prot · H00996 · 2013-04-23 00:00:00 — Vi ska dessutom vara medvetna om att av allt norskt gods på järnväg går genom . Det är mycket vi behöver samarbeta om. Frågan var vad vi tänker göra . Jag har tagit initiativet till att bjuda in just för att vi behöver ha ett mycket större utbyte av hur vi ligger till i våra planeringsprocesser, vilka frågor som de facto är gemensamma. Vi behöver ha det gränslösa tänkandet när det gäller hur människor reser och inte minst perspektivet hur godset transporteras. På det här mötet har vi möjlighet att få höra av varandra hur långt man har kommit och vad mer som behöver göras och hur processen ser ut. har också i sin interpellation frågat om möjligtvis skulle kunna göra en förstudie och lite grann hur snabbt man skulle kunna haka på. Det är alldeles riktigt att huvuddelen av den här sträckan i finns med i planen, men inte den sista biten till . Från svensk sida känner också till att vi precis har invigt Bana Väg i Väst, alltså framför allt järnväg från upp till . Sedan behöver man fortsätta vidare norrut för att kunna svänga in mot . Den sista sträckan som skulle saknas på svensk sida för att det skulle vara dubbelspår fanns med i när man tittade på utsikten mot 2050. I tittar man själv på att det kanske är möjligt att göra sista biten på norska sidan först runt 2030, men inte före. Det fanns i vår svenska kapacitetsutredning en kostnadsuppfattning på i storleksordningen 17 miljarder. Däremot pekades den till att börja med inte ut som ett av alla prioriterade stråk. Så har vi ändå med sakförhållandena. Därför skulle jag också vilja lyfta tillbaka till att den kapacitetsutredning som ändå gjordes och som låg till grund för infrastrukturpropositionen var någonting som av samtliga partier uppfattades som ett bra underlag med bra prioriteringar. Jag kunde inte heller hitta den här sträckan i den socialdemokratiska motionen. 86 (S): Tack för de kommentarerna till interpellationen! Det börjar bli intressant. Vi noterar alltså här att det som är det centrala när man diskuterar vad som ska göras framöver är den händelseutveckling vi har kunnat se bakåt i tiden. Jag kan nämna några ytterligare faktauppgifter som jag har kontrollerat när det gäller . Den byggdes om till en helt ny bro 2005 och blev en betalbro. Man räknar nu på den norska sidan att , 20152016, är bron betald. Från början trodde man att det skulle ta . Det innebär i praktiken att det kommer att ta halva tiden, vilket betyder att det är så mycket mer trafik, inte minst godstrafik. Den utvecklingen går fort. Även om det fanns långt framskridna planer var det inte mest prioriterat i kapacitetsutredning att satsa på dubbelspår mellan och Kornsjö. Däremot talas det om att det kan behövas insatser längre fram. Det intressanta är att när norrmännen har lagt fram sitt förslag har de räknat med att 2026 vara framme vid Sarpsborg. Sedan är det bara en och en halv till till , och därefter är det nära till den svenska gränsen. Det intressanta är vad vi kan göra på den svenska sidan och hur de samtalen ska föras framöver. Här finns ett stort intresse från både och Fylke på den norska sidan att diskutera hur man gemensamt kan fortsätta satsningarna. har alltså inte gjort någon förstudie där man har tagit reda på hur bansträckningen ska se ut med dubbelspår. Man har inte heller talat om när man kan starta en tidsplan och inte heller gjort en detaljerad beräkning av vad det kan kosta. Det är de tre sakerna som bör tas fram så att det finns ett beslutsunderlag att ta ställning till. Det har vi inte sett , inte heller i . Detta innebär att , som går på västra sidan om , skulle få en stor fördel eftersom sträckningen förmodligen bör gå från upp till och sedan in i upp mot den norska gränsen. I så fall blir det en förstärkning med dubbelspår upp till , vilket skulle vara en stor fördel för den typen av framför allt godstransporter och persontrafik som går nedåt eller uppåt mellan och . Det har stor betydelse också i det avseendet. Jag upplever att den