar. Det måste alltså få ta lite tid. Med den politik som regeringen har och med den takten har man sett att vi inte får hasta fram utan får ta det försiktigt. 168 (MP) replik: Jag noterar nu att det är marknaden, företagen, som efterlyser starkare tag, kraftigare regleringar från regeringens sida och att det är alliansregeringen som fegar ur. Jag måste gå in på lastbilsskatten också. hänvisar till Eurovinjettsystemet som alternativet för att klara av detta med utländska åkare. Men problemet är att det systemet håller på att kollapsa. har sagt att de inte längre vill sköta det. Det kommer helt enkelt inte att finnas kvar. Vad har Alliansen för alternativ i de frågorna? Hur ska ni klara av att reglera detta med att utländska åkare också är med och betalar när de nyttjar det svenska vägnätet, så att de inte får betydligt lägre kostnader än svenska åkerier? Vårt förslag om kilometerskatt eller vägslitageavgift, vad man nu kallar det, handlar just om att skapa ett långsiktigt hållbart system som optimerar transporterna inte förbjuder, som Alliansen vill låta påskina för största möjliga miljönytta, som det är mycket mer effektivt. Sedan finns det en vrångbild som Alliansen målar upp av att vi skulle förbjuda ett och annat, men det är inte vad det handlar om. 169 (M) replik: I Eurovinjettsystemet ingår , , , och . Sedan har andra länder olika typer av skatter. Det kan vara avståndsbaserat eller ett vanligt uttag. Det finns också några länder som inte har någonting: , och , fast höll på att titta lite på det här. Från har vi sagt att om vi får något gemensamt för hela EU, då har vi det marknadsneutralt och konkurrensneutralt, och då kan också vi titta på det men inte som det ser ut . Det finns en mängd olika system.