prot · H10948 · 2013-12-17 00:00:00 — Det går inte att stänga av järnvägen helt och hållet även om vi tycker att det skulle gå fortare att bygga om ifall vi gjorde så. Vi kan inte stänga av getingmidjan. Vi kan inte stänga av stora viktiga godsstråk, utan det måste fungera med transporter och underhåll. Budgetarbetet går ut på att besluta om hur statens medel ska fördelas till samhällets olika sektorer. För trafikutskottets del handlar det till största delen om utveckling och vidmakthållande av den statliga infrastrukturen. Våra järnvägar och vägar är ytterst viktiga för eftersom det är på dem som industrins produkter transporteras och på dem som alla som ska resa mellan hem, jobb och skola färdas. Infrastrukturen är alltså i alla lägen en förutsättning för arbetslinjen. När vi i trafikutskottet talar om budgeten – det viktigaste beslut som vi fattar – kommer vi osökt alltid tillbaka till järnvägen och järnvägsunderhållet. är en fråga som engagerar på alla nivåer i samhället – från dem som pendlar till dem som åker mer sällan. Alla har samma behov av att komma fram till sitt resmål. Alliansens satsning på järnvägen under den kommande planperioden är för drift och underhåll . Vi gör stora investeringssatsningar. Vi bygger Ostlänken mellan och , och vi ökar kapaciteten i våra pendlingsstråk. Vi satsar pengar på vår gruvindustri så att den ska kunna utvecklas ännu mer. Detta är stora och relevanta satsningar på ett omfattande arbete som utförs på infrastrukturens område och som bidrar kraftigt till konkurrenskraft. Samtliga oppositionspartier vill i olika grad höja anslagen till drift och underhåll på järnvägen och i olika grad återsocialisera utförandet. Att ta tillbaka regleringar och införa statligt monopol är inte bara fruktansvärt dyrt och märkligt, utan dessutom något som minskar effektiviteten. Det vore helt fel väg att gå. Detta är något som vi varit överens med socialdemokrater om tidigare och något som vi varit överens med om. Han har sagt i en DN-intervju att vi inte ska göra några fler återregleringar, för det är inte bra. Men det stämmer inte i praktiken när socialdemokraterna i trafikutskott håller i pennan. Det är inte direkt någon samklang i partiet. generaldirektör har själv sagt att konkurrensutsättning av drift- och underhållsverksamheten har gjort utförandet mer effektivt. Återreglering kostar mer än det smakar. Det är ingenting annat än en återvändsgränd, och jag tycker att det är beklämmande att det fortfarande lever i oppositionens tankar. Trots att vi gjorde en enormt stor extrasatsning 2012 och 2013 ser vi nu att vi kan lägga ännu mer pengar 2014. Låt det vara slut på plakatpolitiken från oppositionen om att det bara är kronor och ören som räknas. Det är anmärkningsvärt att ni i samma andetag som ni säger att det måste till mer pengar vill använda resurserna felaktigt och göra dem mindre effektiva med ert prat om återsocialisering och monopolverksamhet. Än en gång måste jag påminna om att regeringen har fördubblat anslaget till järnvägsunderhållet jämfört med regeringen . Det är inte bara kronor och ören som har fördubblats; det är också och i än högre grad ett effektiviseringsarbete som har gjorts. Jag utgår ifrån att alla här i församlingen är fullt medvetna om att Alliansen har lyckats öka skatteintäkterna under en global, djup lågkonjunktur och har kunnat sänka skatterna på arbete. Detta har gjort att vi också kan göra vår historiska satsning på infrastrukturen – fullt finansierat. har jag i kammaren påmints om när en socialdemokratisk regering lade fram en infrastrukturproposition, som dessutom var ofinansierad, på . Vi arbetar med finansierade förslag. Det måste vara smärtsamt att sitta i opposition och se sina motståndare genomföra mycket av det man själv skulle vilja göra. tror jag att det finns en gnagande känsla av att den egna vänstermedicinen är bitter placebo. Apropå skatter vill jag gärna ta upp Socialdemokraternas, och Vänsterns respektive förslag att införa en kilometerskatt – under