prot · H00973 · 2013-03-06 00:00:00 — När deltar vi ska inte undvika att delta i operationer ska vi se till att vi tar ansvar och har resurser att se till att de här resolutionerna följs, att det är rättssäkert och att vi ser till att våra insatser görs på ett rättssäkert sätt. Om andra saker händer är det ju svårt att ta ansvar för det. Det är ansvar som vi poängterar. Fallet med de fångar som sitter i är inte acceptabelt. De är alltså pirater som är tillfångatagna av svenska styrkor 2009 men som sitter utan rättegång. Det tycker inte jag är någonting som vi kan acceptera. Det måste vi agera mot som land. måste agera där. Vi kan inte lita till att EU gör någonting. Vi måste ha ett eget ansvar för att göra det. Det är det vi trycker på. Det är därför jag också tycker att det är så viktigt att man faktiskt poängterar att vi gör det här. Ett tecken på att man inte tar det på allvar är väl att regeringen inte skriver in resolutionerna , 1612 och 1820. Det tycker vi också är ett tecken på att man måste ta det på större allvar. Därför tycker jag, , att vi ska vara med på så många insatser som möjligt men också måste se till att ha på fötterna så att tar ett stort ansvar. 7 (FP) replik: Flertalet av de resolutioner som mot slutet av sin replik räknar upp har förvisso inte så mycket med rättssäkerheten för tillfångatagna pirater att göra. Men det är väldigt lätt att instämma i det som säger. Och jag vet att och den här gången inte avfärdar insatsen beroende på de möjliga problem och risker som är förknippade med den. Jag tycker ändå att det var viktigt att ha det här problematiserande resonemanget. Jag tycker dessutom att jag gjorde det i ganska stor vänlighet. Jag har följt de överläggningar som sammansatta utskottet har haft beträffande Operation , och jag vet att utskottet har lagt väldigt stor vikt vid och mycket tid på att se till att rättssäkerheten garanteras så långt det över huvud taget är möjligt. och andra länder har ingått avtal med länder i regionen som handlar om att man ska lagföras för de brott som begås och att detta ska ske under former som är helt acceptabla med avseende på internationell rätt och mänskliga rättigheter. Jag är övertygad om att kommer att fortsätta på denna linje och göra allt vad kan för att minimera möjligheterna till misstag. Men, herr talman, det vore ett misstag att tro att de helt kan försvinna. Det begås misstag i alla rättsväsen, så ock i det svenska. 8 (V) replik: Jag förstår också det. Vi är överens om att den här operationen är viktig, och den är avgörande för utveckling. Vi har inte ställt någonting emot det. Däremot har vi sett även svenska insatser där vi deltar som inte alltid har varit till . Vi måste ha målsättningen att det ska vara i svenskt deltagande. Det tycker vi. Det är också därför som vi trycker på det här. Vi kommer att fortsätta att göra det. Vi kommer säkert från sida att vara med på andra insatser i världen framöver, men vi kommer aldrig att släppa det här kravet. Jag tror inte att någon här har någon annan avsikt. Däremot måste vi kanske trycka hårdare på att vi aldrig ska glömma det och att vi aldrig kommer ifrån vårt eget ansvar som deltagande land. Det tycker jag är den springande punkten även i den här debatten. 9 (FP) replik: Det är naturligtvis glädjande för mig att höra att avser att vara med och stödja andra insatser som kommer att göra under huvudmannaskap av FN, EU eller andra organisationer. Så här långt är jag inte säker på att de ställningstaganden som har gjort vittnar om detta, men man kan naturligtvis alltid förbättra sig och komma till nya insikter. Det hoppas jag verkligen att gör, för det ligger i små länders, som , intresse att den multinationella rättsordningen stärks, och det här är en del av detta. 10 (C): Jag är hes, och det är nog bra, för det gör att jag kommer att vara om möjligt ännu mer kortfattad och stringent än jag brukar vara, om jag får säga det själv. Det är nämligen ingen annan som säger det. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Det finns en reservation från , men nog ligger den, vilket framgick här, mycket nära det beslut som snart kommer att fatta. Jag yrkar ändå avslag på den. talare har redogjort väl för den viktiga insats mot sjöröveri och för att skydda matleveranser till som EU:s insats, Operation , utför. Det är nu tredje eller fjärde gången, beroende på hur man räknar, som ställer upp, med fartyget , med bland annat en helikopterenhet och en säkrings- och bordningsstyrka. Som alltid när sänder ut väpnade styrkor för att göra tjänst i fredsinsatser eller vid oroshärdar, som i vattnen utanför , är det en stor trygghet för oss beslutsfattare att veta att man kommer att vara väl förberedd och göra mycket professionella och gedigna insatser. Det uppskattar jag och , och det vet jag att vi uppskattar brett i riksdag. Jag instämmer i det välformulerat uttryckte om de soldater som ställer upp för det här viktiga men ibland också farliga