prot · H10945 · 2013-12-12 00:00:00 — Ekologisk produktion är ett medel i arbetet med att nå de miljökvalitetsmål som beslutat, som Ett rikt odlingslandskap, Giftfri miljö, Ett rikt växt- och djurliv, Grundvatten av god kvalitet, Ingen övergödning och Begränsad klimatpåverkan. Ett gott exempel på vad som kan åstadkommas med ekologiskt jordbruk ger forskningsprojektet , där ekologiska gårdar visar på minskad övergödning av . Det är förresten märkligt att regeringen inte har beviljat medel till att slutföra detta angelägna projekt – precis före målsnöret. Ett viktigt redskap för att öka den ekologiska produktionen är att sätta upp mål för både produktion och konsumtion och sedan fokusera på att uppnå dem. med förra jordbruksministern i spetsen föreslår ett ekokonsumtionsmål på av den offentliga konsumtionen och att av jordbruksarealen ska vara eko . Jag tycker att regeringen ska sätta upp tydliga mål för eko. Slutligen, herr talman, vill jag ta hjälp av för att belysa detta med konstgödsel och ekologiskt. Som bekant kom han från utanför . Det var på den småländska landsbygden, och gårdfarihandlaren knackade på i stugan. – Nå, far i huset, ska de va nån pösa-sket ? – Nja, drog gubben på det. Jag tror inte de. Jag har haft bägge pöjka hemma . Med det, herr talman, får jag tacka för mig och, måhända något tidigt, önska trevlig jul- och nyårshelg! 149 (SD): För säkerhets skull, så att jag inte glömmer det, tänkte jag börja med att yrka bifall till reservation nr 8. Jag vill inleda dagens anförande med ett citat från en anonym filosof som skrivit en kommentar på internet under en av mina debattartiklar. Han skriver: Hyckleriet blir aldrig tydligare än när böndernas barn serveras mat i skolan som producerats under förhållanden som hade fått deras egna föräldrar åtalade. Jag tycker att det ganska väl sammanfattar läget i dagens när det gäller jordbrukspolitiken och våra jordbrukare. som går importerar vi alltmer av våra livsmedel, och vår självförsörjningsgrad är kanske lägst i hela . Jag tror nog att vi alla här i kammaren har en strävan efter att våra produktionsdjur ska ha en god djurvälfärd. Men det är ingen förutom som har visat något som helst intresse för att kompensera våra djurhållare så att vår djurvälfärd inte gör att de straffas ut ur konkurrensen. Som alla förstår kostar djurvälfärd pengar. har, som traditionen numera bjuder, ett batteri av förslag för att stärka det söndertrasade jordbruk som finns kvar. Det bygger inte minst på att våra djurhållare ska kompenseras för den högre djurvälfärden. Den ska prioriteras och hållas hög, men det kan inte fortgå att vi i stället importerar kött som producerats med metoder som i betecknas som djurplågeri och är olagliga. En annan del i att göra spelreglerna mer jämlika med de länder vi konkurrerar med är att normalisera drivmedelspriserna mot ett EU-genomsnitt. För mig är det helt obegripligt att regeringen väljer att höja drivmedelskostnaderna när den skulle behöva göra precis tvärtom. Det är mycket prat om att utjämna spelreglerna, men jag ser inte mycket av det i praktiken. I vår skuggbudget lägger vi på att sänka drivmedelspriserna inom jord- och skogsbruket, vilket skulle minska utgiftsbördan med per liter diesel. Situationen för svenskt jordbruk är verkligen dålig. Bara har antalet mjölkkor i minskat . Antalet slaktsvin har minskat , och antalet smågrisar har minskat med . Det är inget vackert facit för den sittande regeringen. lanserade det vi kallar för Landsbygdslyftet. På så vis inledde vi en trend där landsbygdsfrågorna lyftes upp på dagordningen. skakade lite yrvaket på huvudet och deklarerade att det – trots några omvägar runt månggifte, fri invandring och lite annat smått och gott – minsann var landets landsbygdsparti. har även , gjort anspråk på titeln landsbygdsparti. Detta är på många sätt gott. Landsbygdspolitiken har hamnat på efterkälken, och jag hoppas att frågorna får högre prioritet i valrörelsen. Den ofrivilliga urbaniseringen