olika namn, förstås. Det är i botten en ren straffbeskattning av landsbygden. Skogsindustrin skulle ta skada. All annan industri skulle ta skada. Förvisso pratar de om någon typ av differentierad kilometerskatt för att undvika de allra värsta konflikterna med näringslivet, och som plåster på såren vill Socialdemokraterna satsa lite extra pengar på landsbygdens vägar, som de säger. De vill ge lite mer – 15 miljoner – till enskilda vägar och lite mer till drift och underhåll. Men de tar och ger små skärvor och tar in tusentals miljoner i kilometerskatt. Den debatten kommer att få leva ända till valdagen, var så säkra, för detta är förödande för landsbygd och industri om det genomförs på det sätt som det är tänkt. kunde vi höra säga att vi tar död på företagen i om vi höjer banavgiften – den som oavkortad ska gå tillbaka till järnvägen för att förbättra infrastrukturen. Men han sade inte ett ord om att en kilometerskatt skulle vara förödande för industrin. Det glömdes helt och hållet bort. Alliansen har en annan ingångsvinkel. är ett stort land med långa avstånd. För att hela landet ska kunna leva är det viktigt att infrastrukturen, inklusive vägar och järnvägar, fungerar bra. Det är därför vi lägger denna kraftiga budget – dels för att klara av drift och underhåll, dels för att stärka vår infrastruktur med nybyggnationer. Vi har, som många har nämnt här, många viktiga områden inom trafikutskottets verksamhet. Sjöfart, luftfart, it och post är några exempel. Jag vill säga att jag inte tar upp det i debatten, för jag vet att mina allianskolleger kommer att beröra det. Men jag vill också säga att jag tycker att alla områden är lika viktiga så att vi slipper replikskiften om vilka områden jag inte har diskuterat. Jag är väl medveten om vad trafikutskottets verksamhet handlar om. Jag vill avslutningsvis önska talmannen och talmannens tjänstemän en riktigt god jul och ett gott nytt år. Jag vill framföra från – tror jag – alla trafikutskottets ledamöter en hälsning till vårt förnämliga kansli som på ett enormt bra sätt ger oss ledamöter underlag och hjälper oss i vår dagliga verksamhet. Och så vill jag naturligtvis säga god jul till mina kolleger, både opposition och alliansvänner – en god jul och ett gott nytt år till er alla! 28 (S) replik: Jag måste säga att jag blev lite förvånad över tonen i inlägg. I det var allt som oppositionen kom med fel och allt som Alliansen hade gjort bra. Tågen fungerade utmärkt. Det hade blivit så mycket bättre under de Rådhström hade suttit i trafikutskottet. undrade också hur vi socialdemokrater ska kunna regera efter valet, när han lämnar . Han ställer frågan hur, vad och med vem. Hur och vad har vi ju skrivit i vår motion. Vi har 40–50 sidor med saker vi vill göra. Vi vill fördubbla nyinvesteringarna i järnväg; vi vill satsa på underhåll och så vidare. Vi är beredda att samarbeta med alla demokratiska partier i – alla utom . Vi tänker inte utesluta någon från inflytande och diskussion om hur framtidens och infrastruktur ska byggas. Jag förstod att var väldigt nöjd med sakernas tillstånd, nöjd med hur järnvägen fungerar, nöjd med effektiviteten i underhållet och nöjd med underhållsanslagen. Jag måste fråga : Varför är då resenärerna så missnöjda? Varför har vi mest missnöjda resenärer? Varför fyrdubblas felen med järnvägen? Varför sägs underhållsarbetarna upp? Ministern hade inget att säga till , och och alla de andra över 700 underhållsarbetare som har sagts upp. Vad har du, , att säga till dem? Hur kommer det sig att, medan ni påstår er storsatsa, över 700 underhållsarbetare varslas om uppsägning? Hur går det ihop att du är så nöjd och resenärerna så missnöjda? Ni påstår er storsatsa, och underhållsarbetarna som ska göra jobbet varslas om uppsägning. Har du inte läst ? De sågar ju underhållet av järnvägen på punkt efter punkt efter punkt. 