prot · H00994 · 2013-04-18 00:00:00 — Jag upplever inte att vi är där just , även om diskussionen har dessa lite slarviga tendenser. Däremot har vi givit fem eller sex uppdrag totalt sett, till alltifrån till , att gå till botten med ett par frågeställningar. Vad, mycket mer exakt, beror olika sjukdomstillstånd på, och hur behandlar vi dem inom ramen för försäkringen? Vi ska sluta ha rita-gissa-spring i dessa frågor. Statsbidrag till vissa kommuner 82 (S): Jag tänkte ställa min fråga till . Det gäller varför regeringen tycker att det är så viktigt att ge till de kommuner i som har den lägsta skatten och är moderatstyrda i . Det är nämligen det förslag regeringen har lagt fram och som har upprört stora delar av i övrigt. Många kommunalpolitiker sitter med svåra och stora problem att lösa antingen måste de höja kommunalskatten, eller också måste de i många stycken skära ned inom skola och äldreomsorg. I Stockholmskommunerna, som , och , där man har de lägsta skatterna och där man till och med diskuterar om man ska sänka skatterna ytterligare, föreslår däremot regeringen mer i årligt statsbidrag. Vad är skälen till detta? 83 Näringsminister (C): Det kommunala skatteutjämningssystemet ligger mig varmt om hjärtat på grund av det parti jag är ledare för. Vi har haft samtal inom regeringen om hur vi ska få ett så modernt och uppdaterat kommunalt skatteutjämningssystem som möjligt. Den balans vi presenterade i remissen för sedan tycker jag är väl avvägd. Där går vi fram med det som en enig parlamentarisk utredning presenterade, nämligen att uppdatera barnomsorgsmodellen. Den delen tycker jag är otroligt viktig, inte minst för många glesbygdskommuner, för att man ska kunna finansiera välfärdsverksamheter. Sedan är det ett samtal och den beredning vi har haft internt i där den har diskuterats, och vi har landat i just den modellen. 84 (S): Det är faktiskt så att detta sker genom förändringar inom systemet. Man gör alltså en fördelning mellan kommuner med hög skattekraft och kommuner med låg skattekraft, och det finns en parlamentarisk enighet om det. Den extra miljard jag ställde frågan om finns det dock ingen parlamentarisk enighet om över huvud taget, utan det är något regeringen har hittat på för att gynna de moderatstyrda kommunerna i , och och några andra, med låga skatter. Jag tror faktiskt att regeringen kanske till och med har blivit lurad av de moderata kommunalråden, för under föregående år visade det sig att hade ett överskott på 3 miljarder. De har den lägsta skatten i , och med detta förslag ska de dessutom få 466 miljoner till i årligt bidrag. har också en oerhört låg kommunalskatt och ska få i årligt statsbidrag. Vad är det för rättvisa i ett sådant system? 85 Näringsminister (C): Låt mig beskriva för hur systemet fungerar. är det inomregionalt man fördelar. Ta mitt hemlän, , där och kommun betalar in ungefär lika mycket i systemet som de andra kommunerna får tillbaka. Så ser det ut även i : En del kommuner som har hög och god tillväxt betalar in till systemet, medan kommuner i utkanten av länet får tillbaka. Detta är en sammanvägning. Det är ett förslag regeringen har presenterat och som regeringen också avser att genomföra. Jag är otroligt glad att den del som rör barnomsorgsmodellen och en uppdatering av den kommer att genomföras, och det är så att säga ett paket för det kommunala skatteutjämningssystemet. 86 (S): Min fråga går till utrikesministern och handlar om användning av drönare. Det pågår en debatt om användning av drönare, och vi har fått en rapport från FOI som handlar om drönarkriget i . I rapporten kan vi läsa att antalet dödsoffer uppskattas till minst 2 350, varav en betydande del är civila. Hur många är omtvistat, men det är åtminstone ett par hundra. Det gäller enbart i . Attacker har som bekant också genomförts i och . agerande i detta fall innebär klara brott mot folkrätten och mot krigets lagar. Många känner stark oro vad gäller drönare och hur de kan komma att användas. Min fråga till ministern är helt enkelt om utrikesministern eller inom ramen för FN har ställt frågor eller tänker ställa frågor kring hur använder drönare i sin jakt på terrorister. 