prot · H10925 · 2013-11-12 00:00:00 — har vi dock en nedåtgående trend, och vi ska självklart följa utvecklingen för att trenden ska fortsätta. Det finns dock som sagt anledning att hålla ögonen på en del tendenser. Jag vill ändå beskriva att det sker ett ganska omfattande arbete från sida gentemot exempelvis byggbranschen. genomförde verket nästan 2 000 inspektioner i byggbranschen på närmare 1 400 arbetsställen och ställde drygt 2 700 krav på förbättringar av arbetsmiljön. De jobbar också mycket med information, inte minst för de utländska företag som finns i . Förringa alltså inte det arbete gör. Det görs omfattande insatser. Sedan kan man alltid diskutera om det ska göras ytterligare, men det görs stora insatser. Det har också skett en del nivåökningar av anslagen, inte minst på informationssidan, för att nå exempelvis utländska aktörer som kommer till . har vi förstärkt de resurserna. Ytterligare diskussioner om de här frågorna ska man dock som sagt kanske rikta till arbetsmarknadsministern, som kan frågorna ännu bättre i detalj. Det gäller även vad som har hänt med avsiktsförklaringarna, som också togs upp. Får jag bara kommentera upphandlingslagstiftningen, som jag är mer direkt ansvarig för, vill jag påstå att det är välkommet med den skärpning av direktivet som gör att man i högre grad inte bara bör utan ska stänga ute anbudsgivare som inte är seriösa. Det sker en skärpning i de nya direktiven som ska omsättas i svensk lagstiftning. Om allt går enligt planerna kommer att rösta om det här , och därmed har vi ett direktiv som sedan ska bli svensk lagstiftning. Det tar dock tid att skriva om det till svensk lagstiftning. När det gäller anklagelsen om att skulle vara lat på den punkten kan jag försäkra att mina tjänstemän när jag frågar dem om de har för lite att göra säger: Tvärtom. Det är ett enormt högt tempo på allt det vi håller på med inom upphandlingsområdet. För att vara ute har vi börjat jobba med att omsätta direktiven i svensk lagstiftning innan de ens är antagna. Vi ser nämligen på ett antal punkter att vi vet ganska säkert hur det kommer att gå, och därför jobbar vi redan nu med detta både på och i ett särskilt utredningsarbete. Vi jobbar med att samla och förstärka upphandlingsstödet, för mycket av det handlar just om hur staten kan bli bättre på att ge råd till myndigheter, kommuner och landsting vid offentliga upphandlingar och när det gäller att följa upp upphandlingarna. Där håller jag helt med om att vi har en jättestor brist. Vi följer inte upp de villkor som ställs i olika upphandlingar tillräckligt bra. Här finns det mycket att göra, och som sagt förstärker vi det statliga stödet och ser över lagstiftningen i olika avseenden för att få till stånd en effektivare och bättre upphandlingslagstiftning. De nya direktiven kommer att skapa bättre möjligheter att väga in sociala, etiska och miljömässiga hänsyn och att utestänga oseriösa anbudsgivare, men sedan handlar det mycket om hur man tillämpar reglerna. Vi samlar ihop upphandlingsstödet och förstärker det för att få en effektivare och bättre upphandling för att både göra den goda affären med skattebetalarnas pengar och för att uppnå de rätta syftena med upphandlingen. 139 (S): För mig hänger de här frågorna ihop. Jag hade väl inte förväntat mig något svar på hur många entreprenörer ministern känner till som har uteslutits. Arbete utgör en stor del av vår vakentid. En heltidsarbetande person tillbringar en tredjedel av sin vakentid på jobbet. Det innebär att det ligger ett stort ansvar på företag och samhälle att garantera att arbetstiden förenas med en rimlig arbetsmiljö och att det är en säker arbetsplats med sjysta villkor. Arbetsmiljön engagerar många men från olika perspektiv och även värderingsmässigt. För mig är det självklart att ingen ska dö på jobbet. Att någon dör på jobbet är något som bara inte får hända. Ändå dör och skadar sig alldeles för många på arbetet. Arbetsskadorna har ökat , och det har varit flera dödsolyckor . Jag är själv