29 (M) replik: Jag minns en debatt en gång med en tidigare infrastrukturminister som hette . Han använde uttrycket dysterkvist här i kammaren. Jag är nära att överlämna den titeln till . När han säger att det bara är missnöjdhet från landets resenärer och att det bara är elände försöker skapa en nationell bild som är direkt felaktig. Det är fler som åker än någonsin – det var det jag refererade till tidigare. Det kan vi se i Trafikanalys senaste rapport . Det är fler som åker. Det har aldrig åkt så många på svensk järnväg som det gör . Det finns problem, och det är vi alla medvetna om. Det råder ingen tvekan om detta. Men Ygeman är i alla fall tydlig med en sak: Han vill regera. Hur det sedan går spelar ingen roll. Det är därför har en tom budget , 2016 och 2017. Det är det enda partiet i riksdag som inte lägger in en enda krona på kommande år – man vill vara öppna för att kunna ta emot vad som helst för att komma åt makten. Då ställer jag frågan: , en av dina tänkta partner är , som tar bort på vägsatsningar de kommande tre åren – var anser ni att de pengarna ska tas om får något inflytande? Förbifart ska tas bort. Svenska folket har all anledning att få veta vilka som är era vänner. Ni har ett tomt blad att presentera i denna budgetdebatt ett valår, före valet! 30 (S) replik: Är det som du har varit i , ? Ändå vet du inte hur budgetbesluten tas. Vi fattar beslut om årliga budgetar. Vi har på 40 sidor redovisat vårt budgetalternativ. Man kanske skulle ställa en motsvarande fråga till . Det har väl inte varit en enda mätning där hela Alliansen har lyckats kravla sig in i . Vilka ska samarbeta i Alliansen? Vilka ska man regera med? Hur ska ni få ihop ert regeringsalternativ? Men tillbaka till järnvägsunderhållet, som ju är det vi diskuterar . Ni vill skära ned det med . har jäms med fotknölarna sågat den modell ni har använt för underhållet. Till och med regeringens egen utredare påpekar behovet av att föra in inspektioner av den egna banan och de egna entreprenörerna i regi. Tar ni något intryck av det? Drar ni någon slutsats? Det verkar inte så. Vi har mest missnöjda järnvägsresenärer. De allvarliga felen har fyrdubblats. 735 personer har varslats om uppsägning som ni säger er storsatsa. Jag träffade dem som gör järnvägsunderhållet. De är frustrerade över hur illa det fungerar och över att de och deras kolleger varslas om uppsägning. Jag vet inte hur jag har frågat ministern och . Vad har ni att säga? Hur går det till? Hur är det möjligt att över 700 människor varslas om uppsägning som ni påstår er storsatsa? Vad bemöts vi med? Vad blir svaret? Jo, tystnad. säger tystnaden mycket mer än upprörda ord. 31 (M) replik: Först vill jag kommentera återkommande påståenden om varsel. Varsel och uppsägning är inte samma sak. Sedan tycker jag att det absolut viktigaste är att de resurser som används till järnvägen används på effektivaste sätt. Exakt hur de ska användas är varken jag eller rätt man att säga. Vi har gjort enorma satsningar på drift och underhåll, och vi vet att det mer än någonsin går till järnvägen. Jag är övertygad om att det används på rätt sätt. Jag blir ledsen. Under en budgetdebatt säger en företrädare för det största oppositionspartiet att jag som har varit ledamot borde veta hur budgetarbete går till. Har alltså samtliga partier fel? Alla utom Socialdemokraterna lägger fram en flerårsbudget. Det är märkligt. Socialdemokraterna har inte förmåga och kraft. De vågar inte lägga fram sina egna förslag eftersom de måste samarbeta med tillväxtfientliga partier. Det är också märkligt att hävdar att detta är en naturlig tes. I förra årets budget lade Socialdemokraterna faktiskt fram en rambudget för de kommande tre åren, vilket de inte gör valåret. Detta är inget annat än försök att mörka. Jag tycker att det är viktigt att svenska folket får del av denna förändring hos Socialdemokraterna som inte finns hos andra partier i riksdag. 