87 Utrikesminister (M): Det pågår en betydande diskussion om detta, också i i olika sammanhang. Det är viktigt att säga att krigets lagar gäller alldeles oavsett vilka vapen det är. Det kan vara en drönare, ett attackflygplan eller en krypskytt; det är exakt samma lagar. Det finns ingen anledning att se annorlunda på detta. Då handlar det om vad man gör i de olika situationerna. I fallet är det framför allt en fråga mellan pakistansk regering och , och det är de som har att avgöra detta. Jag utgår från att det på ett eller annat sätt pågår en dialog mellan och om de olika insatser som sker där. Samma sak gäller i de andra fallen. Det är lite mer komplicerat i något av dem. Om detta pågår en intensiv diskussion som vi följer mycket nära, men krigets lagar gäller dock alldeles oavsett vad det handlar om. 88 (S): Jag tackar för svaret, men min fråga handlar om agerande i dessa fall. Vi är väl överens om att krigets lagar och folkrätten ska gälla, men detta handlar om en ny teknik. Det finns en väldigt stor risk att tröskelnivån för våldsanvändning kommer att sjunka med tanke på robotkrigets hemliga natur och att det är ganska lite förluster vad gäller piloter och soldater. Vi socialdemokrater har i vår utrikespolitiska deklaration krävt att man ska se över detta, skärpa regelverket och titta på just drönare. Är det en bra idé enligt utrikesministern? Kan utrikesministern och den ställa sig bakom och driva denna fråga? 89 Utrikesminister (M): Jag skulle vara lite skeptisk mot att ha separata lagar för olika vapensystem. Krypskyttar för att ta någonting annat är också någonting det kan gälla. Men krigets lagar gäller krigets lagar. Sedan sker en teknikutveckling, en utveckling av vapensystem, en utveckling av doktriner och en utveckling av krigsföringsmetoder. Men jag är inte alldeles övertygad om att det leder rätt om man börjar anpassa krigets lagar för olika vapensystem. Krigets lagar är nu så pass allmänt accepterade av alla att jag tror att man skulle hamna i en besvärlig situation om man började erodera dem. Låt mig vad gäller just erinra om att det förs en synnerligen livlig diskussion i den amerikanska kongressen, senaten eller representanthuset jag har glömt vad det var för ögonblicket. Där diskuterar man just detta med betydande offentlig insyn och redovisningar för den juridiska grunden i enlighet med krigets lagar. Detta följer vi självfallet noga. Men jag skulle inledningsvis vara rätt skeptisk mot tanken att börja ändra på krigets lagar. 90 (S): träffade jag ytterligare en av dem som har hamnat mellan stolarna i trygghetssystemen. beskriver detta på ett alldeles utmärkt sätt . är en hårt arbetande byggnadsarbetare med i arbetslivet och som fick diagnosen primär progressiv MS. Det innebär en sjukdom utan fungerande bromsmedicin och med gradvis försämrad rörelseförmåga. Han hörde av sig till Arbetsförmedlingen och blev avregistrerad som arbetssökande. Men från får han beskedet att han inte är tillräckligt sjuk för att få sjukpenning. Detta är enbart ett av många fall där vi har en regering som behandlar medborgare som luft. Läkarintyget är övertygande, men anser att inte är tillräckligt sjuk för att få sjukpenning. A-kassan menar att han är för sjuk för att jobba och att han därmed inte kan få någon ersättning. Min fråga till är: Vad tänker statsrådet göra för att personer inte ska få beskedet att de är för sjuka för a-kassa och för friska för sjukskrivning? 91 Statsrådet (M): I det enskilda fallet vet både frågeställaren och jag att varken han eller jag säkert har insyn i eller kan eller får kommentera vad som händer i beslutsfattande. Det tror jag att vi båda har respekt för. Vad frågan möjligen gäller i en bredare bemärkelse är frågeställningen hur vi ska få så god samsyn som möjligt kring en enskild försäkrad mellan och Arbetsförmedlingen. Man ska först ha klart för sig att detta är lite olika frågeställningar. har uppgiften att undersöka om en person till följd av sjukdom har nedsatt arbetsförmåga eller inte och . Så har det alltid varit. Man har förvisso inte alltid följt detta regelverk, men så har det alltid varit. Arbetsförmedlingen har en annan uppgift, och det är att hjälpa människor att komma tillbaka in i arbete. Ofta går dessa hand i hand. Vi har vidtagit ganska omfattande åtgärder för att få in dem gemensamt i enskilda fall för att undvika precis den risk för händelser som du principiellt beskriver. 92 (S): Jag har full respekt för att statsrådet inte kan uttala sig om det enskilda fallet. Men dialogen har uppenbarligen inte fungerat alls mellan de två myndigheterna. Vi har en regering som gång på gång slår undan benen på människor som är i behov av hjälp. Den monterar ned trygghetssystemen och vägrar vidta åtgärder när det är uppenbart att systemet är fel uppbyggt. Vi har sett det förr, och vi ser det : en regering som vägrar se människan och som är nöjd med hur det ser ut. Vi har hög arbetslöshet, minskad utbildningsnivå och ett trygghetssystem som stänger ute de personer som behöver det allra mest. Jag vill därför fråga ministern än en gång: Anser ministern att det är okej att medborgare som har bidragit med skattepengar vid hastigt insjuknande i en obotlig sjukdom hamnar mellan stolarna? 