norska satsningen är kraftfull, och det vi kan se med transporterna får en allt större betydelse för att se över alternativen till vägtransporter. Inte minst när man talar med representanter för Hamn syns det tydligt att mer och mer gods till södra och går via Hamn. Kapaciteten att ta emot och frakta gods till och från hamnen är relativt stor. Däremot är svårigheten att transportera vidare mot och tillbaka. Här har det kommit fram en hel del nya uppgifter med den utveckling vi har framför oss med prognoser och så vidare. De talar för att det kanske måste till en omprioritering i regeringens och planer. 87 Statsrådet (M): Jag säger inte att har fel i sina tankar. Mycket av det som presenteras i interpellationen och som har anförts här är rimligt. Den stora utmaningen, som finns oavsett vem som sitter i regering, är tidsplanen och hur snabbt som olika saker kan göras, framför allt hur och på vilket sätt de ska finansieras. En sak är helt klar, nämligen att transporterna kommer att öka, inte minst på denna sträcka. Det ser vi . Vi vill också att rätt transportslag ska användas för rätt typ av gods. Om vi kan knyta ihop ännu mer på järnväg finns många fler positiva fördelar. Låt oss titta på det tidsperspektiv som vi har framför oss just nu och har anslagit pengar till, från den svenska sidan och från den norska sidan. Vi rör oss i tidsperioden eller 2014 fram eller 2023. har i tittat på just de sträckningar som finns kvar för att knyta ihop hela sträckan någonstans efter 2030. Samma säger också. Möjligtvis gör man bedömningen . Vi är inte helt i otakt med hur vi planerar tillsammans. Hamn nämndes här. Från svensk sida prioriteras , som annars riskerar att göra allt till en rejäl flaskhals. Vi bygger från var sitt håll. Frågan är när den sista länken ska byggas för att knyta ihop det hela. Det finns något annat som vi också kan ta hänsyn till. börjar vi jobba med en ny planprocess. har det varit så att för att titta på ett objekt, jobba med förstudier eller annat, ska det finnas med beslutat i plan. går vi in en ny planeringsprocess där vi dels har det långsiktiga, dels ska bestämma vad som ska göras år ett till tre, vad som behöver göras år tre till sex, och så rullar det framåt . Det här är ett sätt att se på långsiktigheten, som många efterfrågar, och även ha öppenhet och flexibilitet. Varje regering ska ha möjlighet att se om det finns saker som sker i vår omvärld som påverkar trafikflödena eller annat som gör att vi måste tänka om. Det handlar också om att få en bättre kvalitetsuppföljning, säkra tillstånd och ha tillgänglig finansiering. Jag tror att både långsiktighet och framtida förutsättningar kommer att göra det mer möjligt för oss att ställa om om så behövs. Jag tycker fortfarande att man inte får blunda för att de 522 miljarderna som regeringen har aviserat som en grundplåt sedan kan det tillkomma annat i form av banavgifter, medfinansiering och så vidare ändå är rejält mycket pengar. Skulle man i detta lägga in ytterligare 17 miljarder blir mina frågor till Socialdemokraterna: ska de pengarna komma? Vilka andra viktiga projekt som jobbar med tillsammans med kommuner och regioner ska tas bort till fördel för att göra detta inom den givna tidsperioden ? 88 (S): Jag har inte begärt att statsrådet ska svara på hur detta ska finansieras . Jag är intresserad av att få ett besked om att det tas fram en förstudie där man gör det tydligt var banan ska ligga någonstans, tidsplan, vidare göra en realistisk kostnadsberäkning på hela sträckan. Tidsplanen ska läggas upp etappvis. Först när det finns ett sådant underlag kan man ta ställning när i tiden man kan göra dessa investeringar. På norska sidan är det färdigt. De blir klara till 2026 med . Sedan har de kvar till den svenska gränsen. Frågan är om man kan hitta ett gemensamt arbete mellan den svenska och norska regeringen i form av ett avtal. Som statsrådet sade alldeles är det mycket transporter som sker i som har betydelse för . Varför inte då diskutera gemensamma finansieringar