menar jag måste vändas. har man dock kunnat se hur seglat upp som huvudutmanare till om landsbygdsväljarnas gunst. Det är en utmanare framburen av en partisk och enligt mig okunnig mediekår. Jag gissar att tackar och tar emot, för med som huvudutmanare kan det ju faktiskt framstå som riktigt duktigt på landsbygdsfrågor. är nämligen allt annat än ett parti för landsbygdsjobb och landsbygdsutveckling. Bland annat är de flesta av jobben utanför landsbygden starkt beroende av konkurrenskraftiga energipriser, och vill som bekant höja energipriserna på i princip alla områden. På elsidan verkar man tycka att priserna är för låga, och man vill därför införa nya skatter på både vattenkraft och kärnkraft. Utöver detta vill man återinföra skatt på konstgödsel, höja skatten på bekämpningsmedel och införa en ny lastbilsskatt där själva syftet är att göra transporter dyrare. Man vill också ha en generell höjning av skatt på diesel med och en höjd skatt på bensin med hela . Grattis till alla arbetspendlare, säger jag bara. Vidare vill man ha högre skatt på sjötransporter, som är en viktig del i att få ut det som produceras i våra viktiga landsbygdsnäringar till slutkund. Sedan vill man såklart öka subventionerna till förnybar energi, vilket i förlängningen ofrånkomligt kommer att drabba energiintensiv industri, som har en direkt koppling till landsbygdsjobben. har ingen, och jag menar bokstavligen ingen, politik för att stärka jobben på den svenska landsbygden. Den enda gången nämner konkurrenskraft i samband med landsbygdsfrågor i sin budget är när man vill öka den relativa konkurrensen för ekologiskt lantbruk genom att höja skatten för de konventionella produktionsmetoderna. I det betänkande vi debatterar har jag också granskat särskilda yttrande, där man redogör för hur man vill använda pengarna inom utgiftsområde 23. Döm om min ganska milda förvåning när jag konstaterade att inte ett enda anslagsyrkande syftar till att stärka landsbygdens konkurrenskraft – inte ett enda. Att medierna lyfter fram sina kelgrisar som utmanare för landsbygden är kanske inte så förvånande, men det är ett stort intellektuellt haveri. Det är med viss frustration jag säger detta. Detta ska då jämföras med . Vi lägger fram förslag efter förslag på hur vi ska stärka förutsättningarna i en rad stora landsbygdsnäringar såsom gruvnäring, skogsnäring, jordbruk, turism och inte minst vattenbruk. Vi vill skapa nya riktiga jobb. Här intar vi otvetydigt en topposition i svensk politik . Bilden bör bekräftas ytterligare av att vi är det parti som genom vår skuggbudget anslår de högsta medlen inom utgiftsområdet för areella näringar och landsbygd. Inte minst tillskjuter vi medel för att behålla nivåerna i landsbygdsprogrammet. Dessa pengar vill vi bland annat använda för att återställa tidigare nivåer för fäbodjordbruket, som vi tycker är viktigt – ett stöd som regeringen av outgrundlig anledning valt att nästan halvera. Jag tänkte uppehålla mig lite vid vattenbruksfrågan, för den är intressant. ligger vi i på efterkälken när det gäller en av världens snabbast växande näringar, alltså vattenbruket. Förutsätter man att de flesta utvecklingsländer närmar sig västerländsk konsumtionsnivå kommer behovet av att få fram fisk att öka med flera . Den ökande konsumtionen av fisk utgör en av de större utmaningarna för världssamfundet under överskådlig framtid eftersom efterfrågan ökar medan bestånden minskar. Redan nu minskar bestånden av de flesta arter av matfisk, och flera av dem är redan gravt utfiskade, ibland på gränsen till utrotning. Det är här vattenbruket kommer in i bilden. 52 av de fisk som konsumerades i världen var odlad. De resurs- och miljömässiga fördelarna med fiskodling är vidare avsevärda då fiskodling har en av de lägsta foderomvandlingsfaktorerna för någon animalisk produkt. Med andra ord krävs det förhållandevis lite foder för att producera fisk jämfört med andra köttprodukter. Vattenbruk är ett sunt sätt att producera näringsrik, resurseffektiv och miljövänlig mat, och har bättre förutsättningar än de flesta att bygga en effektiv industri kring detta. släpptes SOU 2009:26, Det växande vattenbrukslandet. Rapporten redogör för en rad åtgärder för att nå en expansion av vattenbruket i . Om utredningen följs och leder till en ökad produktion på , från 9 600 , beräknas det innebära 1 100 heltidsanställningar till en kostnad av . Det är, menar jag, en förhållandevis liten insats i jämförelse med de enorma resurser som ofta läggs på sysselsättningspolitik. Jag förstår faktiskt inte riktigt vad vi väntar på. Varför bara importera fisk när vi med relativt små medel skulle kunna bli exportörer av stora mängder högkvalitativ matfisk, till exempel och regnbåge? 150 (M): Jag vill inleda med att yrka bifall till utskottets förslag. Miljö- och jordbruksutskottets ansvarsområde är oerhört väsentligt för människans överlevnad. Det handlar bland annat om luft, vatten, livsmedel och energiproduktion, vilket gör att vi i utskottet alltid känner oss väldigt betydelsefulla. Jag ska dock börja med en lite annan vinkling eftersom detta är ett budgetbetänkande. Budgethanteringen i omgärdas av en sorgkant. Min fråga är om det inte egentligen finns ett antal socialdemokrater som känner en viss sorg. Alla oberoende bedömare förkastar nedmonteringen av den budgetöverenskommelse som Socialdemokraterna själva initierade och som har hållit . Socialdemokraterna valde att gå emot riksdagstjänstemännens utredning som avrådde från att dela upp budgeten. Det är en grundmurad överenskommelse som av partitaktiska skäl nu slängs över bord. Ordet pyrrhusseger har fått ett ansikte även i riksdag. Därför tänkte jag titta på Socialdemokraternas särskilda yttrande, där det står följande: Beslut om samtliga anslag inom ett utgiftsområde ska enligt budgetprocessens regler fattas genom ett enda beslut. – – – Vårt budgetalternativ bör ses som ett sammanhållet paket där någon eller några delar inte kan brytas ut och behandlas isolerat. Det är alltså Socialdemokraternas eget särskilda yttrande. Min fråga är: Kommer det att gälla , eller ska vi bryta upp även det som rör sig inom utskottets ansvarsområde? En gång i tiden var det de facto så att varje utskott självt bestämde hur mycket man skulle ha, och sedan fick finansministern räkna ihop det och lägga det på skattsedeln. Jag vill nu gå över på jordbruket, och jag ska säga lite om den svenska skogen och beröra fisket. Det svenska jordbruket står nu inför stora omställningar och är också i behov av en ökad effektivisering. Så har det alltid varit. Svenskt jordbruk med sina duktiga företagare är konkurrenskraftigt om det ges samma spelregler som konkurrenterna i omvärlden. Det är mot den bakgrunden som det är så viktigt att den nu tillsatta har kommit i gång, så att den kan visa på de nödvändiga anpassningar vi har att se fram emot. Det är också därför som regeringen har lagt ökade satsningar på forskning – exempelvis stärks Formas med . Politiken har ett stort ansvar i en så politikergenomsyrad näring, inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är också där suggpengarna kommer till och som vi nu utvecklar biogasprojektet och kontinuerligt arbetar för det minskade regelkrånglet – allt för att underlätta företagandet, för det här är företagande. Det är också därför som bredbandssatsningen stärks med ytterligare 300 miljoner. Matlandet , som Socialdemokraterna uppenbarligen vill stöpa om och kalla något annat, tar fasta på primärproduktionen, alltså själva jordbruket, men det tar också fasta på måltiderna inom den offentliga sektorn. Hör nu: Det är tre miljoner måltider per dag som detta omfattar. Det visar på vikten av att detta finns med. Det handlar om förädlad mat, matturism och restaurang. Detta är en oerhört viktig del av den svenska livsmedelsproduktionen. Eldrimner har fått en fastare form genom knytningen till i . Mathantverket och småskaligheten är för många konsumenter ett viktigt komplement