byggnadsarbetare, och många byggnadsarbetare ringer förtvivlade till mig och frågar vad som händer runt om på landets arbetsplatser. Uppenbarligen har man inte kontroll över vad som sker på arbetsplatserna, till exempel på där fackförbunden inte kommer in på samma sätt. har fem byggnadsarbetare dött bara på den arbetsplatsen. Frågan är hur många fler som ska behöva mista livet innan något görs. Det känns som ointresset från regeringen bara ökar och att utvecklingen går åt fel håll. Regeringen försöker måla upp en bild av att de är på väg åt rätt håll med sin politik, men verkligheten visar någonting annat. När de skär ned på vittnar det om ett totalt oförstånd i denna viktiga fråga. Det är ju tack vare ett målmedvetet och systematiskt arbetsmiljöarbete, forskning i världsklass och starka fackföreningar som vi har stått oss bra i och haft en positiv utveckling. är statens viktigaste verktyg för en god arbetsmiljö och ett stöd för skyddsombuden. Skyddsombuden har tidigare haft möjligheten att vända sig dit för att få hjälp med arbetsmiljön. har också haft möjligheten att på eget initiativ göra inspektioner på såväl offentliga som privata arbetsplatser. Problemet blir, om det saknas resurser, att når allt färre av de dåliga arbetsplatserna som verkligen är i behov av besök. Efter att ha läst svaret och lyssnat på ministern kan jag bara konstatera att regeringen inte tänker snabba upp processen kring lagen om offentlig upphandling. Min fråga, herr talman, till ministern blir: Varför har inte regeringens tidsplan synkats med EU-direktivets igångsättande? 140 (S): Jag försöker en gång till, statsrådet, för när det gäller bostadsbyggandet, Attefall, är du oss socialdemokrater svaret skyldig. Visst har det blivit bättre på arbetsplatserna med arbetsmiljöinspektioner. Men jag såg en statistik på att det finns så få arbetsmiljöinspektörer att varje företag kan räkna med ungefär ett besök , och det håller inte. Jag nämnde i mitt förra inlägg andra yrkesgrupper som poliser, läkare och politiker. Om dödstalen där skulle vara lika höga som i byggbranschen kanske man skulle komma med starkare och kraftfullare åtgärdsplaner. Jag hittade en norsk forskningsrapport, Därför är det så många olyckor på byggena, som försökte hitta orsaken till att det ser ut som det gör på byggarbetsplatser. En orsak är att det är många parter inblandade i byggprocessen. Ofta är det en huvudentreprenör som kopplar in underentreprenörer vilka i sin tur anlitar mindre företag, så detta med huvudentreprenörsansvar kan vara ett bra verktyg. Hela organisationen av arbetet blir krångligt och fragmenterat, och det är svårt att överblicka helheten. Det leder till att säkerhetsarbetet blir mer omfattande. Hela arbetssituationen blir oöversiktlig, ansvarsförhållandena blir oklara och hela arbetsmiljön blir sämre. Forskaren som skrivit rapporten heter Finn . Han skriver: En annan omständighet som försämrar säkerheten är inhyrd tillfällig arbetskraft, särskilt om man inte kan kommunicera med varandra. Den tillfälliga arbetskraften gör det svårt att bygga upp en säkerhetsorienterad kultur på byggarbetsplatsen, och det är en förutsättning för att få ned olyckorna. Det som krävs är stabilare relationer på arbetsplatsen, att man lär känna varandra och har en känsla av samhörighet i organisationen, avslutar han. 141 Statsrådet (KD): Självklart är varje dödsolycka på en svensk arbetsplats en för mycket. Det är nollvision som måste gälla, men vi måste se att utvecklingen går åt rätt håll sammantaget. Det går lite upp och ned olika år, och vi måste självklart följa utvecklingen. Det pågår ett intensivt arbete från sida. Gör inte till en jättegrej huruvida det skiljer 10 miljoner i anslag till eller inte. Man kan självklart diskutera det, men att det skulle avgöra hela arbetsmiljötillståndet i tror jag är lite överdrivet. Vi har gått från en höjning tillbaka till mer normala nivåer. Jag tror att man också jobbar effektivare med arbetsmiljötillsynen. Frågan ställdes hur många som har