för en sådan sak? Jag vet att både och Fylke gärna vill vara med och diskutera på vilket sätt detta arbete kan ske. Socialdemokraterna är beredda att diskutera frågan, men vi är inte där än att ta ställning till det enskilda projektet. Vi vill nu veta hur förutsättningarna ser ut och hur en tidsplan kan se ut för att gå vidare. Hotet är att om inget görs kommer det att bli ännu fler godstransporter på väg. Det gör att vi får ännu större svårigheter att klara våra utsläppsmål. Den frågan måste läggas in i bedömningen när vi tittar på förutsättningarna för ett dubbelspår mellan och den norska gränsen. 89 Statsrådet (M): Det handlar om förstudier, sträckdragning och att titta på någon form av kostnadsberäkning. Då ska man ändå vara förhållandevis nära i att det är vad som ska göras. finns hela tanken att jobba mer gränsöverskridande, oavsett var längs med vår svenska gräns och oavsett åt vilket håll. Det beroendet har vi, just för att godset har en förmåga och ett behov av att både komma in i och ut ur landet. Det är en viktig ståndpunkt. Just därför kommer vi nu att ha detta samtal . Det är lika viktigt för som för . Vi är lika beroende av vad som händer i för att våra transporter från och vidare genom ska komma vidare där också. Då har vi en förutsättning och en möjlighet att lära oss att prata med varandra. Det är klart att vi kan ha ett gemensamt arbete, hitta möjligheter till gemensamma avtal och titta på gemensamma finansieringar. Det är jag inte alls främmande för. Jag tycker att vi har haft väldigt konstruktiva diskussioner med , inte minst när det gäller Ofotenbanan och för malmtransporterna till . Jag ser inte att det finns ett ointresse från norsk sida, och det finns inte heller från min sida, så låt oss ha med det. Då skulle jag snarare, herr talman, vilja svara ännu mer tydligt på den egentliga frågan i interpellationen, huruvida jag har tagit intryck av den norska regeringens förslag på infrastrukturområdet: Ja, och jag följer det oerhört positivt, för jag ser verkligen att det börja hända saker, där inte ser sig själv som en isolerad ö utan att mycket mer sker i samtal och samarbete dels mellan våra myndigheter, dels mellan oss på statsrådssidan. Det kan egentligen bara gagna det som också efterlyser, hoppas jag. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2012/13:211 Vart är vi på väg? 90 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat statsministern mot bakgrund av vilka fakta och omständigheter han anser att han leder på rätt väg samt vilken målbild han har för och folk. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Regeringens arbete är organiserat på så sätt att regeringen gemensamt svarar för den förda politiken. Den står gemensamt bakom fattade beslut och de svar som ges på interpellationer. Låt mig också uppmärksamma att det finns en rad andra tillfällen för granskning och utfrågning av statsråden, inklusive statsministern. Bland dessa kan nämnas frågestunder i , möjlighet att ställa skriftliga frågor samt viktiga arbete. Regeringen fortsätter på den inslagna vägen med mål att öka sysselsättningen och minska utanförskapet, vilket innebär en stärkt arbetslinje. har sysselsättningen ökat med drygt 200 000 personer, och utanförskapet har minskat med ungefär lika många. offentliga finanser är bland starkaste, med låg skuldsättning och låga underskott. När andra länder står inför nedskärningar som slår mot välfärd och jobb kan investera för framtiden. Det handlar om att rusta genom investeringar i infrastruktur och forskning, förbättra företagens villkor samt ytterligare arbetsmarknadspolitiska insatser. Med fler i arbete kommer trygghet och gemenskap för individen och friheten att forma sin egen vardag. 