93 Statsrådet (M): Du är tillbaka återigen, , och vill använda ett enskilt exempel som du vet att varken du eller jag har insyn i och jag inte får försöka fatta några beslut om eller pröva. Du vill använda det för att antyda att det vore bättre om människor i allmänhet var mer sjukskrivna. Jag delar inte denna beskrivning. I det enskilda fallet är jag övertygad om att de allra flesta människor blir korrekt behandlade. Men jag är också övertygad om att det fattas felaktiga beslut. Vi har en ordning för detta att i rättssäker form överklaga och få domstolsbeslut. Så har det alltid varit. Det kommer alltid att finnas enskilda personer som ligger precis vid en gräns där man kan diskutera om det är rätt eller fel beslut så också , vill jag erinra om. I den principiella frågan om det i allmänhet är bättre med fler sjukskrivna och fler förtidspensionerade, vilket jag tycker att du antyder i din fråga är mitt bestämda svar att det inte vore bättre att i allmänhet ha fler människor som länge är sjukskrivna. 94 SHADIYE HEYDARI (S): Min fråga går till socialförsäkringsministern. I samband med slutbetänkande om åtgärder för ett längre arbetsliv säger ministern så här i sitt uttalande: Håll er i trim för att orka jobba ! Jag tycker att ministerns uttalande är förnedrande och även upprörande. Kan ministern förklara hur han tänkte när han uttalade sig på det sättet? 95 Statsrådet (M): Jag skulle vara lite förvånad om frågeställaren anser att jag har varit förnedrande i en frågeställning om hon hade sett den intervju som ligger bakom detta. Jag var intervjuad i i TV4 i direktsändning. Det finns på nätet för den som är nyfiken nog att undersöka vad jag sade. Vi diskuterade arbetsmiljöfrågeställningar och pensionsåldrar i princip alla de frågeställningar som är föremål för . På frågan från reportern om huruvida det också fanns någonting som den enskilde kunde eller borde göra påpekade jag att inte minst vi med stillasittande arbeten också har ett ansvar för att försöka hålla oss i så pass god form som möjligt så att vi orkar med ett långt arbetsliv. Jag har aldrig antytt att det i första hand är fråga om enskilt ansvar. Jag har aldrig antytt att arbetsgivare inte bär ansvar för arbetsmiljön. Men jag sade att vi, var och en, själva också har en uppgift i detta. 96 SHADIYE HEYDARI (S): Självfallet har var och en av oss ett eget ansvar för att se till att vi orkar jobba. Men det handlar också om att vi måste förbättra arbetsmiljön för att människor ska orka arbeta längre. Min fråga till ministern är: Är ni beredda att se över detta och förbättra arbetsmiljön för människor för att de ska kunna arbeta längre i stället för att lägga hela ansvaret på den enskilde? 97 Statsrådet (M): Jag låtsas inte ens om antydan i frågan eftersom jag tycker att den är rätt meningslös i grund och botten. Uppgiften för den utredning vi tillsatte har varit att utreda just denna fråga: Vad är arbetsmiljörelaterat? Vad är åldersdiskrimineringsrelaterat? Vad kan vi göra i form av åldersgränser i pensionssystemet? Allt detta finns i ett gediget direktiv till en gedigen utredning som vi nu i den parlamentariska pensionsgruppen och i partierna har skäl att ta ställning till. Jag har aldrig antytt någonting annat. Att man då och då som politiker får finna sig i att få utklippta det vet jag. Att man sedan ska stå till svars för människor som borde ha kunnat se hela intervjun tycker jag är konstigt. 98 (M): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Ett allvarligt samhällsproblem som vi sällan talar om är de självmord som sker . Glädjande nog har antalet sjunkit , även om det fortfarande ligger alldeles för högt mellan 1 400 och 1 500 . En grupp där självmorden fortfarande ökar är yngre vuxna och ungdomar, inte minst flickor. Det gäller särskilt de ungdomar som har eller har haft problem under sin uppväxt och utbildning och i många fall får sin försörjning från samhället, inte minst från aktivitetsstöd. Min fråga är därför: Hur kan vi förbättra situationen för denna grupp? 