uteslutits av oseriösa anbudsgivare. Det finns ingen statistik på detta, eftersom det oftast sker i upphandlingsprocesser som aldrig rapporteras. Det är ofta så att de som har blivit uteslutna känner att det finns ett skäl till detta och därför inte driver någon rättsprocess. Det går alltså inte att fånga detta i statistisk mening. Det finns en sådan möjlighet till uteslutning som går att utnyttja. Det är inte så att vi måste vänta in direktiv och svensk lagstiftning för att få använda den möjligheten, men detta instrument skärps i det nya direktivet. Vi för inte in nya direktiv direkt i svensk lagstiftning, och det gjordes inte heller . Vi har inte den rättstraditionen i , utan vi skriver om den svenska lagstiftningen. Fråga någon socialdemokrat som suttit i regeringsställning – det finns fortfarande kvar någon enstaka socialdemokrat i som har regeringserfarenhet – hur sådana här processer går till så förstår ni att det är en oerhört hög ambitionstakt vi har. Som sagt tjuvstartar vi till och med innan direktiven är antagna av EU med att föra in dem i svensk lagtext. vässar vi och samlar upphandlingsstöd för att hjälpa kommuner, landsting och statliga myndigheter att bli bättre på att ställa rätt krav och genomföra vad jag skulle vilja kalla den goda affären, det vill säga uppnå de syften man har, men också, vilket är en försummelse i svensk upphandling, att kontrollera att man lever upp till det man har sagt. Där missas det mycket. Det ställs en del krav i upphandlingarna, men det följs inte alltid upp vad effekten blir i praktiken. Där finns det mer att göra. Jag är helt övertygad om att om ni ställer en interpellation om direkta arbetsmiljöfrågor kan ni få mer utförliga svar av arbetsmarknadsministern, som är ännu mer insatta i dem. Jag vill hävda att vi självklart behöver sunda och bra arbetsplatser, inte minst inom byggbranschen och särskilt när vi ska bygga de många nya bostäderna. Vi behöver inte bara friska arbetare, utan vi behöver också friska tjänstemän och framför allt många som kommer till byggbranschen. Rätta mig gärna om om jag har fel, men jag tror att nästa bransch som kommer att ha brist på arbetskraft är bostadsbranschen, för vi kommer att bygga mer i och har, tyvärr, en hel del pensionsavgångar och liknande som gör att inte minst nyckelpersoner inom byggsektorn kommer att bli en bristvara. Därför måste arbetsgivare, fackliga organisationer och självklart också statliga myndigheter se till att skapa en så bra arbetsmiljö som det bara är möjligt. 142 (S): Jag har i denna sena timme försökt ge en bild av den oro jag möter under mina besök i när det gäller arbetsmiljöfrågan. Vi har en situation som är ohygglig. Det avlider ungefär en person på arbetsplatser runt om i . Det är något som är svårt att ta till sig. Nästan ännu svårare att ta till sig är att den sittande regeringen bantar och monterar ned , som kanske är samhällets viktigaste verktyg i kampen för en bättre och säkrare arbetsmiljö. Vi socialdemokrater tror på ett annat med en nollvision för arbetsolyckor, som Attefall var inne på, där alla har rätt till en bra arbetsmiljö. Därför föreslår vi i stället utökade resurser till . Det handlar inte om 10 miljoner, utan handlar det om . Vi ökar även resurserna till företagshälsovården i vår budget , för vi prioriterar arbetsmiljöfrågan. Frågan är om skiljelinjen är större än inom dessa områden. Jag ska ställa en fråga till ministern. Vilka andra åtgärder kommer ministern att vidta för att skynda på det akuta behovet för att minska risken för olycksfall på landets arbetsplatser? 143 Statsrådet (KD): Jag tror att kan lugna många i och på andra ställen genom att redogöra för statistik och fakta. Då ser man att det sammantaget går åt rätt håll. måste vi självklart ha ögonen på där det sker förändringar och se om det är tillfälligheter eller om det är långsiktiga förändringar. Som jag sade var det 45 som avled på arbetsplatsen . Det är det minsta antalet någonsin bortsett då det var 41. Vill jag vara lika retorisk som försöker vara när det gäller denna regering kan jag säga att det dog fler under makten. Ska jag då anklaga Socialdemokraterna för att vara cyniska och strunta i arbetsmiljön? Nej, det skulle aldrig falla mig in att använda den typen av anklagelser. Jag tror att man jobbade seriöst med frågorna då, vilket man också gör . Anslaget till är på . Det har ökat ganska rejält . Det är på den nivån som det var , alltså lite lägre än den ganska tillfälliga höjningen som gjordes av Socialdemokraterna runt 2005. Innebär det att var ett u-land på arbetsmiljöområdet när Socialdemokraterna styrde? Gör inte frågan så enkel. Vi måste jobba seriöst med dessa frågor. Låt oss återgå till lagen om offentlig upphandling, som jag ansvarar för. vässar vi de lagliga instrumenten genom de förhandlingar vi drivit i EU och genom det vi gör på hemmaplan med upphandlingsstöd och svensk lagstiftning. Vi skapar bättre instrument för den som gör offentlig upphandling att se till att också arbetsmiljöfrågor vägs in på ett relevant och bra sätt. Det ska vi välkomna. Det gäller att göra verkstad av denna lagstiftning. Vi får också hjälpas åt att se till att de som genomför offentlig upphandling och ställer olika typer av kvalitetskrav också följer upp dem. Här har vi en stor bristsituation och tyvärr kanske även framgent om vi inte bättrar oss på alla punkter. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2013/14:52 om upphandling av Djurgårdstrafiken 144 Statsrådet (KD): har frågat mig om jag avser att verka för att företag de är föremål för brottsutredningar ska kunna uteslutas i en upphandlingsprocess. Han har även ställt frågan om jag avser att ta initiativ för att se till att fackliga rättigheter, miljö, djurskydd och ekonomisk skötsamhet ska kunna väga tyngre i offentlig upphandling. Inledningsvis ska jag klargöra att jag är förhindrad att uttala mig om enskilda fall, men mot bakgrund av de frågor som ställts vill jag framhålla följande. Vad beträffar frågan om uteslutning när leverantören är föremål för brottsutredningar kan nämnas att det redan i den nu gällande lagen om offentlig upphandling, , finns möjligheter och i vissa fall skyldigheter att utesluta en leverantör som har gjort sig skyldig till brott där det finns en lagakraftvunnen dom. Om det inte finns särskilda skäl ska en upphandlande myndighet utesluta en leverantör om den får kännedom om att leverantören enligt en lagakraftvunnen dom är dömd för brott som innefattar bland annat bestickning, penningtvätt och vissa former av bedrägeri. Upphandlande myndigheter får dessutom utesluta en leverantör bland annat om leverantören genom en lagakraftvunnen dom är dömd för brott avseende yrkesutövningen. Det finns dessutom vissa möjligheter till uteslutning av en leverantör som är misstänkt för brott innan det finns en lagakraftvunnen dom. En leverantör som har gjort sig skyldig till allvarligt fel i yrkesutövningen får uteslutas av den upphandlande myndigheten om myndigheten kan visa detta. Med allvarligt fel i yrkesutövningen avses felaktiga ageranden som inverkar på leverantörens yrkesmässiga trovärdighet, vilket bland annat kan innefatta viss brottslighet. I detta fall krävs att den upphandlande myndigheten gör sannolikt att ett fel har begåtts. Det är domstolarna som avgör om myndigheten har lyckats visa att ett fel har begåtts. Det kan här tilläggas att möjligheten till uteslutning mot bakgrund av allvarligt fel i yrkesutövningen kvarstår i det kommande nya EU-direktivet om offentlig upphandling som förväntas träda i kraft . Vad beträffar frågan om initiativ för att se till att fackliga rättigheter, miljö, djurskydd och ekonomisk skötsamhet ska kunna väga tyngre framgår det av att upphandlande myndigheter bör beakta miljöhänsyn och sociala hänsyn om upphandlingens art motiverar detta. Det nya EU-direktivet tydliggör utrymmet att ställa miljökrav och sociala krav. Dessutom har efterlevnad av skyldigheter på miljöområdet, det sociala området och det arbetsrättsliga området lyfts fram och