prot · H00968 · 2013-02-20 00:00:00 — Finns det beredskap för detta? Ja, bolagsskatten sänks, vilket är bra. Det är bra för att attrahera bolag som kommer till . Det är bra för att se till att bolag blir kvar i . Det sprider sig till underleverantörer och verksamheter därunder. Det är ett utomordentligt inslag som bidrar till att täppa till dödens dal. Men visst behövs det offentliga insatser som gör nytta där marknadens naturliga insteg ännu inte riktigt kommit i gång. Då, herr talman, spelar och den tidigare , som slagits samman till en enhet, roll. När det gäller tillgången till såddkapital och annat riskvilligt kapital har de möjlighet att gå in, alltså när ingen ännu velat gå in med privata enskilda medel. Utöver de konkreta insatser som tillförts i den antagna budgeten och i den proposition vi nu diskuterar har regeringen också presenterat en nationell innovationsstrategi. Innovationsstrategin handlar om att identifiera och åtgärda områden där det finns hinder för innovation eller där uppvisar svagheter i internationella jämförelser. Det är en strategi som vi inte sett någon annan regering presentera tidigare. Strategin ska omsättas i konkreta insatser från regeringens sida men också bidra till att mobilisera andra aktörers insatser för att stärka innovationskraften i . Att tala länge och ingående om forskning och innovation kan vara oss förunnat i kammare . Men det är utanför dessa väggar som verkstaden tar vid, en verkstad som mår bäst av att låta fria tankar prövas mot verkligheten, med goda förutsättningar att frodas. Forsknings- och innovationspropositionen utgör tillsammans med regeringens innovationsstrategi två viktiga steg på vägen för att säkra roll som konkurrenskraftig spelare på världsmarknaden. Om är vi en och en halv miljon fler i och två miljarder fler på klotet. Mat för dagen och medicin för hälsan kommer att vara av yttersta vikt för dessa människor. I det sammanhanget kan och ska spela en viktig roll, och då är forsknings- och innovationspropositionen ett av många viktiga steg på vägen. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla M). 41 FINN (M): Dagens betänkande backar upp en av årets statsbudgets viktigaste propositioner, den om alliansregeringens omfattande satsningar på forskning och innovation i , vilket är mycket glädjande och välkommet. I betänkandet hanteras också ett fyrtiotal motionsyrkanden från den allmänna motionstiden, vilka samtliga föreslås avslås. Eftersom hanteringen i utskottet varit denna, vill jag passa på att framhålla förslaget i motion Ub467 om att ge ett forskningsuppdrag till gällande den fortfarande fördolda och undermåligt utforskade verksamheten i av den forna östtyska säkerhetstjänsten för statssäkerhet, mer känt som . Utskottet föreslår avslag på motion Ub467 med motiveringen att forskning inom mindre, avgränsade områden inte är en fråga för att besluta om. Låt mig i detta sammanhang uttrycka en avvikande mening till förmån för motivet till att riktat forskningsstöd avseende verksamhet i trots allt bör ges. Runt om i världen pågår arbete med att dokumentera brott begångna av totalitära regimer. är naturligtvis också förpliktat att delta aktivt i detta arbete. Det gäller inte minst sedan antagit en resolution om samvete och totalitära ideologier där det står att läsa att tillgången till handlingar av personlig betydelse eller för vetenskaplig forskning är orimligt begränsad i vissa medlemsstater efter att de kommunistiska diktaturerna i föll. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att göra en verklig kraftansträngning för att öppna arkiv, däribland dem som tillhörde de tidigare säkerhets- och underrättelsetjänsterna. Jag vill därför påminna kammarens ledamöter om att nazismens brott i har granskats på liknande sätt med stöd av ett särskilt forskningsuppdrag som tilldelades och framgångsrikt genomfördes där. Med samma logik, och baserat på ett unikt engagemang och kompetens i frågan om som forskare vid besitter, förefaller det rimligt att överväga att nu lösa problemen med det moraliska dilemma som Stasifrågan fortsatt innebär för genom att förlägga ett forskningsuppdrag av denna karaktär just till . Man bör naturligtvis vara mycket återhållsam med att från politiskt håll peka ut särskilda forskare eller lärosäten för en viss uppgift. Men i det aktuella fallet, som på grund av sin känsliga natur kräver att mycket erfarna forskare med särskilt gynnsamma förutsättningar tar sig an uppgiften på ett objektivt sätt, vill jag framhålla att den föreslagna forskargruppen har speciell erfarenhet av djupintervjuer i med tidigare DDR-medborgare. har också av en ren tillfällighet den unika förmånen att i sin ägo ha ett bibliotek med omfattande material från myndigheter i forna i DDR. Det skulle kunna användas för att i vissa fall kontrollera och verifiera uppgifter som återfinns i det svenska Säpomaterialet och som berör verksamhet i . Skulle kammarens ledamöter biträda utskottets förslag om avslag på motion Ub467 är det motionärernas ambition att försöka erbjuda ledamöterna att ta del av förutsättningarna för att kanske biträda ett förslag till forskningssatsning kring Stasiverksamhet i i någon form av seminarieliknande verksamhet här i . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 11 § Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem Föredrogs näringsutskottets betänkande 2012/13:NU6 Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21). 42 (S): Den debatt vi nu ska inleda är om näringsutskottets betänkande nr 6. Det handlar om forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem. Den utgör en naturlig förlängning av den debatt vi just har lyssnat på här i kammaren om forsknings- och innovationspropositionen. Låt mig också inledningsvis från Socialdemokraternas sida yrka bifall till propositionen men också yrka bifall till reservationerna 2 och 3 i betänkandet. Vårt mål för den svenska energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi med en produktion som har liten inverkan på hälsa, miljö och klimat och att göra det på internationellt konkurrenskraftiga villkor. Precis så inledde jag debatten om näringsutskottets betänkande om program för energieffektivisering som vi hade här i kammaren för lite drygt sedan. Det kändes som att det fungerade då, och det känns som att det gör det också som inledning till den här debatten, för precis så är det. Vi socialdemokrater vill arbeta för en energipolitik som bidrar till omställningen av dagens energisystem till ett långsiktigt hållbart energisystem. Det ska vara tryggt, ekologiskt och ekonomiskt hållbart. Utgångspunkterna för detta kunde ha varit sämre. har bra och i många avseenden naturliga förutsättningar för förnybar energi med god tillgång på vind, vatten, sol och skog. Den förnybara energin har en mycket stor potential att byggas ut . All svensk energi kan komma från förnybara källor. Det är en fråga om vilja, politisk vilja, om så blir fallet. Att ställa om samhället och energisystemet i en mer hållbar riktning är en utmaning men också en möjlighet. Genom investeringar i infrastruktur, bostäder och förnybar energi möjliggör och underlättar vi för människor och företag att göra klimatsmarta val som nya jobb skapas. Vi kan välja att göra det nu och vara med och driva på utvecklingen, eller så kan vi välja att skjuta på problemet, förvärra situationen och hamna på efterkälken. Vi kan välja den fega varianten att skicka notan till kommande generationer, barn och barnbarn. Klimatproblemen finns här och , och de är allvarliga. Men genom en offensiv politik kan vi göra skillnad. Egentligen har kanske möjligheterna aldrig varit större än vad de är just nu att lösa de utmaningar och svårigheter som ligger framför oss. En mycket stor del av de kunskaper, den teknik och de resurser som krävs finns. Det är bevisligen dyrare att inte göra klimatomställningen än att göra den. Men det är bråttom, och det kräver politiskt mod. Vi vill att återigen ska visa vägen i energipolitiken, och då är forsknings- och innovationspolitik på detta område i det närmaste helt avgörande. Vi socialdemokrater har, trots den kritik vi riktar mot regeringens energipolitik, beslutat oss för att i det här fallet tillstyrka den proposition som ligger om forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem. Frågan man kan ställa sig blir naturligtvis: Varför då? Precis som vi gett uttryck för i andra sammanhang har vi mer ambitiösa mål och visioner för klimat- och energipolitiken än den nuvarande regeringen har. Det är därför vår uppfattning att de energi- och klimatmål som har beslutat om är för lågt satta och att regeringens långsiktiga prioriteringar och visioner bör ändras. Låt mig ta några exempel. Vi socialdemokrater vill ha effektivare energianvändning till 2020, och vi vill minska energianvändningen i bostäder till 2020. Vi vill höja målet till ny förnybar el till 2020 och till till 2030. Vi vill också öka utbyggnaden av både biokraftvärme och vindkraft. Formuleringen i propositionen är att förslaget till mål för forskning och innovation på energiområdet ska bidra till att de uppställda målen för klimat- och energipolitiken nås. Vi kan ställa upp på den formuleringen. Målet för forskning och innovation på energiområdet behöver därför inte ändras om och när beslutar om mer ambitiösa mål för energi- och klimatpolitiken, i linje med vad vi förordar, men inriktningen för forskningen kommer då att förändras. Statens engagemang i den tillämpade energiforskningen har av många upplevts som osäkert . Vi välkomnar i sig att man nu ger besked om energiforskningen . Problemet är som sagt att ambitionsnivån är för låg. En mer offensiv klimat- och energipolitik innebär som nämnts utmaningar men också stora möjligheter. Möjligheten att skapa nya jobb finns bland annat där. Men vi möter också många företag inom miljöteknikbranschen som vittnar om att det är svårt att finansiera alla idéer och det sista steget, som det talades om tidigare, från idén till produktion i full skala. Genom ett statligt investeringsprogram ökar chanserna för att flera viktiga innovationer realiseras som i sig leder till fler företag och fler nya jobb. Därför har vi bland annat i vår budgetmotion föreslagit ett nytt stöd för klimatinnovationer på , där förutom kommuner även företag och ideella organisationer eller alla tillsammans kan få stöd för bland annat forskningsprojekt. Huvudinriktningen ska vara effektiva åtgärder för att långsiktigt minska utsläppen av växthusgaser. På så sätt ges också svenska företag möjlighet att pröva ny teknik i full skala, vilket stimulerar bland annat framtida svensk export. Energisystemets framtida utformning är en nyckelfråga för ett hållbart och resurseffektivt samhälle. Man kan nog utan överdrift påstå att energipolitiken är ett strategiskt politikområde för samhällsutvecklingen. Från vår sida har vi tydligt pekat på vikten av att satsa på strategisk samverkan och också avsatt resurser för detta. Här på energipolitikens område ser vi socialdemokrater stora utvecklingsmöjligheter och önskar att regeringen gjorde samma sak. 43 (MP): Energiforskningen är en grundbult för att lösa de samhällsutmaningar vi står inför. tycker att forskningen ska styras med tydligare visioner men färre detaljer. Alliansen föreslår att det övergripande målet för forskning och innovation på energiområdet ska vara att insatserna inriktas så att de kan bidra till energi- och klimatmålen. Det är bra. Problemet är att regeringens mål är för lågt ställda och otydliga om i vilken riktning vi ska gå. Det saknas mål för hur vi ska klara en hållbar energiomställning. Allianspartierna skriver i det betänkande vi diskuterar: kan omöjligen fokusera på allt och behöver göra strategiska val och prioriteringar som tar till vara förutsättningar. Men man misslyckas att göra de strategiska val som behövs därför att allianspartierna är oeniga om målet för den svenska energipolitiken. , och föreslår i en gemensam reservation att utgångspunkten för energiforskningen ska vara att nå målet om ett helt förnybart energisystem. Vi tror på ett fossilfritt samhälle och att förnybar energi är vägen dit. Det är glädjande att på eget initiativ nu har beslutat att utreda hur kan nå ett hållbart och därmed helt förnybart energisystem. När varken energiminister eller näringsminister har gett några besked om att utreda förnybart är det tur att vi har en myndighet som tar det ansvaret. Det bästa hade varit om regeringen gett ett uppdrag om att utreda förnybart, men tack vare att myndigheten har resurser att besluta om utredningar som är viktiga för den egna verksamheten får vi nu till stånd den utredning som , och krävde . För att skattebetalarnas pengar ska komma till bästa nytta i forskningen är det viktigt att politiken fattar beslut om i vilken riktning vi ska gå. När , , presenterade sin utvärdering av svensk energipolitik stod det klart att saknar en plan för den långsiktiga energipolitiken. Chefen för sade att det är hög tid för en tydlig politik mot bakgrund av att den första svenska reaktorn av åldersskäl behöver avvecklas 2022 och den sista 2030. En skarp fråga från IEA riktades mot den : What are you going to do? Vad ska ni göra? Tre oppositionspartier har presenterat ett tydligt mål för energipolitiken och därmed för forskningen. Den sittande regeringen har ännu inte gett något svar. Genom att ge forskningsresurser till osäker kärnkraftsteknik försenas förstås utvecklingen av teknik för energieffektivisering och förnybara energikällor. ligger ganska långt fram vad gäller forskning och utveckling av förnybar energiteknik trots att anslagen är ganska låga jämfört med i många andra länder. Vi har duktiga forskare och innovatörer, men deras förutsättningar behöver förbättras. Förutom en tydlig inriktning saknas test- och demonstrationsanläggningar för att goda idéer ska kunna utvecklas och börja användas. I stället för att ge en tydlig inriktning för energiforskningen har allianspartierna fokuserat på att tricksa med anslagsnivåerna. I budgeten lade regeringen på energiforskning. planerade regeringen först att bara satsa drygt en miljard, alltså en rejäl sänkning. Men innan budgeten presenterades meddelades en höjning i nivå med det tidigare anslaget till 1,3 miljarder. Slutsatsen av allt tricksande var alltså att anslagsnivån för energiforskning är densamma . Detta är inte första gången som regeringen föreslår en sänkning av en budgetpost och sedan låtsas höja när man återgår till den tidigare nivån. Detta tycks ha satts i system på miljö- och energiområdet. Förutom att det är ohederligt skapar det en ryckighet och en osäkerhet hos forskningen och inom energibranschen. Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem behöver tydliga spelregler och ett tydligt mål om förnybar energi. Jag yrkar bifall till reservation 3. 44 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 4. Inledningsvis vill jag också säga att mitt inledningsanförande kan komma att ta än . Jag brukar benämna mig själv teknikoptimist. Både i mitt yrkesverksamma liv och genom studier har jag sysslat med teknik i olika former, och man upphör aldrig att imponeras av människans förmåga att uppfinna och utveckla produkter och arbetsmetoder. Teknik och utveckling kan lösa mängder av problem, förbättra vardagen för människor, skapa välstånd och förbättra för natur och miljö. Möjligheterna tycks vara gränslösa. När det gäller energipolitiken är det många som önskar ett 100-procentigt förnybart energisystem det har vi hört inte minst i det tidigare anförandet vilket inbegriper att man ska avveckla kärnkraften. Detta ingår också som en vision i den gemensamma reservationen från Socialdemokraterna, . Jag har varit uppe i denna talarstol och diskuterat kärnkraft kontra förnybart. Men för att angripa frågan ur ett något nytt perspektiv från min sida skulle jag vilja börja med att säga att förnybart är teoretiskt möjligt. Tekniken sätter egentligen inte några gränser för detta. Det är naturligtvis fullt möjligt rent tekniskt att fylla hela med vindsnurror och solpaneler för att motsvara vårt lands energibehov, även om dessa energislag inte nödvändigtvis levererar vid de tillfällen då strömmen behövs. Det är naturligtvis möjligt att integrera vårt elnät med både och andra världsdelar för att på marginalen dämpa de svängningar som uppstår av dessa väder- och årstidsberoende energislag. Det är naturligtvis också rent tekniskt fullt möjligt att lagra den ström vi inte för ögonblicket gör av med till senare tillfälle med hjälp av till exempel pumpkraftverk eller andra uppfinningar. Tekniken finns , och den är fullt tillämpbar. Men frågan man måste ställa sig är: Vad kostar det? Vad kostar det i pengar, och vad kostar det i miljö? Ska man någorlunda begripa energipolitiken är det fundamentalt att förstå att kärnkraften inte är direkt utbytbar mot vind- och solkraft, eftersom dessa energislag inte fungerar som baskraft, utan att man kompletterar med en rad andra investeringar. De enda energislag som rakt av kan ersätta kärnkraften är vatten, gas, olja och kol. Det är vad vi har att tillgå. Ska man däremot ersätta baskraften med så kallad förnybar energi måste det bland annat investeras enormt i elnäten för att förbättra överföringskapaciteten, både inom och ut till omvärlden. Vidare måste man ofrånkomligen bygga upp en gigantisk industriell förmåga att lagra energi för senare användning. Överföring av elektricitet över långa sträckor ger energiförluster. Det gäller alla typer av överföringstekniker, även om förlusterna naturligtvis varierar med olika tekniker. Lagring av energi ger också upphov till förluster, och de ska nog räknas i tiotals procent. Ska vi ersätta kärnkraftsel måste vi kanske bygga uppåt förnybart. Ska man räkna i vindkraft handlar det sannolikt om tiotusentals ytterligare vindsnurror jämfört med . Solkraften väljer jag att fortsättningsvis räkna bort ur ekvationen. De vansinnesförslag som finns gällande storskalig satsning på solkraft har jag redan kritiserat här i kammaren, så det får räcka tills vidare. I detta betänkande föreslår inte helt förvånande en koalition av Socialdemokraterna, mer forskning på lagring av energi. Det är begripligt med tanke på att lagringsförmåga är en absolut nödvändighet om man ska realisera ett avvecklande av kärnkraften och ersätta densamma med så kallat förnybart. Dagens kärnkraft levererar vid ett maxuttag runt . Dagar då det inte blåser kan vi med dagens överföringskapacitet åtminstone i teorin importera en bit över hälften av den förlust som ett avvecklande av kärnkraften skulle innebära. Men det bygger på att kringliggande länder har ett överskott som de kan och vill sälja till , för satsar även de storskaligt på vindkraft kommer de oftast att ha elunderskott som . I realiteten kommer vi i huvudsak att importera kraft från gas och kol. Jag har försökt fördjupa mig när det gäller lagring av energi och ska försöka föra ett principiellt resonemang för att försöka avtäcka vilka utmaningar vi står inför vid förnybart. Situationen stipulerar att jag tvingas höfta lite grann. Enligt de beräkningar och bedömningar som jag har gjort kommer vi att behöva investera i en generatorkapacitet på ungefär i anslutning till de lagringsmedier vi väljer att lagra energin i. Denna generatoreffekt motsvarar då hälften av dagens kärnkraftverk och skulle ha som syfte att generera el under de dagar då det inte blåser tillräckligt, givetvis kompletterad med den import som jag pratade om tidigare, som också är nödvändig. Dagar då vindkraften står stilla utgår jag alltså från att vi importerar och använder lagrad energi med . Denna kapacitet bedömer jag vara ett minimum om inte ska stanna under årets kallaste månader. När vi väl har de här generatorerna på plats, med den installerade effekten på , måste de drivas av något: energi som vi på något vis har lagrat. är vi här för att diskutera forskning, så givetvis förstår jag att den forskning som föreslås av vänsteroppositionen gäller något annat än denna lägesenergi, när man ska pumpa upp vatten och använda gravitationen för att utvinna energin igen. Problemet är dock att vi oavsett vilken teknikform vi använder har fysikens lagar att förhålla oss till. Därför vill jag hålla mig kvar lite grann vid pumpkraftverk, för att sätta de här utmaningarna i perspektiv. Dessa installerade i effekt måste, som alla förstår, kunna leverera el under när vinden blåser snålt. Det är faktiskt inte ovanligt att landets alla vindkraftverk levererar nära noll under tre . Därför måste vi sannolikt kunna lagra energi motsvarande en halv terawattimme. De flesta känner nog till vattentornet i som har fått smeknamnet Svampen. Det är ett ganska imponerande bygge och lite av en turistattraktion. Det tornet är och rymmer vatten. För att lagra energi motsvarande en halv terawattimme i torn av Svampenmodell måste vi pumpa upp vatten. Det motsvarar ungefär 450 000 vattentorn. Det är en siffra att suga lite grann på. Skulle man ställa 450 000 Örebrosvampar packade på en rad skulle sträckan bli 2 . Man skulle också kunna jämföra vattenvolymen med 7 000 eller varför inte en fjärdedel av allt vatten i . tänker nog några av er att ingen föreslår att vi ska bygga 450 000 vattentorn i . Men låt detta vara en illustration till vilka utmaningar det innebär att ställa om till förnybart. Ingen kan ju ändra fysikens lagar inte ens . Oavsett vilken lagringsteknik forskningen kommer fram till kommer det att gå åt enorma summor pengar, ofantliga mängder stål och vidunderliga mängder cement för ett genomförande. Lika enorma kommer påfrestningarna att bli på miljön. Den fullkomligt brutala miljöförstöring som det skulle innebära att ställa om till förnybart i energisektorn kommer jag och aldrig att ställa oss bakom aldrig . Jag hoppas också att miljömedvetna väljare straffar ut de miljövandaler som förespråkar sådant ofog från riksdag. Efter denna lilla räkneövning skulle jag vilja avsluta med att tala om vad faktiskt vill, även om jag tycker att det är av yttersta vikt i sammanhanget att kritisera den intellektuella härdsmälta som är bärande i svensk energipolitik. Till skillnad från många partiföreträdare här i kammaren tycker jag och att det är en dålig idé att förespråka förändringar i energisystemet som innebär en näst intill oöverskådlig miljöförstöring och dessutom höjda elpriser med flera . Jag och tycker i stället att man ska föra en politik som tar ansvar för landet och dess befolkning. Då är det mer rimligt att föra en politik för att sänka elpriserna och värna miljön. Vill man människor väl ska man inte strypa tillgången på el. Visionen måste handla om att ge landets medborgare ett överflöd av ren, billig och leveranssäker el. Därför ligger vårt fokus på att skapa förutsättningar för att göra kärnkraften ännu renare, ännu mer säker och ännu mer effektiv. Alla möjligheter finns. Här är utvecklingspotentialen enorm för att skapa tillväxt och välstånd. Inte minst skulle vi kunna bli en storexportör av kärnkraftsteknik. Många pratar om generation 4-kärnkraftverk, men varför begränsa sig till det? Jag hoppas att under min livstid få uppleva både generation 5 och generation 6, gärna utvecklade av svenska ingenjörer. 45 (MP) replik: Jag kan konstatera att från inte saknar fantasi i energidebatten. Men jag tycker att det saknas en hel del relevanta fakta. För inte så länge sedan lyfte upp ungefär samma skräckscenario om förnybar energi. Jag noterar att han inte har läst de forskningsrapporter som jag hänvisade till som svar på hans frågor. Professor på KTH har utrett hur skulle kunna nå ett elsystem helt baserat på förnybara energikällor. Den utredningen heter jag hoppas att noterar det nu: På väg mot en elförsörjning baserad på enbart förnybar el i . Där fastslår att kan nå förnybart elsystem med dagens reglerkraft och med dagens infrastruktur samt att kostnaden, om någon, blir enstaka ören . Han räknar på att kan nå ett mål om förnybart genom vind och sol med dagens system och dagens teknik.