99 Statsrådet (M): Frågan om aktivitetsstöd är en svår och komplicerad fråga. Den beskrivs ofta utifrån andra problemställningar än den otroligt dramatiska slutsats som beskrivs här med självmord. Jag inser att detta ytterst är en konsekvens som är helt förfärande och som kanske inte i första hand har sin grund i själva ersättningsformen men i de problem som ligger bakom allt detta. Om vi tar själva aktivitetsersättningsfrågan, som kanske mer är mitt ansvar än orsakerna bakom tragiska självmord, har vi sjösatt en långsam och varsam reform i rätt många steg med syftet att färre ska hamna i aktivitetsstödsystemet om det inte är nödvändigt. Fler ska också kunna lämna aktivitetsersättningen om det är möjligt. Den processen är i gång . Det gäller ganska många olika saker. Det handlar om skolan, det handlar om gymnasiesärskolan, det handlar om stöd för arbete och det handlar om många sådana saker. Jag tycker att det är en varsam men viktig process vi har startat. 100 (M): Tack för svaret! Jag ställde den här frågan på grund av att vi har en ökning bland ungdomar och yngre vuxna. Om vi jämför med andra länder ligger vi tyvärr på den sämre delen av skalan när det gäller de här siffrorna. Det här är ett allvarligt varningstecken. Hur kan vi hjälpa just de här ungdomarna och yngre vuxna? Det finns säkert ett antal åtgärder som måste vidtas, precis som socialministern säger. Vi måste se problemen, och vi måste fånga upp dem innan det är . 101 Statsrådet (M): Jag tror att man ska vara försiktig och inte blanda ihop detta. Suicidrisker är en otroligt allvarlig fråga i sig. Jag inser att psykisk ohälsa och suicidrisker hos unga människor mycket väl kan sammanfalla med att man har ersättningsformen aktivitetsersättning. Jag tror dock att man ska vara mycket försiktig när man kopplar ihop orsakssambanden här emellan. Det är viktigt att påpeka. Däremot tror jag att det finns en kärna till detta i risk för ensamhet, passivitet och att inte vara behövd. Det betyder att allt vi kan göra för att öka den sociala kontaktytan för människor som annars hamnar i ensamhet och problem ska vi göra. Och jag är inte säker på att dagens aktivitetsersättning lyckas med det på det sätt som skulle vara önskvärt. 102 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Frågestunden är avslutad. Jag tackar deltagande statsråd. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU17 Energipolitiska frågor Punkt 1 (Biogas) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 136 för res. 1 19 för res. 2 149 avstod 45 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 152 för utskottet 133 för res. 1 19 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 21 FP, 18 C, 18 KD För res. 1: 96 S, 21 MP, 16 V Avstod: 19 SD Frånvarande: 16 S, 12 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Punkt 2 (Vindkraft) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 3 (MP) 3. res. 4 (SD) Förberedande votering: 21 för res. 3 19 för res. 4 264 avstod 45 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 244 för utskottet 21 för res. 3 37 avstod 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 95 M, 20 FP, 18 C, 18 KD För res. 3: 21 MP Avstod: 2 S, 19 SD, 16 V Frånvarande: 17 S, 12 M, 4 MP, 4 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 5 (S) Votering: 152 för utskottet 96 för res. 5 56 avstod 45 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 21 FP, 18 C, 18 KD För res. 5: 96 S Avstod: 21 MP, 19 SD, 16 V Frånvarande: 16 S, 12 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Punkt 6 (Energieffektivisering) 1. utskottet 2. res. 13 (S, MP, V) Votering: 171 för utskottet 133 för res. 13 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 21 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 13: 96 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 16 S, 12 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU16 Allmänna helgdagar m.m. Kammaren biföll utskottets förslag. KU19 Offentlig förvaltning Punkt 2 (Statliga och kommunala servicekontor m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, S, V) Votering: 171 för utskottet 133 för res. 1 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 21 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 1: 96 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 16 S, 12 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Punkt 8 (Tolkning vid myndighetskontakter) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 283 för utskottet 19 för res. 2 47 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 95 M, 21 MP, 21 FP, 18 C, 15 V, 18 KD För res. 2: 19 SD Frånvarande: 17 S, 12 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU22 Kommunala och regionala frågor Punkt 5 (Representation i nämnder, utskott och styrelser) 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 284 för utskottet 19 för res. 