prot · H10933 · 2013-11-22 00:00:00 — Det ser ljust ut för jobben och tillväxten i , men det gör det inte för arbetsmiljön. Många av jobben inom den tunga industrin är riskfyllt arbete. Därför gäller det att ha kunskap om hur man hanterar riskerna för att undvika olyckor. Ju mer man hanterar risker fel, desto farligare blir det. 12 döda och 4 000 sjukskrivna – det är facit för anmälda arbetsplatsolyckor i , . Samtliga olyckor är kopplade till industrin eller till maskiner. inträffade 219 dödsolyckor i , som det i landet registreras upp emot 30 000 olyckor kopplade till jobbet med sjukfrånvaro som följd. Varje arbetsplatsolycka är ett misslyckande och en stor tragedi för anhöriga. Men det är viktigt att vi lär oss någonting av olyckorna och vad som orsakar dem. Vi vet att arbetsolyckor och ohälsa ofta uppstår på grund av att arbetsgivare och arbetstagare inte kan få råd från experter om hur de ska förebygga och lösa arbetsmiljöproblemen med bra rutiner. När regeringen kraftigt har minskat anslagen till begränsas den verksamhet som just nu är inriktad på att förebygga risker genom kontroll och tillsyn. måste återigen minskas med motsvarande 10 anställda. Till 2017 är man nere på endast 200 inspektörer. Jämförelsevis kan man nämna att det fanns 380 inspektörer . Arbetsmarknadsministern säger i sitt svar att bedömningen är att industrins behov kommer att kunna tillgodoses. Har ministern fört dialog med industrin om vad deras bedömning är av omorganisationen? Det har jag gjort, och bland andra gruvindustrin delar inte arbetsmarknadsministerns slutsatser. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Har arbetsmarknadsministern läst och tagit del av rapporten om den nya omorganisationen? Om svaret är ja: Kommer då arbetsmarknadsministern fortfarande att hävda att i sin nya organisation i fortsatt kommer att ha resurser för att bistå den tunga industrin samt den övriga industrin med nödvändiga tillsynskontroller? Kontrollerna ska då ske av inspektörer som är experter inom sitt område och som kan bistå industrins behov av rådgivande funktioner. 90 (M): Detta är såklart allvarliga och viktiga frågor som berör många. Många människor går till jobbet, och säkerhet och trygghet på jobbet är viktigt. Därför är det intressant att titta på siffrorna för hur utvecklingen har varit . Det som Socialdemokraterna framför som lösningen på problemen i vår arbetsmiljö, nämligen och och det sätt på vilket de vill organisera arbetsmiljön, visar tydligt på en sak. Vi har provat det, och det gav dåligt resultat. Faktum är att om vi tittar på till exempel antalet dödsolyckor per arbetad timme i det här landet ser vi att det har minskat . Trots detta vill Socialdemokraterna tillbaka till den gamla modellen. Hur får ni det att gå ihop? Ni försöker bildsätta detta och säger att det har blivit värre. Jag undrar om ni har bjudit in till Bommersvik. Det här går ju inte ihop – siffrorna går inte ihop! Om man tittar på antalet arbetsolyckor med frånvaro per arbetad timme ser man att det har minskat med . Det är en minskning . Jag undrar: Vem är det som ni försöker bildsätta för? Handlar det om nomineringsperioder i facket eller någonting sådant? Vem är det som ni försöker bildsätta denna alternativa verklighet för? Siffrorna pekar positivt, nämligen på att dödsolyckorna minskar. Dödsolyckorna per arbetad timme minskar. Sjukfrånvaron på grund av olyckor minskar. Arbetsplatsolyckorna per arbetad timme minskar. Så ser verkligheten ut, och inte som den alternativa verklighet som nu målar upp. 91 (S): De personer som har jobbat med arbetsmiljöfrågor tror jag är väl medvetna om vilket viktigt jobb som utför. De vet också vilken tillgång har varit för att förebygga och se vad som orsakar ohälsa i arbetslivet. drar den märkliga slutsatsen att nedläggningen av har inneburit att antalet olyckor i arbetslivet har minskat. Med detta resonemang skulle man naturligtvis lägga ned också, för om man lägger ned myndigheter som sysslar med viktiga frågor som har med arbetslivet att göra får det tydligen effekten att de problem som de jobbar med försvinner. Riktigt så enkelt är det inte. Det försöker redovisa är att om man inte har en daglig och nära kontakt med den myndighet som ska vara med och bidra till att vi får ett hållbart arbetsliv får det negativa konsekvenser på ett regionalt plan. Det är klart att det är enkelt för en del personer som befinner sig i storstäder, där naturligtvis kommer att vara mycket mer närvarande, att säga att detta inte är något problem. Men den industri som finns uppe i är, precis som redogör för, en av de mest olycksdrabbade. Där finns också en stor förbättringspotential. Om man kan göra detta arbete ihop med dem som är proffs på frågan, nämligen och forskare, vill man såklart lyfta upp frågan. Min fråga till arbetsmarknadsministern utifrån den diskussion som vi har haft om arbetsmiljö är denna: Är regeringen beredd att satsa på för att minska arbetsolyckor och dödsfall ännu mer i ? 92 Arbetsmarknadsminister (M): Låt mig börja med att tacka för interpellationen. Jag har i tidigare svar på frågor och interpellationer redogjort för min och regeringens syn på arbetsmiljöpolitiken, och jag vet att också var med i debatten . Men låt mig ändå, även om jag har sagt det tidigare, säga att det är regeringens ambition att arbetsmiljön på alla arbetsplatser ska vara bra. Vår arbetsmarknad ska präglas av goda villkor, trygga och bra arbetsmiljöer och ett starkt skydd för grundläggande rättigheter. I det här arbetet finns många parter. är en part. Det är en tillsynsmyndighet men också en informations- och kunskapsmyndighet. Att man nu gör en omorganisation och väljer att förändra strukturen är myndighetens lednings eget val. Regeringen eller jag som arbetsmarknadsminister bestämmer inte var olika lokalkontor ska finnas. Deras grunduppdrag är detsamma, men de väljer själva hur de organiserar sig. Som jag sade har regeringen tillfört extra resurser till verket för olika satsningar. Det handlar om både information och tillsyn. Man har också utvecklat information och kommunikation med särskilt fokus på de allra minsta arbetsplatserna. Det är ofta där som risker för allvarliga olycksfall finns, även om de såklart också finns på stora arbetsplatser. Regeringen kommer även att förstärka verkets resurser för kunskapsspridning. Det som den här frågan, som jag fick av , handlar om är hur man ska säkerställa att även och ska få del av detta. uppdrag ligger fast, men det är verkets egen ledning som bestämmer hur man organiserar sig. 93 (S): Tack, ministern, för svaret! Jag skrev min interpellation mot bakgrund av de förändringar som sker i och . Jag kan konstatera att verket har en ny strategisk plan, en ny styrmodell samt begränsade ekonomiska resurser. Det kommer att bli färre anställda på , och de kommer att hamna under större press. Följden kommer att bli färre inspektioner. Det kommer att bli svårare för skyddsombud och arbetsgivare att träffa och kalla på inspektörer vid behov. Eftersom man kan konstatera att arbetsolyckor och ohälsa ofta uppstår på grund av att arbetsgivare och arbetstagare inte kan få råd från experter om hur de ska förebygga och lösa arbetsmiljöproblem med bra rutiner blir jag mycket orolig över den nya organisation som träder i kraft . Ett av förslagen är att använda ett matematiskt synsätt och en metod där antalet inspektörer ska beräknas på hur många arbetsställen som finns med fler än fem anställda inom regionen. Det kan då betyda att nuvarande 36 inspektörer från och norrut kan bli 23–25 stycken. drar man ned antalet jurister och administratörer som är till hjälp så att inspektörerna lättare kan vara ute på besök och tillsynskontroller. har en stark tillväxt och stora behov inom arbetsmiljöområdet. Då blir det svårt att möta efterfrågan från vår tunga industri och det framtida byggandet i när det gäller besök och rådgivning. Det bekymrar mig oerhört mycket när jag ser att tanken är att man ska ha allmäninspektörer som ska kunna lite om väldigt