32 (MP) replik: Tänk dig, , att du aldrig skulle veta hur du ska bete dig när du ska tanka din bil när du reser i : Pumparna har lika många utföranden som det finns län, och du måste ha betalat bensinen i förväg, för annars står du där med tom tank. Även vägmärken och skyltar har olika utseenden när du åker över länsgränserna, och du måste ha köpt ett färdbevis för att få åka på länets vägar. Har du inte gjort det riskerar du dryga böter. Tror du, , att du och jag och alla andra svenska bilister skulle acceptera detta? Nej, jag tror inte det. Men för kollektivtrafikresenärer är detta ett faktum. Om du som värmlänning kommer ned till och kliver på tåget och tror att du kan köpa en biljett precis som hemma i åker du på att få betala dryga böter. I kan du betala med betalkortet på bussen, men det kan du inte göra i . kan du köpa SMS-biljett, men då får du inte ha några betalningsanmärkningar, och du måste ha registrerat dig innan. får du ta med cykeln på tåget, ibland inte. Jag skulle kunna hålla på med den här uppräkningen i all oändlighet. Varför tar jag då upp detta? Jo, det är också en sida av den avreglering som ni tycker är så bra. Jag skulle därför vilja fråga : Tycker du att det är okej att det är så här för kollektivtrafikresenärer? 33 (M) replik: Jag är inte förvånad av vänsterinlägg. Vi har förstått att är attraherad av att alternativen för resenärerna blir färre. Hon är attraherad av att det blir mindre trafik. Det är nämligen det som blir konsekvensen av det som var innan vi avreglerade kollektivtrafiken. Vi ger resenärerna fler resealternativ. Vi ger mer trafik att välja på. Men när vi gjorde avregleringen sade vi också att det gäller att vi får fram ett bra system så att det blir enkelt för resenärerna. Detta har marknaden haft huvudansvaret för. När vi tog beslutet sade vi också att om det inte kommer fram förslag på detta område kan det bli nödvändigt med lagstiftning. Vi vet dock att marknadens aktörer lägger ned ett enormt arbete och har bra lösningar. Det finns bra dellösningar . Jag är inte bekymrad över detta. Jag är mer bekymrad över , som har drömmen om att gå tillbaka till en monopolverksamhet som inte gagnar någon resenär. Det tycker jag är allvarligt. Vi minns hur det var före avregleringen. Det var dyrt att åka tåg. Det var jämförelsevis dyrare än . Men det var inget problem, för det fanns inget alternativ att jämföra med när det gäller vad resan kostade. Det är den bild och den verklighet som eftertraktar. 34 (MP) replik: Huruvida det har blivit billigare att åka tåg finns det nog delade meningar om. Över huvud taget har priserna i kollektivtrafiken ökat mer än mycket annat i vårt samhälle. På tal om vänsteridéer: var vi några riksdagsledamöter i ett land som man nog inte kan kalla vänsterinriktat, nämligen . Där studerade vi järnvägen och annan kollektivtrafik och insåg att vi nog har mycket att lära av både när det gäller hur mycket pengar som behövs och när det gäller synen på resenärerna. Schweizarna är också de flitigaste tågåkarna i . De åker så mycket som vi svenskar. I har tågvärdarna en treminutersregel som säger att när tåget är försenat måste man gå ut i högtalarna och be så hemskt mycket om ursäkt. Jag vet inte hur mycket Rådhström åker tåg i , men jag har råkat ut för mycket strul när det gäller byten, olika biljettköp och sådana saker. Jag förespråkar inte en återgång till det gamla. Men i har faktiskt politikerna bestämt sig för att peka med hela handen. Där har man bestämt och krävt att de olika tågoperatörerna och kollektivtrafikbolagen ska samordna sina biljettsystem, respass, tidtabeller och regler. När vi var där och hörde varför de jobbar med det här sade de bara: Det är inte det att vi så gärna vill samarbeta. Vi måste, för det har politiken bestämt, och då gör vi det. Vi tycker att det är hög tid att också politikerna i pekar med hela handen för ett bättre samordnat system. Tycker inte du det? 35 (M) replik: Det arbete som branschens aktörer gör är ett enormt bra arbete för att avhjälpa fel och brister men också för att få samordning i systemet. Jag har förtroende för att det arbetet fortskrider lika bra som det har gjort . Jag är övertygad om att det blir bra. Jag tycker att det är lite missvisande att