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 94 M, 21 MP, 21 FP, 18 C, 16 V, 18 KD För res. : 19 SD Frånvarande: 16 S, 13 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU10 Ersättningsrätt Punkt 1 (Skadeståndsansvar vid radiologiska olyckor) 1. utskottet 2. res. (S, MP, V) Votering: 172 för utskottet 132 för res. 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 95 M, 21 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. : 95 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 16 S, 12 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FiU22 Bank-, försäkrings- och kreditupplysningsfrågor Punkt 1 (Kreditupplysningar och bluffakturor) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 285 för utskottet 19 för res. 1 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 95 M, 21 MP, 21 FP, 18 C, 16 V, 18 KD För res. 1: 19 SD Frånvarande: 16 S, 12 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Punkt 2 (Uppdelning av banker, stabilitetsfonden m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (MP) 3. res. 3 (V) Förberedande votering: 23 för res. 2 17 för res. 3 264 avstod 45 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 266 för utskottet 21 för res. 2 17 avstod 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 94 M, 21 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 2: 21 MP Avstod:1 M, 16 V Frånvarande: 16 S, 12 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Punkt 11 (Försäkringspremier och betalningsanmärkningar) 1. utskottet 2. res. 8 (S, V) Votering: 192 för utskottet 111 för res. 8 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 21 MP, 21 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 8: 95 S, 16 V Frånvarande: 17 S, 12 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FöU8 Samhällets räddningstjänst Punkt 1 (Brandskydd i boendemiljöer) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 282 för utskottet 19 för res. 1 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 S, 94 M, 21 MP, 21 FP, 17 C, 16 V, 18 KD För res. 1: 19 SD Frånvarande: 17 S, 13 M, 4 MP, 3 FP, 6 C, 1 SD, 3 V, 1 KD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Brandskydd på campingplatser) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 285 för utskottet 18 för res. 2 46 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 95 M, 21 MP, 21 FP, 18 C, 16 V, 18 KD För res. 2: 18 SD Frånvarande: 16 S, 12 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 2 SD, 3 V, 1 KD Punkt 5 (Hjärtstartare) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Votering: 151 för utskottet 152 för res. 3 46 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 21 FP, 18 C, 18 KD För res. 3: 96 S, 21 MP, 19 SD, 16 V Frånvarande: 16 S, 13 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Punkt 12 (Krisberedskap för grupper med särskilda behov) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 169 för utskottet 132 för res. 4 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 M, 21 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 4: 95 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 17 S, 14 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. FöU10 Hemvärnet Punkt 4 (Hemvärnets finansiering) 1. utskottet 2. res. 4 (V) Votering: 288 för utskottet 16 för res. 4 45 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 95 M, 21 MP, 21 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 4: 16 V Frånvarande: 16 S, 12 M, 4 MP, 3 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU4 Frågeinstituten som kontrollinstrument Kammaren biföll utskottets förslag. Anmäldes och bordlades Skrivelse 2012/13:146 om etablering av utrikes födda genom företagande EU-dokument KOM(2013) 195 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /53/EG av om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen KOM(2013) 197 Förslag till och rådets förordning om fastställande av regler för övervakningen av de yttre sjögränserna inom ramen för det operativa samarbete som samordnas av Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser Motioner med anledning av prop. 2012/13:120 Folkbokföringen /13:Sk9 av m.fl. (V) 2012/13:Sk10 av m.fl. (S) 2012/13:Sk11 av (SD) 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:386 Kollektivavtal vid etableringsbidrag av (V) till näringsminister (C) 2012/13:387 Internationell klimatpolitik av (S) till miljöminister (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll .