prot · H009121 · 2013-06-12 00:00:00 — 1 Statsminister (M): Jobben lägger grund för ett bra samhälle och en trygg ekonomisk grund för alla. Det skapar utmaning och självförverkligande och innebär ett kliv in i det svenska samhället för den som kommer från ett annat land. Det möjliggör gemenskap och social samvaro för en människa som har stått utanför. För en ung människa kan ett arbete innebära ett steg mot att bli vuxen, ekonomisk frigörelse från föräldrarna, mer kontakter med äldre och dem som har erfarenhet, verkligt ansvar kanske för en dagskassa, för andra människors liv och hälsa eller ett företagsbemötande gentemot sina kunder. I områden med lägre sysselsättningsgrad, vissa ytterstadsområden ibland, är varje vuxen som arbetar eller driver företag särskilt viktig i egenskap av förebild för unga. Vi ska inte underskatta värdet av positiva exempel för unga som känner frustration eller kraften och symbolvärdet hos alla de ansvarstagande vuxna såväl som unga som bidrog till att lugna ned oroligheterna i och i andra förorter. Att många arbetar utgör grunden för vårt välstånd. Det är så vi finansierar vår välfärd, det är så vi skapar sammanhållning. Vårt mål kan därför aldrig vara något annat än full sysselsättning. Sysselsättningen har ökat med 200 000 personer och utanförskapet har minskat med lika mycket . Vi har högre sysselsättning och lägre långtidsarbetslöshet än de flesta andra EU-länder. Men vår viktigaste uppgift är fortsatt att få fler i arbete. På denna grund och insikt vilar vår politik. Drygt var tredje av dem som räknas som arbetslösa i är i åldrarna 1524. När det gäller personer i åldrar är i stället arbetslöshet relativt nära , och det brukar räknas som ett land med låg arbetslöshet. Fler unga jobbar jämfört med , men ännu fler jobb behövs. För att kunna utforma åtgärder för fler jobb behöver man göra rätt analys. Vilka unga är det som saknar jobb, hur länge och vilken politik kan ge dem jobb? Totalt sett finns det ungefär 1,2 miljoner unga människor i åldrarna . Av dessa heltidsstuderar omkring en halv miljon. Lika många, ungefär en halv miljon, är sysselsatta. Av de ca 150 000 unga som söker jobb är, det bör man notera, omkring hälften heltidsstuderande som alltså söker arbete. Denna grupp ökar vanligtvis inför somrarna då många studenter söker sommarjobb. Tiden utan arbete för unga handlar i de flesta fall om korta perioder. har vi en grupp unga som saknar känd aktivitet. De har inte varit i kontakt med vare sig Arbetsförmedlingen, kommunen eller . får alla ungdomar som skrivs in på Arbetsförmedlingen förmedlingsstöd , inget annat. ska en individuell handlingsplan upprättas. För dem som bedöms löpa risk för att gå väldigt länge utan arbete finns det särskilda insatser, . För den som vill läsa in ofullständiga betyg finns det studiemotiverande kurser, även detta . Dessutom finns det en större bidragsdel i studiemedlet för unga som vill studera på komvux eller folkhögskola för att få slutbetyg. Arbetsgivaravgiften för att ha en ung anställd är hälften mot vad den är för en person som är . Arbetsgivaravgiften är helt borttagen för en ung person som har varit utan arbete , och ges en dubbel arbetsgivaravgift i stöd. Detta har vi gjort för att det ska bli lättare för unga att få jobb. Vi har gett Arbetsförmedlingen resurser för att hjälpa dem som står utanför arbetsmarknaden att ta sig över tröskeln och få ett arbete. Det är inte brist på resurser hos Arbetsförmedlingen som är problemet. De allra flesta unga lyckas till slut etablera sig på arbetsmarknaden, men för vissa tar det . Många av dessa har ofullständiga betyg från eller från gymnasiet, är hitkomna från ett annat land eller har en nedsatt funktionsförmåga. För dem är trösklarna höga då utbildningen och kompetensen är för låg i förhållande till vad arbetsgivare efterfrågar. Den utdragna lågkonjunkturen har minskat ungas jobbchanser ytterligare. För att öka ungas jobbchanser är återupprättandet av kunskapslinjen i den svenska skolan en nyckel. Vi vill göra mer för att fullfölja reformeringen av skolan. Studieresultaten behöver förbättras så att fler blir behöriga att söka till gymnasiet. Inlärningsstöd behöver sättas in tidigt för dem som behöver det mest. Ytterligare undervisningsstöd behövs för elever som har kommit hit från andra länder i skolåldern eftersom de eleverna ofta har svårare att uppnå behörighet till gymnasiet. På de yrkesinriktade programmen behöver kvaliteten förstärkas. Det arbetsplatsförlagda lärandet behöver stärkas. Länder som , och har lärlingssystem. De unga går sin utbildning på en arbetsplats och får lön, vilket gör att de räknas som sysselsatta. Inte minst får de yrkeserfarenhet och kontakter på arbetsmarknaden. Vi i har en del att lära av de här länderna. Hos oss har yrkesprogrammen till stor del varit förlagda till skolan. Vi har omkring 110 000 unga som går yrkesprogram och endast 6 700 som går som lärlingar. Om vi i stället hade haft ett lärlingssystem som var lika utbyggt som i hade vi enligt SCB haft ungefär 190 000 lärlingar. Ingen av dem hade räknats som arbetslös. Alla hade räknats som sysselsatta, och de hade dessutom fått sin yrkesutbildning på en arbetsplats. Vi i vill nu prova en sådan modell med yrkesintroduktionsavtal som innebär att tiden delas mellan arbete och utbildning och där avtalsenlig lön utgår för arbetstiden. Detta finns och etableras på flera områden. Det tar såklart tid att bygga ut detta system. Regeringen vill dock vara med och bidra till att fler unga kan anställas enligt dessa avtal, genom en lönesubvention och ett handledarstöd. De som har att vinna på det här är naturligtvis de unga som får lära av dem som kan, som får praktiskt yrkeskunnande, som får erfarenheter, jobbkontakter och ökade jobbchanser. En del av detta är landets kommuner och landsting. SKL, Kommuner och Landsting, bedömer att bara välfärdssektorn kommer att behöva rekrytera 400 000 personer fram . Det är i allt väsentligt ett gigantiskt generationsskifte. SKL och , de avtalsslutande parterna, har också tecknat avtal om utbildnings- och introduktionsanställningar. Dessa avtal kan betyda mycket för att underlätta det stora generationsskifte som är på gång. Det kan ge viktiga erfarenheter för de unga och möjlighet att visa upp sig för arbetsgivare. Unga personer som söker sig in på arbetsmarknaden vill ha en första chans att visa vad de går för. Men de möts ofta av arbetsgivare som i första hand efterfrågar erfarenhet. Det blir lätt ett moment 22: utan ett första jobb ingen erfarenhet, utan erfarenhet inget första jobb. På mina resor i möter jag ofta arbetsgivare och rekryteringsansvariga som talar om annat och mer än bara kostnaden för att anställa och de sökandes utbildning och erfarenhet. Det är ju ofta så vår diskussion går, inte minst här i kammaren. Nej, de talar också om något annat, något mer svårdefinierbart, som de fäster vikt vid. De talar om rätt attityd, att man ska passa in på arbetsplatsen eller till och med ha rätt stil. Jag tror att vi måste inse att det är så det låter. Jag tror att vi måste vara tydliga med att många av dessa arbetsgivare behöver förändra sitt förhållningssätt. De behöver bli mer öppna för olika typer av människor och inte alltid bara leta efter de perfekta människorna, som redan kan alla arbetsuppgifterna, innan de har fått jobbet. Det behövs en större tilltro till vad de mer erfarna på arbetsplatserna kan lära ut till dem som dag 1 saknar samma erfarenhet. När jag besökte ett företag i träffade jag en ung kille som precis hade fått en tillsvidareanställning. Jag kände igen berättelsen. Han hade sommarjobbat där . Arbetsgivaren hade lärt känna honom. De kände sig trygga med honom. är det just kortare anställningar sommarjobb och extrajobb som gör att man kommer in på arbetsmarknaden och får sitt första fasta jobb. Men hans berättelse är också en signal om att vi måste göra mer, för det är väldigt många som aldrig får den möjligheten att visa upp sig, som inte får visa vad de kan och inte får vara med på arbetsplatserna. När det gäller alla människor som kan och vill arbeta måste vi göra större ansträngningar för att ge dem plats på arbetsmarknaden. Vi har alla här ett gemensamt ansvar. När ekonomin växer så växer också jobben till och blir fler. När kunskaperna växer blir fler anställbara. När det lönar sig bättre att arbeta vill också fler jobba. Jobben kommer att avgöra valet . Det kommer att ställa regeringens och Alliansens arbetslinje mot den samlade rödgröna bidrags- och ledighetslinjen. 2 (S) replik: Vi har lyssnat till statsministern när han förklarar och relativiserar arbetslösheten i . Jag kan inte låta bli att tänka på att han låter ganska mycket som 2006. Frågan kvarstår, trots allt, efter att man har lyssnat till statsministern. Har regeringen gjort allt som krävs för att klara jobben i vårt land? Låt mig kort nämna tre fakta som ger en annan bild av 2013 än den som statsministern målar upp. Först är det arbetslösheten. Arbetslösheten är 428 000 personer. Det är 46 000 fler än . På ungdomssidan är det 45 000 ungdomar som har gått arbetslösa . Det är 7 000 fler än . Slutligen: Siffror från visar att den försämrade matchningen på svensk arbetsmarknad motsvarar 80 000 förlorade arbetstillfällen, eller för att säga det så att statsministern förstår: 80 000 jobb är basically gone. Regeringen har varit bra på att prata om att människor ska söka jobb som de inte kan få, men de har inte gjort de investeringar som krävs för att människor ska kunna ta de jobb som faktiskt finns. Det betyder att tiotusentals människor i vårt land, kvinnor och män, hade kunnat gå till jobbet och hade kunnat få en lön i om regeringen inte hade valt bort de investeringar som faktiskt skapar fler jobb i . Paradoxalt nog har regeringen misslyckats med jobben trots de starka statsfinanserna. Även i ett europeiskt perspektiv sticker ut. Jag vill fråga statsministern: Vad är regeringens ansvar för att de andra nordeuropeiska länderna, som vi vanligtvis jämför oss med, har lyckats bättre med jobben än ? 3 Statsminister (M) replik: deklarerade att jobben inte var något problem. De skulle komma av sig själva. Därför behövde inte valet handla om det. har jag precis hållit ett anförande där jag sade att jobben är den viktigaste frågan i valet , och det ska handla om åtgärder. Det är samma sak, säger . Med den typen av glasögon och kunskaper ger han sig sedan på siffror kring svensk arbetslöshet. Det är därför det blir fel. Sanningen är att vi har växande sysselsättning och ett kraftigt ökat arbetsutbud i . Fler vill jobba. Det redovisas av oberoende myndigheter, bland annat denna vår, att ett av skälen till att ungdomsarbetslösheten, som vi beskriver den, går upp är att allt fler ungdomar som är heltidsstuderande också vill ha jobb vid sidan av. Det är i grunden bra. Vi vill gärna göra fler steg för att jobben ska bli fler, och vi vill göra det med det som fungerar allra bäst. säger: Sänker man inkomstskatterna får det betydande sysselsättningseffekter. Vi håller med. Låt oss förbereda oss för att ta fler sådana steg om det finns ett utrymme. Det betyder jättemycket att göra fler anställbara. Det ordet är krångligt, men det betyder väldigt mycket. Det handlar om att alla utifrån sina egna förutsättningar ska kunna göra sig gällande. Det är därför jag pratar om arbetsgivare som ställer krav på perfekta människor som inte finns. Det är där mycket av problemet ligger. Många av våra unga har inte perfekta erfarenheter. De har inte alla levt det perfekta livet. Vi ska vara helt ärliga och säga: Det har inte alla som är äldre gjort heller. Men ska alla räknas och ska alla få vara med måste vi kunna se människor som har kapacitet och som har möjligheter som går bortom det som cv:t ibland säger eller det som handlar om att vara perfekt. Det är så den svenska arbetsmarknaden ser ut. Vi har drygt 4,6 miljoner som är sysselsatta i . Det tycker jag är bra. De får gärna bli fler. Då behövs politik i flera steg som leder till fler jobb. Det har vi presenterat. Det tänker vi fortsätta att göra. Vi är övertygade om att våra motståndares politik, att kraftigt öka beskattningen på arbete för att finansiera en kraftig bidragsutbyggnad, är precis motsatsen. Man går bort från jobben in i ökad arbetslöshet. 4 (S) replik: Statsministern fortsätter att relativisera arbetslösheten och den växande arbetslösheten. Det här är min fjärde partiledardebatt i . I varje debatt har statsministern sagt samma sak. Regeringen gör rätt, och oppositionen har en farlig politik. Det är hans budskap, och det har det varit i alla debatter. Men problemet är att ungdomsarbetslösheten har fortsatt att öka efter varje debatt. Så var det . Så var det . Så var det . Då kanske man måste ställa sig frågan: Ska vi sluta att träffas på det här sättet? Om ungdomsarbetslösheten fortsätter att öka varje gång vi har en partiledardebatt i kanske vi ska sluta upp med det. Jag tror att regeringen måste tänka till och fundera på vad det är som gör att 45 000 ungdomar är långtidsarbetslösa i och att det är 7 000 fler än . Gör man rätt saker, eller kan det vara så att man gör fel saker, att regeringen inte har en politik för att minska arbetslösheten? summerar vi snart ditt sjunde år som statsminister. Jag kan konstatera att jobben är ditt största misslyckande. 5 Statsminister (M) replik: Som jag redogjorde för i mitt inledningsanförande är drygt en halv miljon av den yngsta ålderskategorin, som vi redovisar, sysselsatta. Sysselsättningen bland unga har vuxit. Vi har varit måna om att också bredda den typ av arbetsmarknad som ofta innebär lägre trösklar för unga. Som alltid i sådana här sammanhang är det kraftig polemik och kritik från socialdemokrater. Vi har halverat restaurangmomsen, till exempel, för att vi ser att restaurang-, bar- och cateringverksamhet i större utsträckning än andra anställer unga, väldigt ofta dessutom utan den perfekta bakgrund som många andra arbetsgivare söker efter. Det är kritik från Socialdemokraterna, som vill ta bort det här, höja trösklarna och göra det dyrare att anställa i restaurangnäringen. Vi har också gjort riktade lättnader just när det gäller att anställa personer under 26. Det är skarp kritik från Socialdemokraterna. I stället ska det vara dyrare att anställa unga. Det är bara att ställa sig frågan om vilken trovärdighet det parti bär som säger: Låt oss rikta alla åtgärder vi kan mot att göra det, med precision, dyrare att anställa unga. Är det de som har svaret när det gäller jobben? Eller är det de som försöker sänka kostnaderna och få lägre trösklar som har svaret? 6 (MP) replik: Jag lyssnade noga på statsministerns anförande och hörde hans engagemang när det gäller ungdomsarbetslösheten och ökad utbildning i skolan. Jag tycker att det är fina ord. Men jag undrar lite över den större omvärldsanalysen av var jobben kommer . Hur får vi svenska företag att utvecklas mot att skapa jobb också ? Det finns en stor utmaning, herr talman, som vi vet att de svenska företagen kommer att möta och som de kan möta. De har kapacitet, men de behöver ett tydligt regelverk. Det handlar om klimatfrågan. Det handlar om den utmaningen, om att ställa om samhället och om att minska utsläppen. Jag har lyssnat noga på de partiledardebatter som statsministern har hållit ända , och jag konstaterar att klimatfrågan inte är ett ämne som kommer upp särskilt ofta. Senast den togs upp var . Det är över . Jag tycker inte att det speglar den relevans som frågan, som kanske är den största omvärldsförutsättningen för de svenska företagen och jobben , har i . Det som har märkts , när ett visst engagemang fortfarande syntes i klimatfrågan från statsministern, är att har gått från att vara pådrivare i EU till att bli passivt och till att har blivit en bromskloss. När skulle rösta om att åtminstone tillfälligt se till att frågan om systemet med utsläppsrätter skulle lösas röstade de svenska nej. Det är det största sabotaget mot EU:s klimatpolitik . Jag vill ställa frågan till : Hur ska få svenska företag att minska utsläppen när ni anser att det är rätt och riktigt att det är billigare att dricka en kopp kaffe här i kafeterian än att släppa ut ett ton koldioxid? 7 Statsminister (M) replik: Jag tror att många av de frågor som jag tog upp kring hur skolan utvecklas, hur villkoren ser ut och vilka kostnaderna är för att anställa unga har väldigt stor relevans för om de unga kan få jobb. Jag var här för sedan och återrapporterade från Europeiska rådets senaste möte och uppehöll mig då länge vid klimatfrågan och de förberedelser vi hoppas kunna se inför det högnivåmöte som ska hållas i . Där hoppas vi att vi ska komma tillbaka till en idé om ett ramverk som binder alla länder och inte bara som ligger längst fram. Det Kyotoavtal som mycket av världens klimatpolitik bygger på och som utgår från har ju övergetts av många länder, och kvar är egentligen bara . Det är bara som har legalt bindande reduktionsmål. Längst fram ligger länder som och . Vi har ett nationellt reduktionsmål om . Den senaste uppdateringen från talade om att har haft en ekonomi som har vuxit med som våra klimatgasutsläpp har minskat . Vi ligger alltså i nivå med de målformuleringar vi har, och vi ämnar se till att fortsätta ligga i linje med detta och fullfölja våra målformuleringar. Det är viktigt att vara rak och tydlig gentemot väljarna. påverkan på klimatet är nu nere i . EU:s samlade påverkan är nere i . Ska vi lösa klimatfrågan behövs ett ramverk som också tar in de snabbväxande utsläppsländerna, och kanske allra viktigast, även och . Det är svaret som världen saknar. Vi bidrar i varje sammanhang till att skjuta fram positionerna, och jag tycker att det är orättvist att peka finger åt den del av världen som faktiskt gör mest. Man borde vara tydligare i kritiken mot de länder som gör för lite. Det är där som klimatfrågan slutligen kommer att avgöras. 8 (MP) replik: Det här svaret gjorde mig om något ännu mer bekymrad, eftersom statsministern inte verkar ha några som helst problem med att det europeiska handelssystemet för utsläppsrätter håller på att gå i kvav. Man kan naturligtvis tänka sig andra verktyg. Vi har diskuterat koldioxidskatter och styrmedel på enskilda företag, men ekonomerna brukar säga att ett generellt pris på koldioxid är det absolut viktigaste för att ge bra spelregler, långsiktiga och stabila förutsättningar för alla aktörer och för att få företagen att se hur de ska utvecklas i en ekonomi där de blir bäst på att konkurrera med minskade utsläpp. Det som händer i världen är att är de som är bäst på den nya tekniken. De skapar jobb i sektorer där man hittar lösningar på de problem som hela världen står inför. Vad statsministern säger är att inte ska vara med där. ska inte vara med och minska utsläppen, för vi ligger redan så bra till utifrån att vi hade en sådan bra position från början. Jag vill inte att lutar sig tillbaka, blir passivt och till och med blir en bromskloss i EU, vilket har fått det till. 9 Statsminister (M) replik: Jag har svårt för det här att man är så emot att man blir för när det gäller miljöpolitiken. Då börjar det krypa i kroppen på mig. (Applåder) har 68 procents beroende av kol, och vi talar om rena cancerorter, därför att människor kan andas. Det landet hyllar nu språkrör. Mycket ska man behöva höra! (Applåder) Det som har hänt med utsläppshandelssystemet är att det i någon mån har fungerat, det vill säga det är sjunkande utsläpp och lågkonjunktur i . Det gör att dessa marknadsmekanismer fungerar, och alltså blir utsläppspriset väldigt lågt. Men vi talar om kanske per utsläppt ton. Kom ihåg att den svenska CO2-skatten är högst i världen och att är ett av få länder i som ens har infört den, med benäget bistånd av , och det tycker jag var bra. per utsläppt ton är vår svenska CO2-skatt. Vi använder styrmedlen, , och vi ska fortsätta att göra det. 10 (SD) replik: Jag blev alldeles svettig här, för jag insåg att jag inte hade lyckats anmäla mig för en replik. Jag tackar så mycket för att jag ändå fick chansen att ta den här repliken. I kölvattnet av förortskravallerna hör vi statsministern inleda sitt anförande med att tala om vikten av arbete för dem som står längst från arbetsmarknaden, särskilt för utlandsfödda. Det är givetvis viktigt. Vi vet att utlandsfödda står långt från arbetsmarknaden och att de i väsentligt högre grad än inrikes födda är arbetslösa. Så ser det ut, och särskilt ser det ut så för dem som har invandrat till vårt land från länder långt borta. En utlandsfödd med jobb är till och med särskilt viktig som förebild, sade statsministern i sitt anförande. Den synen kan kanske förklara en del av de åtgärder som den här regeringen vidtar för att få just utlandsfödda i jobb. Det senaste exemplet är de så kallade nystartszonerna. Jag tänkte väldigt kort läsa ur den lagrådsremiss som har kommit ut: Regeringen anser att en sådan subventionerad anställning som det är fråga om i första hand bör ses som ett sätt att omfördela bördorna av arbetslöshet och inte som ett sätt att i någon större utsträckning påverka nettosysselsättningen. Det handlar alltså, herr talman, om att flytta på jobb som redan finns och som någon redan har till de här problemområdena, till de invandrartäta förorterna. Jag måste fråga : Hur kommer man åt segregationen med den typen av åtgärder? Varför, trots dåliga erfarenheter från andra länder av liknande system, väljer man att genomföra det här i ? Och på vilket sätt är det rättvist att flytta jobb på det här sättet till de här områdena? 11 Statsminister (M) replik: och är mycket konsekventa. De är emot alla förslag som möjligen kan underlätta för utrikes födda att få jobb. Vore de för det här med jobb åt utrikes födda skulle de ha varit för arbetskraftsinvandring, för det bygger bara på idén att komma hit och jobba, men det är man också emot. Det beror inte på att man egentligen bryr sig om det här med jobb, utan man är emot invandrare. På det sättet ska politiken tolkas. Vi har i stället försökt ställa oss frågan: Hur ska vi underlätta för människor som kommer från andra länder och har en vilja att arbeta, givet att det inte är en alldeles enkel resa att göra? Låt mig påpeka att vi nu har över 700 000 sysselsatta på svensk arbetsmarknad som är utrikes födda. De går upp , går till jobbet och bidrar till vår välfärd. Ett skäl till att det ibland är lite svårt att komma in på den svenska arbetsmarknaden är att svenska är ett svårt språk att lära sig. Många av dem som kommer till har en bakgrund i och . Jag tycker att vi snarare ska göra större ansträngningar så att de får de kunskaper som behövs att skolan har rätt resurser, att vi hjälper till att sänka trösklarna så att de kan komma in, att vi inser att de har en vilja att arbeta. Vi behöver inse att vi har höga trösklar på den svenska arbetsmarknaden. Jag har suttit ned med flera av dem som är med i delar av våra olika ansträngningar, till exempel instegsjobb och nystartsjobb, som Arbetsförmedlingen bland annat ägnar sig åt. Många av dem säger att det i alla fall känns meningslöst, eftersom man blir bortsorterad på sitt efternamn eller för att man har en brytning i sin svenska. Många påpekar att det största hoppet att få jobb är om landsmän från det gamla hemlandet har startat företag och blivit arbetsgivare i . Jag tror att de har en stor poäng i det. Vi behöver många fler företagare med den bakgrunden. De tenderar att se på ett annat sätt, utan diskriminerande glasögon, på landsmän från sitt gamla hemland. Men den stora konflikten i svensk politik handlar inte om det. Vi försöker få in människor i i arbete. försöker få ut dem. Det är den stora skillnaden. 12 (SD) replik: Varje gång man lyfter fram de här frågorna, det är ganska ofta jag gör det med statsministern att jag gör det så ofta beror ju på att jag aldrig får några kloka, vettiga svar får man den här typen av påhopp kastat emot sig i stället: Ni tycker inte om invandrarna, ni vill kasta ut invandrarna och så vidare. Jag har inte på något sätt gett uttryck för den typen av uppfattning.