prot · H009115 · 2013-05-31 00:00:00 — Talmannen meddelade att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot i . Kammaren biföll denna avsägelse. 2 § Anmälan om kompletteringsval Talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som ledamot i . Talmannen förklarade vald till ledamot i (SD) 3 § Anmälan om återtagande av plats i Talmannen meddelade att (M) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (M) och att (C) skulle återta sin plats i , varigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra för (C). 4 § Anmälan om särskild företrädare för partigrupp Talmannen meddelade att de grönas riksdagsgrupp anmält som särskild företrädare för partigruppen. 5 § Anmälan om personlig ersättare för särskild företrädare för partigrupp Talmannen meddelade att de grönas riksdagsgrupp anmält som personlig ersättare för särskild företrädare för partigrupp. 6 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen, m.m. Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM107 Fri rörlighet för officiella handlingar KOM(2013) 228 till civilutskottet 7 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2012/13:428 Till Interpellation 2012/13:428 Fredsprocessen i av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2012/13:429 Till Interpellation 2012/13:429 Inbördeskriget i av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag 2012/13:430 Till Interpellation 2012/13:430 Attraktiva yrkesprogram för jobb av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang. 8 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2012/13:159 till socialförsäkringsutskottet /13:173 till utrikesutskottet 9 § Svar på interpellation 2012/13:432 om Ofotenbanan och 1 Statsrådet (M): har frågat mig när motsvarande satsningar kommer på den svenska sidan på och vad jag avser att göra för att skapa utrymme för dessa satsningar. Frågan är ställd mot bakgrund av den norska regeringens aviserade satsning på Ofotenbanan i den nationella transportplanen 20142023. Jag vill börja med att konstatera att ömsesidiga satsningar på Ofotenbanan och är ett resultat av ett svensk-norskt samarbete som har pågått . träffade jag min norska kollega för att diskutera bland annat denna fråga. Det är glädjande att den norska regeringen nu aviserar satsningar på Ofotenbanan. aviserade den jobb- och tillväxtsatsningar i gruvrelaterad infrastruktur som en del av regeringens totala satsning på i infrastruktur för perioden 20142025. För att gruvindustrin ska kunna fortsätta fungera som tillväxtmotor och jobbgenerator, inte minst i , presenterade regeringen då investeringar för upprustning av bland annat . Sammanlagt investeras ytterligare i gruvrelaterad infrastruktur . Inom ramen för nu gällande nationell plan för transportsystemet 20102021 pågår kapacitetshöjande åtgärder i form av förlängning av fyra mötesstationer som har kunnat tidigareläggas tack vare regeringens 5-miljarderssatsning. Satsningarna på den svenska delen av innebär att samtliga mötesstationer mellan och klarar av att hantera de långa malmtågen. Regeringen har gett i uppdrag att presentera ett förslag till ny nationell plan för utveckling av transportsystemet för perioden 20142025. Förslaget kommer att redovisas . Därefter kommer förslaget att beredas inom innan regeringen avser att ta ställning till förslagen . Därför vill jag inte uttala mig om specifika satsningar innan regeringen har tagit ställning. 2 (S): Tack för svaret! Det var lite innehållsrikare och längre än vanligt. Jag måste konstatera att Ofotbanan som den faktiskt heter och byggdes som ett gemensamt projekt mellan och . Ända har den varit en gemensam angelägenhet. Det är inte något nytt påfund, något som har kommit . Banan har alltid varit en gemensam angelägenhet mellan och . Det är också den enda järnvägen i norra . Det finns visserligen planer på andra järnvägar, men jag tror att mycket har stannat vid planer. Ministern berömde sig i svaret över de stora satsningar som ska göras framöver. 