91 (S): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret! Arbetsmarknadsministern är för stunden statsminister. Jag har interpellerat statsministern. Första gången var när han framträdde i Agenda och massarbetslösheten i var någon annans fel. Han stod utanför och kommenterade, helt enkelt. När , vår statsminister, var oppositionsledare var han rasande över den arbetslöshet som var över 200 000. Det hade han rätt att vara. Politiken skulle lösa detta, och det var socialdemokratins ansvar. Jag tror att fick valframgångar på det. har vi en arbetslöshet på över 400 000 personer. Statsministern är frånvarande och lämnar allmänna kommentarer. jag interpellerade statsministern handlade det om förtroendet för statsråd, i anledning av att statsministern tog avstånd från och sedan tog avstånd från sig själv. Jag kopplade det då till arbetsmarknadsministerns misslyckande, till infrastrukturministerns misslyckande när tågen har svårt att gå, till utbildningsministerns misslyckande i anledning av skolresultaten och till näringsministerns misslyckande i anledning av en havererad näringspolitik. Statsministern ville inte svara utan överlämnade interpellationen till , som skulle svara på om statsministern hade förtroende för . Jag tyckte att det var en smula bisarrt. För tredje gången har jag nu interpellerat statsministern, i anledning av den händelseutveckling vi har i vårt land och som av ledande regeringsföreträdare inte berörs i en politisk diskussion utan i allmänna kommentarer. är väl en duglig nyhetsuppläsare, och är ju en framstående meteorolog. De framträder kommenterande frostnätter och någon annans ansvar för samhällsförhållanden i : en allt växande arbetslöshet vi har en massarbetslöshet ökade klyftor och en skola som får allt svårare att presentera resultat. Arbetsmarknadsministern, som för stunden är vikarierande för statsministern, säger att man ska fortsätta på den inslagna vägen. Då blir jag djupt orolig. Tycker verkligen arbetsmarknadsministern att hennes regering har lyckats väl när arbetslösheten ökat från 260 000 till 430 000, när otryggheten breder ut sig i det svenska samhället? Har hon och den regering hon sitter i lyckats väl? Är det denna väg vi ska fortsätta på? 92 (M): Vi får höra detta i interpellationsdebatterna. var det en lite märklig inledning, då var ledsen över att statsministern själv inte var här eftersom han vill debattera mot honom. Det kanske inte hör till ämnet, nämligen frågan: Vart är vi på väg? Då gäller diskussionen: Har klarat sig väl eller inte ? Det är själva frågan. Låt oss då jämföra med den tid när ordet massarbetslöshet användes av . Första gången vi använde det ordet var . hade en arbetslöshet på ungefär så hög som vi har . finns det en liten skillnad som är väldigt viktig, nämligen att låg konjunkturbarometern ungefär på 105. När den är 100 är det varken hög- eller lågkonjunktur, och när den är 105 är det en ganska kraftig högkonjunktur. ligger samma konjunkturbarometer på runt 90. Vi är alltså i en ganska stark lågkonjunktur. Vi ser att ekonomin ute i har varit väldigt svag. Men , då vi använde just ordet massarbetslöshet, var i en stark högkonjunktur och hade en hög tillväxt. Men inga jobb kom fram. Det var då vi använde det ordet. Det är en rimlig beskrivning av vad problemet med var, nämligen att ekonomin växte så det knakade, men jobben kom inte. är situationen nästan den omvända. Vi ser en sysselsättningsökning. Vi ser att jobben blir fler, men konjunkturen är mycket svag. Med det resonemanget är det faktiskt rimligt att påstå att hade sämre förutsättningar att klara av ekonomin i det rådande läget . Det är rimligt att svenska folket gav förtroendet till . Det intressanta är att ni redan har provat den här retoriken. I valet provade ni att gå ut och säga: Regeringen gör ett dåligt jobb. Jämför med förr! Ni använde ordet massarbetslöshet hit och dit. Vad var svenska folkets svar på den retoriken? Vad var det som skedde ? Jo, ni fick ett av era sämsta valresultat i modern tid. Är det inte dags för Socialdemokraterna att uppgradera den retoriska mjukvaran lite och börja anpassa sig efter den verkligheten som svenska folket lever i? Är det inte dags att erkänna att är i ett svårt ekonomiskt läge på grund av den konjunkturnedgång vi ser ute i ? Man kan ha synpunkter och skiljaktigheter när det gäller hur regeringen sköter detta, men i en internationell jämförelse gör regeringen ett mycket bra arbete. Är det inte dags för Socialdemokraterna att uppgradera sin retorik och bli lite mer verklighetsförankrade? 