till den övriga livsmedelshanteringen. Satsningarna har varit framgångsrika. har följande utvecklingar skett. Livsmedels- och dryckesbranschen har ökat . Förädlingsvärdet till restaurang har ökat . Små och medelstora aktörers deltagande i upphandling har ökat från . Små slakterier har ökat . Livsmedelsföretagen har ökat , och livsmedelsexporten har ökat . Det är viktigt att tala om detta när oppositionen så totalt vill sänka Matlandet . Deras bild är inte med sanningen överensstämmande när man ser på effekterna. Rovdjurspolitiken är nu på plats, vilket kommer att underlätta för tamdjursägare, inte minst för fäbodbrukare, vilket är väldigt välkommet. Jag går över på den svenska skogen. Den är utomordentligt viktig. av vår landyta är skog. Det är ungefär 100 000 sysselsatta i skogsnäringen. Den är vår största exportnäring. av jordens skogar växer i , men – notera detta – av den globala produktionen av virke, massa och papper kommer från . Vi har sagt att vi ska sköta den svenska skogen med frihet under ansvar, och så ska det förbli. Skogsindustrin och den svenska skogen har stora utmaningar, inte minst på grund av det minskade pappersanvändandet eftersom vi alla nu sitter med paddor, alltså elektroniska instrument. Skogsriket är därför en strategiskt oerhört viktig satsning. Den har fokus på fler jobb. Den ska stärka innovationskraften. Den ska ge kompetenshöjning och också medverka till ett hållbart brukande. Därför, herr talman, är det för mig oerhört underligt att Socialdemokraterna vill ta bort denna satsning. Varför vill inte Socialdemokraterna satsa på skogen? Löfven har ju sagt att skogen är det gröna guldet. Är det möjligen därför, att de ska klara sig själva? Sedan gäller det fisket. Vi har ett tydligt fokus, nämligen ett hållbart fiske. Det är en förutsättning för den nästkommande generationen. är pådrivande inom EU för ett hållbart fiske. Och det vi har stridit för länge, nämligen utkastförbudet, är nu på väg att implementeras och genomföras. Vi har i satsat på nya redskap som är selektiva, som fångar det de ska, så att det inte blir för mycket bifångster. Jag tycker att vi ska vara stolta över att de svenska fiskarna har gått i bräschen för detta och skapat nya redskap. Framgångarna har också varit tydliga i den gemensamma fiskeripolitiken inom EU, där vi har samkört med , vilket jag tycker är bra. Där har inte minst varit en starkt bidragande faktor. Vi bevakar också kustfiskets förutsättningar, för det är en viktig del i den småskaliga delen av livsmedelsförädlingen. Det absolut mest glädjande är att jag får uppfattningen att fisken är på väg att återhämta sig, vilket är väldigt välkommet. Vi står nu inför stora utmaningar när det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken. Där är det viktigt att vi tar till vara det svenska produktionsjordbrukets potential och ser till att det får en förbättrad konkurrenskraft. Vi måste i detta sammanhang snegla på våra konkurrentländer inom EU, hur de gör och hur de, så att säga, väljer att utforma sina regelverk. Det är också viktigt att WTO fortsätter att riva ned de skyddsmurar som finns och att frihandeln kan öka. När det gäller landsbygdsutvecklingen, avslutningsvis, är det stora utmaningar på grund av att vi nu växlar mellan två programperioder. Det i kombination med den neddragning som man har gjort från EU och att vi har ett utgiftstak gör att vi får extra påfrestningar under ett par års tid. Men det är viktigt att poängtera att av landsbygdsutvecklingspengarna är kvar. Man kan tro att alltihop är raserat när man hör vissa företrädare. Det som förlängs gäller vallstöd, den ekologiska odlingen, betesmarksstöd och LFA-områden när det gäller att jämna ut produktionsförhållanden. Det finns också ett visst utrymme för investeringsstöd, bredband, suggpengen, Greppa näringen, växtskyddscentraler och Matlandet. Jag tycker att det är viktigt att påpeka att det inte är något raserande. Det mesta är kvar. Socialdemokraterna och deras