522 miljarder är regeringens ram. Vi har i vår ram 570 miljarder för samma planperiod som regeringen. Det innebär att vi naturligtvis kan satsa mer pengar. Av de 3 ½ miljarderna som ministern också vill berömma sig för i gruvrelaterade satsningar landar knappt 1 miljard på . Resten är väg mellan och . Men de frågorna ska vi inte diskutera just . 1 miljard är inte lite pengar, men i sammanhanget skulle det behövas mycket mer för att klara behovet ett dubbelspår hela vägen mellan och , kanske till och med från till , kanske till och med hela sträckan från . Banan finns i mest expansiva område. Där finns den högsta tillväxten i . , säger , kommer det att vara fullt på mötesspåren. Det är de uppgifter som har fört fram, och de vet vad de talar om när det gäller . Till detta ska läggas de mängder av malm som kommer från gruva i , från den möjliga gruvan i och även från andra gruvor i området som kommer att starta. kommer självt att starta tre stora dagbrott i . Behovet av banan och behovet av svenska exportinkomster stannar inte vid att bygga några mötesspår på banan. Den kommer att behöva byggas ut med dubbelspår hela vägen. Mer gods kommer att också gå den andra vägen. De norska fisktågen ett exempel kommer inte att bli färre utan snarare fler. Det är fisktåg som framför allt går till södra och . kommer jag in på andra banor som inte heller har tagits upp i den här interpellationen. Det är viktigt att titta på banorna utifrån ett nordiskt perspektiv. Det finns ett initiativ om en nordisk transportplan. Banan är en del av det initiativet. Vi ska inte gå igenom resten av planen, men den är viktig för att sätta och Ofotbanan i ett perspektiv. Då vill jag bara fråga: Var ligger den frågan nu? Blir det bara konferenser? Det duger inte, utan det måste också komma till verkstad när det gäller nordiska transportplaner. 3 Statsrådet (M): Jag blir lite lätt förbryllad. Jag funderar: Är inte ens en gång medveten om vad som har gjorts så här långt på ? Det är till och med tidigareläggningar av investeringar, mötesspår och ordnade mötesplatser. Frågan som har uppstått nu är snarare att ju mer vi gör på på den svenska sidan kommer det bara att bli ytterligare en flaskhals, för det som finns på Ofotbanan på den norska sidan räcker inte till. Det är därför som det har varit så viktigt att se hela sträckningen, inte minst från till utifrån gruvnäringens perspektiv, men också den vidare sträckningen mot . Det låter fantastiskt bra när tar upp de 46 miljarder som Socialdemokraterna har. Men jag blir lika förvånad varje gång, för de ska uppenbarligen räcka till allting, oavsett vilken interpellationsdebatt vi har. Nej, jag tycker att det är bättre att fokusera på frågeställningen: ser situationen ut för till exempel gruvbolaget ? Vi kan glädjas över att de har en expansion som vi tidigare kanske inte hade trott, inte minst när vi hade ekonomiskt svåra tider, men de har fortfarande en bra utveckling för framtiden även om det inte längre ökar lika mycket i . I tider med en svår ekonomisk situation i övriga har ändå möjlighet att få nya kolleger i . Det nordiska perspektivet är väldigt viktigt. Jag har varit noga med att i den senaste infrastrukturpropositionen betona att infrastruktur måste gå över kommungräns, länsgräns och landgräns. Framför allt måste man se till stråken och noderna när det gäller vårt gods. Då är just , hela sträckningen till , dels ett viktigt industrispår, dels ett spår för persontrafik som kan utvecklas inte minst för turismen. Vi har haft denna diskussion tillsammans med , som har känt en frustration över att inte kunna få ut sina leveranser av malm i den omfattning som behövs. Därför har vi tidigarelagt investeringar. Därför har vi haft gemensamma diskussioner med för att planera detta ihop. Staten och staten har inte haft samma tidsperspektiv när man gör sina nationella planer, men har lyckats peka ut en plan där de går i takt med . Det