betonats i direktivet genom en ny allmän bestämmelse om att medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att leverantörer vid fullgörande av offentliga kontrakt iakttar tillämpliga miljöskyldigheter, sociala skyldigheter och arbetsrättsliga skyldigheter som fastställts i unionslagstiftning, nationell lagstiftning, kollektivavtal eller i vissa internationella miljöbestämmelser, sociala bestämmelser och arbetsrättsliga bestämmelser. En förutsättning är att dessa bestämmelser och tillämpliga skyldigheter överensstämmer med unionslagstiftningen. Om tillämpliga skyldigheter inte följs kan anbud förkastas eller leverantör uteslutas från förfarandet. Det kan också nämnas att det enligt det kommande direktivet ska vara obligatoriskt att utesluta en anbudsgivare som dömts för att inte ha betalat skatter eller sociala avgifter. Detta innebär en skärpning på så sätt att det i nuvarande bestämmelser anges att myndigheten i dessa situationer får utesluta en leverantör. En annan nyhet är att det ska vara möjligt att utesluta en leverantör som visat allvarliga eller ihållande brister i fullgörandet av ett tidigare offentligt kontrakt. Som jag tidigare nämnde kvarstår även möjligheten till uteslutning mot bakgrund av allvarligt fel i yrkesutövningen. Jag vill också poängtera att det enligt nuvarande lagstiftning är möjligt att beakta andra faktorer än lägsta pris vid tilldelningen av ett kontrakt. Den upphandlande myndigheten kan välja mellan kriterierna lägsta pris och det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet. Det nya direktivet innehåller dessutom ökat fokus på möjligheten att beakta kvalitet. Det kommer även fortsättningsvis att vara möjligt att upphandla till lägsta pris men det ekonomiskt mest fördelaktiga anbudet sätts i första rummet. Till dessa två tilldelningskriterier kommer lägsta kostnad, som hör samman med att ett livscykelperspektiv anläggs på det som upphandlas. Arbetet med att genomföra det nya direktivet har påbörjats. Direktivet ska vara genomfört i svensk rätt från ikraftträdandet, vilket beräknas ske . Avslutningsvis vill jag betona att det är viktigt att höja kunskapen och kompetensen hos de upphandlande myndigheterna om vilka krav som kan ställas och hur de kan följas upp. Stöd, information och vägledning om offentlig upphandling, inklusive bland annat miljöhänsyn och sociala hänsyn, behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. Detta är ett av skälen till att regeringen i höstens budgetproposition satsat extra på ett förstärkt och samordnat upphandlingsstöd . 145 (V): I går avblåstes konflikten mellan och fackförbundet . Konflikten rörde olika villkor för de anställda, bland annat på företaget fartyg i . Företaget gick till och med så långt under denna konflikt att man tog in strejkbrytare och lyckades ha några båtar i i trafik. Det var ett anmärkningsvärt och ytterst ovanligt grepp i svensk historia, måste jag säga. vill företaget tillsammans med det brittiska tjänsteföretaget bedriva en stor del av skärgårdstrafiken i . Strömma och Serco vann den offentliga upphandlingen av Djurgårdstrafiken. Djurgårdstrafiken är kanske det mest prestigefyllda av – åtminstone det mest publika och det som alla människor kommer i kontakt med. Detta ledde till stora protester och en hel del oegentligheter, varför resten av upphandlingen av skärgårdstrafiken nu har lagts i malpåse. Ett av skälen till den stora uppståndelsen kring detta är att det har framkommit att det brittiska företaget är anklagat för ekonomisk brottslighet i . Serco är annars känt som det företag i som ansvarar för dess kärnvapenarsenal. De driver bland annat ett laboratorium för plutoniumforskning, men är även känt för att driva flera av fängelser. har stoppat alla nya kontrakt med så länge rättegången pågår. Serco har också gått med på att betala tillbaka av de pengar de fått felaktigt. De har bland annat debiterat övervakning av interner som för länge sedan avlidit. Det förtjänar också att understrykas att är svartlistat av svenska Sjunde AP-fonden. Jag tror att det har att göra med deras innehav av kärnvapen eller deras ansvar för kärnvapen. I ljuset av detta tycker jag att det är viktigt att vi har ordning och reda vad gäller svensk offentlig upphandling. Jag frågade om det går att utesluta ett företag som är föremål för brottsutredning. Av det svar jag har fått kan man konstatera att det är extremt svårt att göra detta. Man kan göra det ifall en dom har fallit, men annars ska det mycket till. Och skulle man göra det kan ett sådant beslut överklagas i domstol. En annan framkomlig väg i det här fallet skulle vara att utesluta ett företag som Serco, som finns på Sjunde AP-fondens svarta lista. Jag vill fråga om detta är förenligt med svensk offentlig upphandling och om han tänker verka för det? Då jag får många referenser till EU:s kommande upphandlingsdirektiv vill jag också fråga Attefall vad som kommer att gälla för den svenska lagen om offentlig upphandling avseende att stärka olika krav på djurskydd, miljö, fackliga rättigheter och så vidare. 146 Statsrådet (KD): är detta en interpellationsdebatt i riksdag och inte i , som jag uppfattar är den ansvariga myndigheten för Djurgårdstrafiken. Vi kan heller inte uttala oss om enskilda fall. Vi kan som sagt inte per definition utesluta ett företag från offentlig upphandling för att det driver fängelser i ett annat land. Det måste vara allvarliga kriterier som handlar om sådant som påverkar den verksamhet som bedrivs. misskött sig och inte fullgjort sina skyldigheter, exempelvis inte betalat skatter eller har domar emot sig, kan det uteslutas. Den möjligheten finns. Det finns också möjlighet att utesluta en leverantör om man kan visa att det är sannolikt att leverantören har begått ett fel av aktuellt slag. Men man måste visa att det är sannolikt. Vi måste ha en rättsstat. Det är rimligt. Hur man ställer kraven i upphandlingen, vilken typ av kravspecifikationer man ställer upp och därmed också vilken typ av anbudsgivare som är intresserad av att lägga anbud, men också hur de lägger upp sitt anbud som ska vara så pass konkurrenskraftigt att det ger en god affär, är den upphandlande myndighetens ansvar. Det vi gör är att se till att vi blir bättre från statens sida på att ge råd och stöd att göra rätt utifrån vad man vill uppnå. Självklart har vi också genom de förhandlingar vi varit aktiva i på EU-nivå fått ett direktiv som skapar större möjligheter att ta sociala, etiska och miljömässiga hänsyn. Det innebär inte att vi kan göra hur som helst. Vi behöver ha en lagstiftning som säkerställer en god konkurrens och hushållning med skattebetalarnas pengar och att vi har rätt till likartade spelregler i hela . Det gynnar också . Men det innebär också att vi självklart ska göra den goda affären. Som jag har sagt i mina svar både i den förra interpellationsdebatten och i den här debatten kommer vi säkert, med hjälp av de nya direktiven, den svenska lagstiftningen och det upphandlingsstöd vi nu förstärker, att komma längre på vägen mot att göra rätt som upphandlande myndighet och uppnå de avsedda effekterna av den offentliga upphandlingen. Men vi får som sagt inte blanda ihop äpplen och päron. Bara för att man bedriver en viss verksamhet i ett annat land ska man inte uteslutas från svenska kontrakt, utan man måste ha misskött sig, inte levt upp till sina åtaganden eller begått kriminella handlingar. Då har vi instrumenten. Enligt lagstiftningen har man rätt att utestänga leverantörerna om de har en lagakraftvunnen dom emot sig men också om man kan visa att de sannolikt har begått brotten. De instrumenten finns, men det handlar som sagt om att göra rätt från början så att man uppnår rätt effekt och inte bara jagar extrakostnader utan får den kvalitet man vill ha på tjänsten. 147 (V): I det här fallet handlar det inte om att Serco driver fängelser utan om att de bland annat har debiterat för interner som är avlidna för länge sedan och har tillskansat sig inkomster på en del andra sätt. De har betalat tillbaka .