politik utgör ett hot mot den svenska landsbygden. Man vill höja en kilometerskatt med . Man vill höja slakteriavgiften med 90 miljoner. Man vill ta bort Skogsriket – det är 45 miljoner. Man vill ta bort 10 miljoner på Matlandet. Och så lägger man till 370 miljoner. Det var det enda som den socialdemokratiske företrädaren nämnde. Han nämnde inte det andra. Det är nästan 100 miljoner back, och så säger man att man står upp för landsbygden. När det gäller kilometerskatten: Gör som de franska socialisterna nu gör! Dra tillbaka det förslaget! Det är inte smart. Det är inte klokt. Framför allt är det ett hot mot landsbygden. Följ de franska socialisterna! Sedan kan jag bara notera att Socialdemokraterna också när det gäller rovdjuren vill överlåta åt tjänstemän att hantera det. Man vill ha fler vargar. Dessutom säger man i något uttalande att om EU nu accepterar den svenska linjen kommer Socialdemokraterna också att göra det. Det innebär att man inte är mogen att ta ett eget beslut. Man lägger det i knät på EU. Det är beklagansvärt. Socialdemokraterna har varit väldigt tydliga med att man ska satsa på landsbygden. Jag noterar att satsar fyra gånger mer än Socialdemokraterna. Det kan vara notabelt, åtminstone när man säger att man vill satsa. 151 (S) replik: Det är fascinerande att se flera moderata företrädare stå och irriteras över det nederlag som skedde . Jag trodde att det var regeringens uppgift att säkra majoriteten i kammaren, inte oppositionens. Under de år som vi socialdemokrater har styrt i minoritet har vi gjort det genom att ha säkra majoriteter. Det som är ännu mer fascinerande är att de borgerliga företrädarna, och andra, nästan har ägnat mer tid åt att irritera sig över detta än att diskutera det vi ska diskutera, det vill säga miljö- och jordbruksfrågor. Men det kanske visar på det ointresse som har kring de här frågorna. Jag har två saker. Först och främst är det så att om hade läst vår budgetmotion hade han sett att vi har läst och tagit del av vad som har skett när det gäller slakterierna. Vi har precis samma förslag som regeringen på den punkten i den budget som vi lägger fram . Det var skillnad . kanske skulle läsa budgetmotionen i stället för förra årets. Vi har sett att det gav resultat och har därför ställt oss bakom regeringens förslag. till min huvudfråga. Jag är ute och träffar många lantbrukare. De är oerhört bekymrade över de neddragningar som regeringen nu gör när det gäller landsbygdsprogrammet. finns det ett antal lantbrukare som kommer att ha oerhört tufft att klara sin ekonomi. Framför allt kommer det i förlängningen att påverka både miljön och det kulturlandskap vi har. Vad är ditt besked när det gäller bland annat skärgårdsböndernas situation? 152 (M) replik: Anledningen till att det finns skäl att uppehålla sig vid det som hände i går är att det är unikt i svensk politik. Det är ungefär som att vi har varit överens om att vi ska spela fotboll, men helt plötsligt kommer en majoritet med ishockeyutrustning och börjar spela ishockey. Det blir inte speciellt bra. Det är precis det som händer . Det sätter hela budgetsystemet i en beklagansvärd situation. Möjligtvis saknas det tilltro till hur detta ska hanteras när man från det största oppositionspartiet är beredd att gå i spetsen för att bryta upp det som man själv har varit noga med att föra in. Det är djupt beklagligt, . Jag är den första att beklaga att ni inte hade mer ork att stå upp för det som ni själva har lagt in. Så till landsbygdsprogrammet. Ja, man ska minska en budget. Vi har varit överens från svensk sida om att vi skulle driva det i EU. Då konstaterar jag att är kvar. Sedan kommer det vissa andra tillägg . Det är bland annat ett budgettak som vi riskerar att nå. Jag är övertygad om att det, när man gör en total genomlysning av landsbygdsprogrammet, finns utrymme för att kanske hitta det som inte är det absolut nödvändigaste inom landsbygdsprogrammet och styra om det till det som är mer nödvändigt. Det