alltid ha som drömmen. Jag dristar mig att för skojs skull säga att är mindre än och i yta. Det är som ett svenskt regionaltågssystem. är ett av största länder. Vi har en mycket lång fjärrtrafik och en mycket lång godstrafik. Vi har ett helt annat komplext system att ta hänsyn till. Det är lite vårdslöst att säga det, men man jämför ett schweiziskt regionaltågssystem med det svenska mycket komplexa och stora systemet. Jag står på resenärernas sida i allra högsta grad. Därför, herr talman, är jag stolt och kommer att fortsätta att vara stolt över den satsning som alliansregeringen har gjort på infrastrukturen och den satsning som vi har gjort för att förbättra och ge resenärerna möjligheter till fler resealternativ. Jag bävar för , om olyckan skulle vara framme och vi skulle få en annan inriktning för kollektivtrafikresenärer. Det skulle inte bli bra. 36 (V) replik: Som värmlänning kan jag inte annat än njuta av ödmjuka skrytsamhet. Jag tycker att det är fascinerande hur man kan lägga ut texten med en sådan pondus. När det talas om det ökande antalet tågresenärer kan man få i tankarna att det måste bero på att tågen är försenade så pass ofta och att det är olyckstillbud här och var och att det då är lite spännande att åka tåg. Men jag tycker tvärtom att det kan vara ett bevis på medvetenheten hos folk, miljömedvetenheten. Det kan till och med vara roligt att göra någonting tillsammans. Man kan sitta och prata och diskutera. Jag vet att har åkt samma tåg som jag har gjort under min korta tid – jag är inte alls så rutinerad som . Vi har delat förseningar under goda förhållanden. Vi har inte slagits eller ens diskuterat politik . Det har blivit ett talesätt: Fram kommer man förr eller . Det har stämt . Jag skulle bara vilja ha en reflexion från . Vad kan det bero på att till exempel en avreglerad taxirörelse i har väckt en internationell uppmärksamhet, att plötsligt är en stad som man gör reportage från på grund av en ohämmad taxirörelse, där det inte råder några riktigt rimliga moraliska eller ekonomiska villkor? Är det en fördel för resenärerna? 37 (M) replik: Jag börjar med det som sade sist om taxirörelsen. Det finns naturligtvis verksamheter där som inte är bra. Det finns illegal verksamhet. Det finns skattemässiga verksamheter som inte är till fyllest. Detta har både och polisen skärpt reglerna kring. Mycket åtgärdas, men det finns mer kvar att göra. Det som pratar om är i stor utsträckning olaglig verksamhet. Jag tror inte ens att med sin livserfarenhet vill gå tillbaka till den tid då det sades: Taxi, var god dröj! Så var det tidigare. Problemet var: Det kom ingen taxi. Det fanns ingen taxi. Det fanns inga alternativ. Det var det som vi levde med. Jag hade nästan trott att , som Torsbybo och värmlänning, skulle ha gått upp med ett glädjeskutt här och konstaterat den stora nyheten lokalt, som vår infrastrukturminister delgav oss här i kammaren, att flyglinjen ––kommer att bli kvar. Jag vet inte om missade just den delen i ministerns anförande, men det är värt att repetera. Då kanske vill reflektera lite över denna glada nyhet, att det finns flyglinjer lokalt i norra som kommer att få finnas kvar. 38 (V) replik: Jag måste säga att jag tycker om att åka kollektivt, men när jag sitter ensam i flygplanet – jag har gjort det – från till känner jag mig väldigt ensam, speciellt när de två piloterna pratar estniska, som jag inte kan. Det är trots allt inte något miljösmart sätt att åka i stort sett ensam från till , där man mellanlandar, och sedan till . Det ser inte jag som någon framtidsinvestering. Jag kan förstå att företagarna i tycker att det är jättebra. Men jag har trots allt en vidare blick än så. Jag vill gå tillbaka till avregleringarna. Jag tänker på en dragning som Sekoföreträdare hade under en frukost för dem som håller på med järnvägsfrågor. Där berättade man om hur en människa hade omkommit på grund av arbetsstress och dåliga villkor. Om det är väldigt många uppsägningar inom ett så viktigt område som banröjning ökar givetvis olycksriskerna väldigt starkt. Det är ett sådant exempel. Jag menar att avregleringen bidrar till detta. Det kom ett meddelande om SJ:s varsel. 1,3 miljarder ska sparas in . Det är kanske drygt 730 människor som ska sägas upp. När man åker tåg ser man ofta hur stressade de som arbetar är. De ska både sköta kafévagnen och vara konduktörer. De ska göra tre arbetsuppgifter för en lön. Då skapas det i alla fall inte fler arbetstillfällen, som det ibland sägs i samband med detta. 39 (M) replik: Jag kommer naturligtvis att skriva ett pressmeddelande hem till lokalmedierna. Det är bäst att jag före det säger att jag inte tror att jag har misstolkat detta. Jag behöver kanske läsa protokollet eller se på tv-sändningen, men jag tror inte att jag skriver fel när jag konstaterar att inte är glad över att flyglinjen kommer att vara kvar för del, även om han har förståelse för att ett näringsliv vill ha den. Jag kommer att vara glad. Jag kommer att vara positiv till detta. Det är en viss skillnad. När det gäller effektiviteten i SJ och hur de sköter sin verksamhet vill jag säga att det inte är i riksdag som vi bestämmer antalet anställda i SJ-bolaget, utan det sköts genom dem. De har till uppgift att vara konkurrenskraftiga för att ge resenärerna en så bra service och ett så bra utbud som möjligt. Det är det som är det glimrande med konkurrens. Om de inte sköter sig väljer resenärerna andra aktörer på en konkurrensutsatt järnväg. Det är det som är det fina i motsats till monopolverksamhet. Då finns det bara ett SJ, och där får resenären nöja sig och ta det som erbjuds. 40 (FP): Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Jag vill även instämma i mina allianskollegers anföranden. När vi talar om utgiftsområde 22 Kommunikationer handlar det som vanligt om stora pengar. När vi är uppe på de nivåer som det handlar om , 45 ½ miljard, får vi säga att det är fråga om mycket pengar, varav 45 miljarder går till transportpolitiken. Debatten handlar mycket om järnväg. Det är vad det har tenderat att bli . Jag vill ändå slå fast att varje transportslag naturligtvis ska användas där det är lämpligast. Vi ska ha med oss det trafikslagsövergripande tankesättet. Inte minst det som togs upp, flyg till , är ett gott exempel. Vi kan också vara helt överens om att robust och välfungerande infrastruktur är en avgörande tillväxtfaktor i hela landet. Det handlar om att bygga bostäder i expansionsområden genom att utveckla en effektiv persontrafik, och det handlar naturligtvis också om robusta och pålitliga godstransporter för basnäringarna, till exempel skogs- och gruvnäringarna, och mycket annat över hela landet. Den stora utmaningen är att vi har en fungerande infrastruktur i hela landet, inte minst it-infrastruktur. It-minister höll ett förnämligt anförande i frågan. Det är bara att konstatera att utbyggnaden av bredband på landsbygden är en explosionsartad folkrörelse som vi aldrig har sett maken till . De satsningar som görs i vår budget och i landsbygdsprogrammet är en drivande faktor. Grunden för infrastruktursatsningar, järnväg och väg, ligger i de nationella planerna. Många resonemang bygger på de beslut vi fattade . Då fattade vi beslut om 522 miljarder . I den siffran finns det som har varit mest aktuellt , nämligen att 86 miljarder går till drift och underhåll av järnväg. Det är en fördubblad nivå jämfört med nivå. Till de 522 miljarderna ska läggas trängselskatter, banavgifter och medfinansiering av större projekt i , och så vidare. Det rör sig om åtskilliga miljarder – uppåt 80 miljarder. Vi kan också konstatera att hela processen genomsyras av ett nytt tänkande. Där finns fyrstegsprincipen. Jag vet att har nämnt processen i en reservation. Det finns helt andra nya planeringsprocesser för fysisk planering och ekonomisk planering. Den ekonomiska planeringsprocessen innebär en tydlig prioritering över åren. 1–3 handlar det om de projekt som ska startas, och åren 4–6 handlar om de projekt som ska förberedas för start.