har gjorts överenskommelser med . Jag skulle ha tyckt att det hade varit ännu bättre om andra operatörer, typ de som kör fisktåget, hade varit med i diskussionerna. Men har gått in före, som ett sätt att lösa detta. Regeringen, som har aviserat sina 522 miljarder som ska börja gälla 2014, nästa planperiod, har ändå tagit hänsyn till möjligheten att tidigarelägga och sett till att det har kommit pengar redan under detta år, just för att hantera det som ifrågasätter. Socialdemokraterna påstår sig ha 46 miljarder som ska komma till . Det hade inte hjälpt situationen för . Om kallar det som regeringen har gjort att slå sig för bröstet må det vara en sak. Men vi har sett till att hantera denna situation just för att bejaka den expansion och den fantastiska möjlighet som gruvnäringen ger i . Vi har givit förutsättningarna. 4 (S): Jo, jag är fullt medveten om de satsningar som har gjorts. Det är bra att vi bygger ut mötesspår på . Man kan säga som sade, att om vi bygger tillräckligt många mötesspår har vi ett dubbelspår. Men det är inte svar på framtidens fråga. Framtidens fråga är att det kommer att behövas ett dubbelspår hela vägen. Då måste man också från den sida ta initiativ gentemot den norska när man ser dessa behov. Vi vet också att Ofotbanan på den norska sidan är av sämre kvalitet än på den svenska sidan, så det skulle behövas en ordentlig upprustning av den, också av andra skäl. Därför måste den , inom ramen för en nordisk transportplan, ta initiativ och vara offensiv i frågan. Något annat duger inte. Vi måste se till att den svenska exporten kan fungera. Vi måste se till att den järnmalm som produceras i inte blir lagd på hög här utan kommer ut till kunder ute i världen. Jag är fullt medveten om de satsningar som är gjorda. Jag har naturligtvis ingenting emot dem, utan det är jättebra att de är gjorda. Förra gången vi pratade om detta var det en helt annan interpellation, men då kom vi också in på frågan om pengarna. Ministern kom då med påståendet att hon hade slutat räkna vid 90 miljarder. Då funderade jag lite grann på vad det där var, för jag hade inte hört den siffran förut. Men sedan började jag tänka efter, och jag kom fram till att det är de projekt som vi tänker starta men inte hinner göra färdiga. Det är det överhäng som vi får under nästa planperiod, och pengar måste naturligtvis plockas fram för det. Det är en självklarhet. Det är väl inte så att ministern har alla projekt som ska startas färdiga 2025? Jag kan ställa samma fråga till ministern: Hur många miljarder i överhäng har ni? Hur många projekt har ni startat som fortsätter under nästa planperiod och som man måste avsätta pengar till då? Man kan säga att det är ofinansierat, för det finns inte på papperet . Det är ungefär den retoriken som ministern försöker använda sig av. Och visst kan det vara träffande eller slående som retorik, men som verklighetsbeskrivning håller det inte. De projekt som vi startar är vi också beredda att fullfölja när det gäller framtida satsningar i kommande planperioder. Men vi har, precis som regeringen, ännu inte sett de planperioderna. Vi har ännu inte avsatt pengar för dem, och det har inte heller regeringen gjort. Där är vi lika goda kålsupare, om man säger så. Alla infrastruktursatsningar tar tid att genomföra. På norsk sida är det kanske ännu besvärligare, för där ligger alldeles nedanför. Det finns en hylla som man har sprängt in på många ställen där tåget ska gå. Det kommer att kosta ganska stora pengar att göra om den banan. Det innebär att man måste sätta i gång med planeringen . Därför tror jag att det är oerhört viktigt att regeringen redan nu tar initiativ och för samtal med den norska regeringen om hur Ofotbanan ska kunna få ett dubbelspår hela vägen mellan och . 