handlar om en prioritering. Det arbetet är i gång. 153 (S) replik: nämnde i sitt anförande att EU har dragit ned. Ja, EU har dragit ned, men det är fortfarande vi i som beslutar hur stort landsbygdsprogrammet ska vara. Vi socialdemokrater skjuter till en avsevärd del av pengar, för vi anser att det är viktigt att landsbygden lever. Viktningen av den programperiod som ligger framgent är väldigt baktung. Det innebär att det kommer att delas ut väldigt lite pengar. Det är det som slår hårt mot de här lantbrukarna. Men var väldigt tydlig i sitt anförande. Det är lantbrukare som inte kommer att få sina stöd. Jag träffade ett antal lantbrukare i skärgården i mina hemtrakter i . De räknas inte som bönder. De är inte viktiga. Deras arbete är inte viktigt. Den kulturmiljö som de upprätthåller är inte viktig i landsbygdsprogram. Det kommer att innebära att på de öarna och i den skärgårdsmiljön kommer det inte att finnas några betande djur och med största sannolikhet inte heller finnas någon lantbruksverksamhet, vilket är oerhört sorgligt. Om lantbrukarna inte får någon ersättning kommer det att bli oerhört svårt att dra i gång verksamheten. Det är skönt att få ett tydligt besked så att vi vet. Den ena frågan handlade alltså om att få mindre pengar. Den andra frågan gäller hur regeringen ser på det mål som har satts upp om att skapa 20 000 nya arbetstillfällen . Innebär det att man från och med dagens datum ska skapa 35 000 nya arbetstillfällen för att klara målen i projektet ? Hur ska man göra det när man drar ned på anslaget till landsbygdsprogrammet? 154 (M) replik: Jag hoppas att åhörarna noterade att de frågor jag ställde i mitt anförande fick jag inget svar på av . Han svarade inte på om man tänker ändra budgetreglerna i utskottet eller varför man inte vill satsa på skogen. Man avvecklar hela projektet när man minskar anslaget med 45 miljoner. Det är synd när man inte får svar på sina frågor. Men jag ska svara på de frågor jag fick. Socialdemokraterna gör ett stort nummer av att man ska skjuta till för utvecklingen av landsbygden. nämner inte med ett ord – vilket är ohederligt – att man lägger på 300 miljoner i kilometerskatt, som i huvudsak kommer att drabba landsbygdsbefolkningen och de produkter som produceras på landsbygden. Han nämner inte ett ord om att man tar bort hela satsningen på Skogsriket, vilket innebär att en bransch som har det tufft får det ännu tuffare. Jag medger att pengarna till landsbygdsprogrammet kommer att minska, men jag hävdar att är kvar. Inom ramen för de går det att ändå prioritera det som är absolut viktigast. Det är hederligt att man står upp för det man gör och inte mörkar vissa saker. 155 (FP): Ett hållbart jord- och skogsbruk är en del av lösningen på dagens miljöutmaningar. Det är också en förutsättning för vår gemensamma framtid. Det är en basnäring. anser att jordbruket, i likhet med andra sektorer, ska bära sina egna miljö- och klimatkostnader helt i enlighet med PPP – principen förorenaren betalar. Det är också viktigt att tillägga att jordbruket ska ersättas för sina insatser för kollektiva nyttigheter, som naturvård och bevarandet av den biologiska mångfalden. Därigenom förstärks drivkrafterna för effektivisering och klimatsmart teknik. Miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka. Både staten och skogsnäringen har ett stort ansvar att skydda skogens ekosystemtjänster och bevara den biologiska mångfalden samt ge de kvarvarande gammelskogarna ett särskilt skydd. Vi ska också lägga till att tack vare alla privata skogsägare har vi i vårt land räddat mycket av den biologiska mångfalden. Det handlar om ett vårdande av skogen generationer tillbaka i tiden. I dagens betänkande föreslår regeringen en satsning på de areella näringarna på . Socialdemokraterna ökar med . Det är viktigt att ha frågan om balansen framför våra ögon, och av de 26 satsningar som tas upp i betänkandet har Socialdemokraterna bejakat 22. Vi står inte så långt från varandra.