många arbetsplatser, vilket med säkerhet kommer att göra att kvalificerad kompetens försvinner när den behövs som bäst. Det finns många branscher där det är absolut nödvändigt med experter för att bedöma och fatta rätt beslut. En sådan bransch är gruvnäringen. Gruvkompetens för en arbetsmiljöinspektör går i huvudsak inte att läsa sig till. Den kunskapen får man genom många års erfarenhet från gruvor samt genom många besök vid gruvorna och samtal med arbetsgivare, fackliga organisationer och i huvudsak med skyddsombud och huvudskyddsombud. Detta synsätt är cyniskt. Enligt flera av föreskrifter krävs det för vissa arbetsmoment en flerårig kompetens innan man bedöms klara jobbet fullt ut och kunna göra rätt bedömningar och fatta rätt och säkra beslut. Som exempel kan vi ta gruvnäringen. Skrotning och säkring av berg är ett av de viktigaste jobben för att göra gruvan säker och för att vi ska kunna ha underjordsgruvor. Det krävs erfarenhet innan man bedöms som färdig skrotare. Vad händer om en erfaren skrotare drar linan och stänger området för att han bedömer det som farligt? Ska då en inspektör som kanske aldrig har jobbat med gruvindustrin bedöma vilka åtgärder som behöver vidtas innan man öppnar området för produktion igen? Detta faller på sin egen orimlighet. Hur kan vi försäkra oss om att det kommer att finnas expertkompetens när den behövs som bäst? 94 (M): Jag vill tacka som gjorde ett fantastiskt inlägg som stärkte tesen att det inte finns någon korrelation mellan nedläggandet av och att siffrorna har blivit bättre. Det bevisar också en annan sak, nämligen att det inte finns någon korrelation mellan existens och att arbetsmiljön pekar i en positiv riktning. En korrelation funkar ju inte bara åt ena hållet utan åt andra hållet också. Det vi har gjort är inte att vi har förbjudit folk att forska om arbetsmiljö, utan vi har sagt att den forskningen ska bedrivas där forskning bedrivs, nämligen på våra högskolor och universitet. Det är där forskning bedrivs i det här landet. Vi har inte kunnat se någon negativ utveckling på arbetsplatsolyckorna eller på dödsfallen. Per arbetad timme har det blivit bättre. Antalet dödsfall per arbetad timme har kraftigt reducerats. Andelen sjukfrånvaro på grund av arbetsplatsolyckor har minskat kraftigt som antalet arbetade timmar ökar. Det vill Socialdemokraterna sätta emot och säga att det är åt skogen och att de vill göra som de gjorde . Men den logiken hänger inte ihop. När utvecklingen är positiv kan man inte dra i nödbromsen och backa. Det är ett helt felaktigt sätt att bedriva politik på. Var snälla och håll er till fakta och till den statistik som finns från . 95 (S): Jag ska informera om en användbar sida. Den heter och är . I officiella rapport står det att antalet anmälda arbetsskador ökade . Antalet går alltså upp. Vidare står det att även anmälda arbetssjukdomar ökade. Antalet går upp där med, alltså. Andelen dödsolyckor minskade, står det också. Dödsolyckorna går alltså ned och blir färre. Men vi är inte nöjda. Vi tycker inte att det är bra att människor dör på jobbet, även om det är färre . Vi tycker att det är för djävligt, rent ut sagt, att människor går till jobbet och aldrig mer kommer tillbaka. Därför vill vi att de fackliga företrädarna och arbetsgivarna ska kunna få stöd i sitt arbete genom . Vi tror också att en framgångsfaktor för ett bra arbetsmiljöarbete har varit att det har funnits ett arbetslivsinstitut som har varit proffs på frågan och som har varit en stor tillgång för skyddsombuden. Jag vet inte om eller arbetsmarknadsministern har erfarenhet av att jobba som skyddsombud, men jag har en viss erfarenhet av det – den är visserligen nu – och jag känner många som har varit aktiva som skyddsombud och som är det fortfarande. De beskriver hur bra den här databasen och den forskning som bedrevs faktiskt var. Sedan kan forskning naturligtvis bedrivas utspritt, men jag vet att det finns bra incitament för att ha den på ett och samma ställe. När vi pratar om att vi har en nollvision och vill åstadkomma noll dödsfall på arbetsplatserna är det arbete som gör viktigt. Då är det viktigt att de finns på regional nivå och inte bara i . 96 Arbetsmarknadsminister (M): Jag återgår till interpellationen och frågan som har ställt till mig, nämligen om och . Vad är det som avgör vad som är en bra arbetsmiljö i en gruva i , i en industri i eller på ett kafé i ? Det är såklart många faktorer. Arbetsgivaren har huvudansvaret för att upprätthålla en god arbetsmiljö men ska också göra det i samverkan med parterna. Det var just samverkan och samarbete som vi talade en hel del om och som är enormt viktigt. har en viktig uppgift när det gäller tillsyn men också information och kunskapsspridning. I debatten kan det nästan låta som att det är och inte som är nedlagt. Så är inte fallet. arbetar och har större anslag än de hade 2009. De har gjort en omorganisation. Hur den ser ut ansvarar verkets ledning för, men uppdraget ligger fortfarande fast. Jag tror, som sagt var, att samverkan mellan parterna och såklart det tydliga arbetsmiljöansvaret för arbetsgivarna också är viktiga att poängtera i debatten, inte bara eventuella institut som har lagts ned. 97 (S): Tack, ministern, för svaret! Jag funderar över precis det som uttrycker, nämligen att varje dödsolycka, olycka eller arbetsskada är ett totalt misslyckande. Det är det det handlar om. Att antalet dödsolyckor sedan har sjunkit tillfälligt på vissa ställen innebär inte att arbetsmiljön har blivit mycket bättre. Om det nu är som man hävdar, att arbetsmiljön har blivit mycket bättre, varför är det då svårt för regeringen att säga att vi ska ha nolltolerans mot dödsolyckor? Varför är det svårt att säga det? Jag tror helt enkelt att vi har fått förklaringen här . Vi vet att det successivt kommer att bli färre inspektörer, färre inspektörer med expertkompetens som kan gå in och bedöma. Vi vet också att skyddsombudens anslag har minskats rejält sedan man lade ned . När man hänvisar till parter undrar jag varför man har tagit bort anslagen när man visste att de även utbildar skyddsombuden. Jag kan bara konstatera att vi behöver en ny regering som tar arbetsmiljön på allvar, som ger goda förutsättningar för ett långt och hållbart arbetsliv – ett arbetsliv som gör att man kan jobba fram till befintlig pensionsålder – och som ger förutsättningar för en värdig pension utan förslitningsskador och arbetsrelaterade sjukdomar. 98 Arbetsmarknadsminister (M): Varje olycka med dödlig utgång är en olycka för mycket. Ingen ska behöva gå till jobbet för att sedan aldrig komma hem till en familj som väntar. Det är en gemensam målbild för oss alla här inne i kammaren. Men Socialdemokraterna gör det alldeles för enkelt för sig när de kopplar samman arbetsmiljöarbete och antalet dödsolyckor med resurserna till . Frågorna är mycket mer komplexa. Om antalet dödsolyckor bara beror på resurserna till undrar jag varför dödsolyckorna ökade under vissa år när Socialdemokraterna hade makten. dog 65 personer, 2001 dog 61, 2002 dog 65, 2003 dog 56, 2004 dog 57 och 2005 dog 68. Jag vill inte diskutera att ett visst politiskt parti har ansvar för att de här personerna dog . 2009 uppmättes dock det lägsta antalet dödsfall ; det var 41 dödsolyckor . Jag menar att det är att göra det alldeles för lätt för sig när man bara kopplar ihop anslag och dödsolyckor, vilket har gjorts i debatten . Varje person som dör i arbetslivet, herr talman, är en person för mycket. Därför är det viktigt att är spetsigt och gör det verket ska göra med tillsyn, kunskap och information men också att parterna samarbetar väl om dessa frågor. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2013/14:105 om försäkringsskydd för lönebidragsanställda med flera 99 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta mot bakgrund av att ett stort antal anställda med lönebidrag, skyddat arbete, utvecklingsanställning eller trygghetsanställning inte omfattas av de försäkringar som de har rätt till. beslutade regeringen om en ändring avseende kravet på arbetsmarknadsförsäkringar vid anvisning till en anställning med lönestöd. Ändringen innebar att kravet lättades upp något när det gäller att en anvisning till en anställning med lönebidrag endast får ske om lön och andra anställningsförmåner följer kollektivavtal eller är likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal inom branschen. Likvärdighet ska gälla i väsentliga delar. Motivet till ändringen av försäkringskravet var att arbetsgivare utan kollektivavtal inte kunde teckna nödvändiga tilläggsförsäkringar hos de partsägda försäkringsbolagen för anställda med lönebidrag. Arbetsförmedlingens arbete med att hitta anställningar för personer med lönestöd hade därmed försvårats. Syftet med ändringen var att underlätta för personer med lönestöd att komma i arbete som den anställde tillförsäkras goda arbetsvillkor. gav regeringen i uppdrag att följa upp effekterna av denna regeländring samt att analysera och föreslå hur regelverket för försäkringsskyddet bör utformas. Utredningens betänkande (SOU 2012:92) har remitterats och bereds inom . Regeringen har också beslutat om en utredning om felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (dir 2013:31). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Med det sagt vill jag dock betona att Arbetsförmedlingen ska säkerställa en god kontroll i sin verksamhet. Inför beslut ska arbetsförmedlare informera arbetsgivaren om dennes skyldighet att erbjuda försäkringar samt kontrollera att arbetsgivaren har tecknat minst de försäkringar som krävs. Jag förutsätter att myndigheten kontinuerligt ser över hur detta görs. Arbetsförmedlingen beslutade om en intern instruktion för hur handläggare ska säkerställa korrekta beslut om lönebidrag. Denna instruktion i kombination med arbetsförmedlarnas professionella bedömningar ska innebära ökade möjligheter att förhindra att anställda med lönestöd inte omfattas av de försäkringar som de har rätt till. 100 (S): Jag ber att få tacka arbetsmarknadsministern för svaret. var debatten intensiv kring Arbetsförmedlingens förmåga att se till att arbetsgivare som har anställda med lönebidrag också har försäkringar enligt kollektivavtal eller motsvarande. Mediernas fokus har blåst över, men problemen är kvar – om man inte vidtar åtgärder. Det är detta min interpellation handlar om. Arbetsmarknadsministern levererar inte några konkreta svar. Det är många som vittnar om hur Arbetsförmedlingen struntar i att kontrollera om arbetsgivarna har försäkringar. Den genomgång som , efter mycket om och men, till slut gjorde 2012 visar att av de berörda arbetsgivarna inte har tecknat arbetsskadeförsäkring och att av dem som har anställningar med lönebidrag saknar försäkring. Det är totalt 6 300 personer som har anställningar med lönebidrag som går till jobbet utan att arbetsgivaren betalar de försäkringar som den anställde har rätt till. Arbetsgivaren får dessutom ersättning för försäkringarna som man är skyldig att erhålla men uppenbarligen struntar i. De allra flesta anställda med lönebidrag är helt ovetande om detta. Det är först när en olycka inträffar som man inser problemet. De som kan få lönebidragsanställning är de som har någon form av funktionsnedsättning. är denna funktionsnedsättning kritisk. Själva syftet är att det ska vara lättare att komma in och få ett arbete, att kunna behålla ett arbete alternativt att det ska övergå till en ordinarie anställning. Lönebidragsanställningen ger helt enkelt individen en lite jobbigare morgon men ett betydligt bättre liv. Men det är oanständigt att Arbetsförmedlingen inte klarar av att utföra kontrollen av att arbetsgivare har tecknat försäkringar. Berättelserna om detta är hårresande. Jag vet inte om arbetsmarknadsministern har hört talas om , som jobbade som borrare i Malmfälten. Kanske var det just det jobbet som satte sig i lungorna till slut, eller så var det något annat. Men fick bindväv och ärr i lungorna, vilket innebar att lungorna gjorde motstånd varje gång han sög efter luft. Han led av lungfibros. Jakten på ett lättare jobb tog och hans familj till . Arbetsförmedlingen ordnade arbetsträning på ett kafé. Efter hand blev det en anställning med lönebidrag. Vad inte visste var att han var oförsäkrad. Odjuret i lungorna svällde, och han blev tvungen att göra en lungtransplantation. När han återhämtade sig skickade han in papper till Försäkring för att begära utfyllnad i sjukpenningen. Men svaret blev nej. Kaféet som fått lönebidrag och ersättning för hans försäkringar hade inte betalat någon försäkring. Eftersom inte hade kontrollerat detta gick man helt enkelt med på att betala pengarna. Vi skattebetalare betalade alltså två gånger. Sedan kom höstmorgonen när inte vaknade ur sin sömn. Om hade varit försäkrad på sitt jobb hade hans fru och barn, hans efterlevande, fått efter hans död. Men försäkringen fanns inte, och Arbetsförmedlingen tyckte inte längre att de bar ansvar för felet. När ska ministern lägga fram de förslag som rättar till det faktum att ett stort antal anställda med lönebidrag, skyddat arbete eller utvecklingsanställning inte omfattas av de försäkringar de har rätt till? 101 Arbetsmarknadsminister (M): Låt mig vara tydlig. För att en arbetsgivare ska få anställa någon med lönebidrag ska arbetsgivaren ha ett försäkringsskydd för personen. Det kan man ha via kollektivavtal. Då ingår försäkringsskyddet automatiskt. Om det saknas kollektivavtal måste arbetsgivaren teckna tre försäkringar. Det är arbetsskadeförsäkring, livförsäkring och tjänstepensionsförsäkring. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att bevilja lönebidragsanställningar bara om arbetsgivaren kan uppvisa att hon eller han har de försäkringarna. Arbetsgivaren ska intyga att försäkringarna finns för personen. Utöver detta begär Arbetsförmedlingen också in en kopia av försäkringsbrevet. Först därefter ska lönebidrag beviljas. Det här är en tydlig uppgift för Arbetsförmedlingen, det vill säga att gå till väga på det sätt jag beskrev och säkerställa en god kontroll av försäkringsskyddet. Det är grunden, och det är uppgiften för Arbetsförmedlingen. På något annat sätt ska det inte vara. Vi kan aldrig någonsin acceptera fusk eller utnyttjande. Det är också därför vi har tillsatt utredningen som ska se över det oseriösa beteendet och de oseriösa aktörerna på marknaden. Utredningen ska titta på överutnyttjande och andra felaktigheter i samband med olika ekonomiska utbetalningar till arbetsgivare. Arbetsförmedlingen ska aldrig betala ut eller ge ett okej till en lönebidragsutbetalning om inte arbetsgivaren har tecknat de försäkringar som behövs. 102 (S): Arbetsmarknadsministern förutsätter att Arbetsförmedlingen som myndighet har en god kontroll. Hon hänvisade i sitt svar till att myndigheten har en intern instruktion som togs fram 2011 som ska säkerställa korrekta beslut om lönebidrag. Om jag var minister med ansvar för dessa frågor skulle jag vara lite mer försiktig i mina antaganden och förutsättningar. Utredningen från , som jag hänvisade till i min interpellation, gjordes året efter det att Arbetsförmedlingen beslutade om den interna instruktionen. Metoden man använde på utredningstjänsten var att man samkörde register från Arbetsförmedlingen och Fora, det vill säga försäkringslösningen för arbetsskadeförsäkringar inom alla sektorer utom staten. Resultatet av samkörningen visade att 6 300 personer stod utan försäkringslösning. Så bra fungerar Arbetsförmedlingens interna instruktion. Arbetsmarknadsministern hänvisar också till betänkande som bereds inom . Det har gått närmare utredningen presenterades. Hur går arbetet? Utredningen föreslår till exempel att staten ska ta ansvar för försäkringsskyddet om arbetsgivaren saknar kollektivavtalsenliga försäkringar. Det skulle jag gärna vilja att ministern svarar på. Det behövs konkreta åtgärder, annars kommer vi inte till rätta med problemen. Annars kommer andra att drabbas, andra med liknande öden som med lungfibros och hans efterlevande.