5 Statsrådet (M): Att föra en politik där man finansierar för att starta eller, som jag skulle kunna uttrycka det, en sätta-spaden-i-backen-politik har ju Socialdemokraterna prövat förut. Det gjordes bland annat för den nationella planen 20042015, då vi bara kunde konstatera att den var underfinansierad med 65 miljarder. Vi har valt att göra det omvända och även se till att ha finansiering för att avsluta projekt. Uppmaningen från var att den redan nu måste börja prata med . Det har vi gjort . Jag hade kanske önskat att det hade pratats lite mer även längre tillbaka i tiden. Vi har som tillsammans med norska motsvarigheten jobbar för att se på de infrastruktursatsningar som går över landgränsen, inte minst den sträcka som berörs av till . Jag har själv gjort den resan till . Det är en ganska otillgänglig miljö, så mest imponerad kan man bli av att de över huvud taget har lyckats bygga en järnväg i den dalen ned till . Det som har varit viktigt är att se i vilka steg och i vilket tidsperspektiv som behovet finns för bland annat och tillkommande gruvbolag för att se att vi hinner med. En del i diskussionen har varit: Hur kan vi förenkla för operatören och den som kör tågen när man passerar en landgräns? Det är alltifrån läkarundersökningar, tillsyn och säkerhetsbestämmelser för att underlätta själva transporten. Där har vi redan påbörjat en diskussion, och den är också viktig för att spara tid och göra det enkelt. Vi har påbörjat diskussioner, och vi träffades . Jag träffade min norska kollega , , för att återigen följa upp och se hur arbetet går. Börja , säger , men det har vi redan gjort. En mycket viktig del i detta är expansionsmöjligheter kopplat till tid. Där har gjort en åtgärdsvalsanalys. Det handlar om vad som behöver göras, när det kan göras, vad det kostar och hur vi ska finansiera detta. Det första steget var att få flera mötesspår eftersom tågsätten blir allt längre snart är det inte ens vi pratar om utan snarare uppemot . Det handlar om vad vi har gjort på den svenska sidan. Men om man inte gör motsvarande på den norska sidan blir det en flaskhals i sig. Då kan vi investera hur mycket vi vill på den svenska sidan, men det ger inte totalnytta. Därför är det självklart att vi har fört samtal med och med norska regeringen tillsammans med den . Detta har mynnat ut i att för de mötesspår som stod på glänt för året man kan inte arbeta så lätt , utan man var tvungen att sätta i gång till exempel mötesstationen vid , där går in och förskotterar, får vi nu möjligheten att den nu följer upp i sin plan. Detta skulle inte ha tillkommit om inte och hade sett hela sträckningen som viktig. Det skulle inte ha tillkommit om inte och hade haft samtal med varandra. Detta ligger också i ett nordiskt perspektiv. Detta har vi också gjort. 6 (S): Det är bra att samtal förs, men den nordiska transportplanen måste också bli verklighet. Det räcker inte med att samtala och konferera, utan man måste faktiskt komma till skott också. Om det är den norska eller som är problemet kan jag inte veta eftersom jag inte har suttit med vid samtalen. Jag vet inte var haken ligger, men det är klart att ytterligare satsningar på den här banan måste till. Sedan säger ministern att vi har bedrivit en sätta-spaden-i-jorden-politik. Men vi förlorade ju regeringsmakten . Vet ministern hur mycket vi hade tänkt satsa på infrastruktur om vi hade suttit kvar? Jag vet det i alla fall inte. Jag har ingen aning. Ja, en aning kan man väl ha, men jag vet inte hur en sådan budget skulle ha sett ut, och det vet inte ministern heller. Visst kan man påstå att det saknas si eller så många miljarder för att fylla upp planen. Det är god retorik, men verkligheten kanske hade varit en annan om vi hade fått sitta kvar. Men detta är bara spekulationer. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi följer den här frågan för framtiden och att regeringen också intar en offensiv hållning. Väldigt mycket av det svenska exportvärdet kommer via den här banan. Då måste vi också se till att tala med den norska regeringen, så att man också på den norska sidan är beredd att satsa de pengar som behövs. Jag vet inte om de pengar som man nu har aviserat kommer att räcka till, men det är i alla fall en bra början. 