93 Arbetsmarknadsminister (M): Låt mig först göra några tillrättalägganden. Jag är mycket stolt över att vara statsråd i alliansregeringen med statsminister som ledare. Det finns några saker som jag tycker är viktiga att sätta i sitt sammanhang. påpekade att stod på toppen av en högkonjunktur 2006, men ändå var väldigt många utanför arbetsmarknaden. var det ungefär 400 000 kvinnor och män, och ganska många av dem hade arbetsförmåga, som blev tvungna att lämna arbetskraften och bli förtidspensionerade. Jag tror att kan medge att det var ett misslyckande. Det var människor som hade kvar av gemenskap på arbetsmarknaden med möjlighet att få lön, en högre pension att leva på och en trevligare tillvaro rent allmänt. De flesta av oss vet hur mycket ett arbete betyder. Man kan göra på samma sätt igen, och det skulle säkert vara lika framgångsrikt. Man kan sänka arbetslösheten genom att flytta bort människor från arbetskraften. Jag vet inte om det är det som Socialdemokraterna funderar på när de lovar att de ska ha lägsta arbetslöshet. är ett av de medlemsländer i EU som har lägst bruttoskuld enligt Maastrichtdefinitionen. Det är bra tre länder som har lägre skuldsättning. Det är , och . är det land inom EU som har näst högst sysselsättningsgrad efter , och vi vet att de kvinnor som finns på arbetsmarknaden i jobbar ganska lite. är också ett land som har bland den lägsta långtidsarbetslösheten av alla EU:s medlemsstater. Vi har en mycket stabil ekonomi i . När andra länder drar ned på utbildning, välfärd, pensioner och till med tar bort helgdagar har haft en sådan stabil ekonomi att vi har kunnat satsa drygt 23 miljarder i extra satsningar i höstens budget, och i vårpropositionen har vi satsat på det som bygger starkt. Och vad är det? Vi satsar på en forskning i världsklass. Vi ligger bland de främsta länderna inom sett till vår storlek när det gäller forskningssatsningar. Det gäller också satsningar på infrastrukturinvesteringar, utbildningsplatser och sänkta bolagsskatter. Allt detta bygger starkt. Det är så man bygger ett samhälle. Genom att vi har ett samhälle med stark ekonomi, utveckling och välfärd kan människor forma sina egna liv och få mer pengar kvar i plånboken som de själva disponerar över. Som svar på interpellation vill jag säga att jag tror att svenska folket klarar av att sätta sin egen målbild på ett alldeles utmärkt sätt. Jag delar inte Socialdemokraternas uppfattning att det är vi politiker som ska sätta en målbild för invånare. Det gör de faktiskt mycket bättre själva om fungerar och om vi har en välfärd som är tillgänglig och bra för alla. 94 (S): Vart är vi på väg? Jag valde den rubriken på en interpellation där jag frågar statsministern mot vilken bakgrund och med vilka fakta och omständigheter som grund som statsministern anser att han leder på rätt väg. har han överlåtit den till arbetsmarknadsministern. Jag ska försöka hjälpa henne lite på vägen med den inspiration jag hämtade när jag en vacker kväll tittade på det populära programmet På spåret. Det handlar om vart vi är på väg. Var är vi när arbetslösheten har stigit kraftigt under ? Framför allt har långtidsarbetslösheten fördubblats. Ungdomsarbetslösheten ökar snabbt och tillhör nu toppskiktet i . Vi har rekordlånga köer i den moderata, och vanvård på vinstdrivande äldreboenden. Barnfattigdomen växer, och otryggheten på arbetsplatserna griper omkring sig. Skatterna har sänkts med 120 miljarder, mest för dem som redan har mycket och minst för dem som har lite. Polisen avkräver människor med utländsk bakgrund legitimation i . Kunskapsresultaten faller, och varnar för att likvärdigheten i skolan har minskat. Sjuka och arbetslösa har fått det sämre och behandlas illa. De sociala försäkringarna förfaller, och pensioner har sänkts som miljonärer och fastighetsägare på gräddhyllor har tjänat . Apotek har privatiserats. Ägare sitter i skatteparadis och kammar hem vinsterna, som många sjuka har fått det svårare att skaffa sig medicin och glesbygdsapotek är på väg att läggas ned. De regionala obalanserna växer. Miljöpolitiken går på sparlåga. Investeringar samt bostadsbyggande hålls tillbaka. Statsråden och partierna håller inte ihop i många frågor utan ger ständigt olika besked. Det är en fyrpartiministär där statsråden i allmänhet och regeringschefen i synnerhet ständigt berättar vilket stort ansvar de har och pekar finger åt andra som kritiserar. Vi befinner oss i ett land där regeringen och ledningen inom de fyra partierna hellre grillar korv i direktsändning och hissar flaggor än att ta itu med de allvarliga samhällsproblemen. Var är vi någonstans? Vi är i med en moderatledd regering. Är vi verkligen på rätt väg, ? Du talar om ett samhälle som håller ihop och om er lyckosamma politik för att få fler människor i arbete. Det motsatta gäller ju. Alla dessa samhällsproblem som jag räknade upp har sin botten i en massarbetslöshet som biter sig fast. Är vi på rätt väg, ? 95 (M): Jag skulle vilja tacka , för det här är precis den retorik som och Alliansen, eller snarare hela , behöver. Ju mer ni sysslar med den sortens svartmålning av , den sortens mardrömsberättelse om , desto mer försvinner socialdemokratin ut i periferin som parti. Det är nämligen tecken på den totala avsaknaden av verklighetsförankring. Jag tror att svenska folket är klyftigt nog att inse att det inte alls bara är mörka moln på himlen eller att allt är regeringens fel. Jag tror att svenska folket är klokt nog att inse att många av de svårigheter har till stor del bygger på vår omvärld och att står sig bra i förhållande till vår omvärld. Jag tror att svenska folket är tillräckligt klyftigt för att inse det. Jag vill tacka . Just den här retoriken bidrar till att göra Socialdemokraterna till ett ytterlighetsparti som inte går att rösta på. Ta det från någon som kommer från ett parti med en liknande historia. De gamla 90-talsmoderaterna svartmålade , ibland till och med helt i onödan. Vad gjorde det med ? Jo, det gjorde oss till ett ytterlighetsparti helt utan möjlighet att bära statsmakten. Jag vill tacka för att du gör just detta med Socialdemokraterna. Tack så hemskt mycket! 96 Arbetsmarknadsminister (M): Jag är glad över att bo i ett fantastiskt land, , som det går bra för och som har fantastiska medborgare som är duktiga, strävsamma och välutbildade. Det är ett land som vi kan vara väldigt stolta över. Jag känner inte igen mig i otroliga svartmålning av . Jag hoppas att den svartmålningen inte når utanför den här kammaren. Jag tror inte att svenska folket känner igen sig. Jag tror tvärtom att de är glada över den fina välfärd vi har, den fantastiska utbildning vi har, möjligheterna för alla att studera och en sjukvård som är tillgänglig för var och en. Listan kan göras lång. är ett fantastiskt land, och det vet jag att svenskarna håller med om. När var statsminister 2005, på toppen av en högkonjunktur, var arbetslösheten en bra bit , . är den högre, visst är det så, men är ett av de länder som haft minst ökning av arbetslösheten i EU. Det är klart att det blir svårt om man inte förstår sambanden mellan och övriga världen. Vi har en viktig exportsektor. En stor andel av vår bnp exporterar vi till andra länder. Vi har också många underleverantörer till våra exportföretag. När stora och viktiga exportnationer i inte längre gör samma beställningar påverkar det våra svenska exportföretag. De sambanden måste ju vara uppenbara även för . Det slår hårt mot industrin, mot underleverantörerna och särskilt hårt mot manligt dominerade branscher. Då är det viktigt för regeringen att upprätthålla konkurrenskraften i genom till exempel konkurrenskraftiga skatter för bolagen, därav den sänkta bolagsskatten. Sedan har vi ett bekymmer, och det handlar om ungdomsarbetslösheten.