7 Statsrådet (M): I så fall avstår jag från att ta diskussionen om huruvida Socialdemokraterna hade tänkt satsa mer eller mindre. Jag kan bara konstatera att anslagen till drift och underhåll av järnväg är dubbelt så stora som de var 2006 vid regeringsskiftet. I vilket fall som helst tycker jag att poängen, om jag ska plocka ut något av det som finns i oro och fundering för framtiden, är frågan hur vi ska klara av näringslivets möjligheter, i det här fallet gruvnäringens behov av att få ut sina malmtransporter i takt med expansionen? Då måste man se till att hela sträckan KirunaNarvik liksom sträckan ned till , för vi har en hamn också där, är viktig ur ett näringslivsperspektiv. Vi ska vara måna om att vi inte får flaskhalsar eller kapacitetsproblem som förhindrar den expansionen. Det svar som jag har givit är att regeringen tar detta på allvar. Vi har också gjort insatser, och vi har ständigt kontakt med bland annat och , för stråket måste ses som ett gemensamt spår för båda staterna. Jag tycker att vi har ett bra samtal och ett bra samarbete. Vi har också förmått tidigarelägga satsningar för att klara dessa utmaningar. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:433 om avtal om medfinansiering av en ny bro på över Sundsvallsfjärden 8 Statsrådet (M): har frågat mig varför regeringen avser att hålla fast vid ett ingånget avtal med trängselskatt i , men inte när det gäller avgiftsfri personbilstrafik på i . Vidare har frågat om det i uppdrag att inom ramen för gällande avtal med kommunen förhandla fram en fungerande lösning ingår att förmå kommunen att frångå avtalet i utbyte mot kommande angelägna nationella satsningar i infrastrukturen. har i avtal med Trafikverket förbundit sig att medfinansiera bro över Sundsvallsfjärden med . I övrigt finansieras bron av uppbundna lån som återbetalas via vägtull samt statliga anslag. Under arbetet vägtullsutredning framkom uppgifter från om att avtalet inte överensstämmer med de principer som följer av , i det så kallade Eurovinjettdirektivet. har som avtalspart ansvaret för ingångna avtal och har fått i uppdrag att omförhandla det avtal verket tecknat med . inkommer till regeringen med förslag till ny åtgärdsplan. Regeringen inväntar i samband med detta dels ett förslag till ny åtgärdsplan, dels en slutredovisning av förhandlingsuppdraget. Jag vill därför invänta resultatet av återrapporteringen innan jag uttalar mig mer i frågan. 9 (S): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret, även om det med handen på hjärtat inte kändes som mycket till svar. Egentligen är det inget svar över huvud taget om man har för avsikt att diskutera sakfrågan och svara på de i mitt tycke berättigade frågor som jag och många Sundsvallsbor med mig har liksom många kommun-, landstings- och regionpolitiker runt om i . träffades ett avtal mellan dåvarande och om delar av bygget av Syd, som är en utbyggnad till motorvägsstandard av på sträckan MyreSundsvall. Det är ett vägprojekt som avser en som, inom parentes sagt, har diskuterats under, tror jag, . Avtalet innebar bland annat att åtog sig medfinansiering med . är väldigt mycket pengar för de flesta kommuner, även för . Motivet till detta var att det skulle leda till en tidigareläggning av byggstarten, och därmed skulle man åstadkomma en av de faktorer som ur det lokala perspektivet är allra viktigast, nämligen en rejäl förbättring av miljön i form av luftkvaliteten i genom att man radikalt minskar biltrafiken genom centrum. Låt mig för sakens skull understryka att jag för egen del av principiella skäl är oerhört skeptisk till eller regional medfinansiering av nationell infrastruktur. Att bygga Europavägar, riksvägar, nationella järnvägar och använda den finansieringsprincipen riskerar att omöjliggöra nödvändiga investeringar och därmed också öka skillnaderna mellan olika delar av landet. Regeringens agerande i det här fallet har inte nämnvärt minskat den skepsisen. Det är kanske också därför som kritiken mot regeringen i det här avseendet är massiv också från SKL just när det gäller bron över . SKL har uttalat sig mycket kritiskt mot regeringens agerande. Det får väl tolkas som en tydlig varningssignal. Man ska tänka sig noga för innan man går in och medfinansierar i infrastrukturinvesteringar. Enligt de siffror jag har sett har bygget av över kostnadsberäknats till ungefär 2,4 miljarder och skulle delvis avgiftsfinansieras. Den tunga trafiken ska betala avgift för passage över bron, och som , och därmed också regeringens motprestation för kommuns medfinansiering skulle personbilstrafiken över vara avgiftsbefriad. Så skrevs avtalet, och avtal är väl till för att hållas, statsrådet? ställde jag en skriftlig fråga till statsrådet i samma ärende. Även då valde statsrådet att avge vad jag betraktar som ett icke-svar med hänvisning till pågående förhandlingar mellan och . Den gången var deadline . Den här gången är deadline , när det gäller det här interpellationssvaret. Det är jättebekvämt. Då behöver man inte svara den här gången heller. Men, herr talman, för att undvika en diskussion om eventuellt ministerstyre låt oss föra en debatt på en mer principiell nivå. Det är principer som handlar om huruvida ingångna avtal ska hållas eller inte. Det är principer om huruvida det är rimligt att och invånare ska betala nationella väginvesteringar två, för att inte säga tre, gånger. Och det är principer som handlar om huruvida och regional medfinansiering är rimlig eller inte. Därför kvarstår mina frågor till statsrådet. Är det principiellt rimligt att staten läs regeringen! antingen direkt eller via sin myndighet står för ingångna avtal när man är part? Det är en fråga som man bör kunna svara principiellt på även före . Är det principiellt rimligt att på regeringens uppdrag och i förhandlingar med kommunen, i det här fallet , försöker förhandla fram en lösning som förmår kommuner att frångå avtalet i utbyte mot kommande angelägna nationella satsningar i infrastruktur, särskilt när det gäller satsningar som redan finns i befintlig plan? 10 (S): Jag tänkte följa upp den här interpellationen med objektet när det gäller , och . Vi har en liknande problematik som den som förtjänstfullt har beskrivit när det gäller kommande avgiftsfinansiering. I bygger man en ny förbifart över . Det är en stor investering. Det beräknas kosta någonstans runt , totalt, varav bron är beräknad till 340 miljoner enligt uppgifter från . Där har man avkrävt en medfinansiering av kommun på , dels i form av reda pengar, dels i form av investeringar i gång- och cykelvägar och annat. I ett avtal daterat , från dåvarande , om medfinansiering förbinder man sig i den delen till att personbilar ska betala per resa och tyngre trafik . Och det ska finnas ett tak när det gäller personbilstrafiken på , totalt. har det ännu inte varit någon förhandling mellan och kommunen, men det är aviserat en till . kommer ju ministern att återkomma i ärendet när det gäller . Det återstår att se vad som händer när det gäller Motalaärendet. Jag har en fråga till ministern, även om jag kanske inte får så mycket svar på den. Anser ministern och regeringen att lagt kort ska ligga när det gäller avtal som är tecknade mellan trafikverk och våra kommuner? är det en väldigt märklig process eftersom man inte vet om förutsättningarna som tecknas är de som kommer att gälla också framöver. är en liten kommun med 42 000 invånare. Den stora investering som sker är ett ganska stort ingrepp i vår kommunala ekonomi. är det här ett väldigt efterlängtat objekt. Motalaborna har väntat på att få en lösning av problematiken. Detta är min fråga till ministern som är kopplad till interpellationsdebatten. 11 Statsrådet (M): Principiellt: Avtal är naturligtvis till för att hållas. Avtal gäller så länge som parterna är överens om detta.