uppdraget. Regeringen ger i sin proposition en god bild av situationen i , som ju lidit svårt av fruktansvärda inbördeskrig, svåra umbäranden, hunger, brist på mat och väldigt mycket annat. Den humanitära situationen i är en av de svåraste i världen med ca 3,8 miljoner människor i behov av humanitär hjälp. beräknades över 2 miljoner människor ha osäker tillgång till mat, och 236 000 barn uppskattades vara akut undernärda. tog också upp detta, men jag vill understryka det för det är viktigt att vi har lägets allvar väldigt klart för oss. Därför betyder mattransporterna sjöledes till väldigt mycket. Hindras FN:s hjälpsändningar av sjörövare kan det få förödande konsekvenser. Sedan Operation igångsattes har faktiskt inga Program-fartyg attackerats. Det finns också ljusglimtar vid horisonten i . Den väpnade islamistiska motståndsgruppen har i hög grad pressats tillbaka av insatser från Afrikanska unionens länder och styrkor. har hållits, som var inne på, och det finns president och regering. För att bekämpa sjöröveriet finns olika pågående internationella insatser, varav EU:s är en. Nato genomför en liknande operation, och länder som , och har i perioder befunnit sig i området med fartyg eller annat stöd mot sjöröveri. Svensk marin kommer åter att bekämpa sjöröveri och säkerställa fartygstransporters säkerhet utanför genom deltagande i Operation . Det är bra. I detta anförande instämde (M). 11 (SD): Operation började och grundas på FN-resolutionerna med flera. Senaste förlängningen av uppdraget har beslutats enligt resolution . Den här operationen är välkomnad av . 23 av EU:s 27 nationer deltar, liksom fyra icke-EU-stater, nämligen , , och . finns sex fregatter på plats, två från , en från , en från , en från och en från . Sjöstyrkechefen på plats är en spansk amiral. I övrigt leds operationen från . Det finns också i närområdet en annan operation som Nato igångsatte , nämligen Operation . Där ingår, kuriöst nog, ett antal icke-Nato-stater såsom och samt, kuriöst nog, och på samma sida. I Operation har , som nämnts tidigare, deltagit två gånger. Första gången var det med två korvetter och ett stödfartyg. var det med , som medförde två helikoptrar, varav en växelvis var stationerad på den franska flygbasen i . Styrkechef då var konteramiralen . Denna operation pågick . lyckades Operation på olika sätt stoppa av piraternas aktioner. Jag går över till frågan om insatser på land. Insatserna på land är begränsade från kusten. Insatserna sker med helikopter i syfte att förstöra piraternas båtar, så kallade skiffs. Det är gummibåtar med kraftiga utombordsmotorer. Det är säkrare för alla parter att förstöra båtarna i land än att bekämpa dem till sjöss, där människor kan drunkna eller skjutas ihjäl. Sedan kommer frågan om oron för behandlingen av infångade pirater. Ja, det finns skäl att vara lite fundersam. Enligt avtalet för Operation får man föra tillfångatagna pirater till . anses provinserna , delar av , så stabila att avser att överföra fångarna dit. Det finns dock ett behov av att på något sätt reglera hur dessa pirater ska hanteras. Där kommer Operation in i bilden. Den har ett helt annat mandat. Det finns en mycket stor spridning på hur piraterna har rättsförts i olika länder. dömdes sex pirater till döden i . I har livstid och fängelse utdömts. I varierar domarna . I är domarna fyra till och i . Frigivande av pirater har uppmärksammats, men det var alltså under Operation som man från den ryska fregatten frisläppte elva pirater eftersom man inte kunde fastställa vilken nationalitet de hade. När piratbåtarna riskerar att bordas slänger piraterna vapen och annan komprometterande materiel över bord, och då uppstår ett svårt bevisläge. De påstår sig alltså vara ute och fiska. Det här för oss till frågan om havens frihet. Skyddet av förnödenhetstransporter med hjälp av bland annat Programme till , liksom sjöförbindelserna längs och i , är av internationell betydelse. förfogar över ett mycket lämpligt fartyg för dessa ändamål, nämligen . Vidare finns det välutbildad personal och erfarenheter från tidigare insatser. anser att det är angeläget att stödja och värna om havens frihet och stöder därför helhjärtat denna insats. Jag får därför, herr talman, yrka bifall till utskottets förslag. 12 (KD): kunde vi börja läsa bloggen från sjömännen ombord på örlogsfartyget . Det första inlägget löd: Ni kommer att få läsa om de utmaningar som , bordningsstyrkan, helikopterenheten och stödenheten kommer att ställas inför. Vidare stod där: Förbandet kommer på olika sätt att beskriva vår verklighet ombord och i det gigantiska operationsområdet som vi tillsammans med andra enheter kommer att verka inom. Det är i storlek som . Här möts den moderna tekniken med den verklighet operationen handlar om, nämligen sjöröveri och väpnat rån. När vi sänder våra svenska män och kvinnor ut i internationella insatser vet vi att det är ett stort ansvar vi tar på oss. De måste kunna lita på oss. De måste veta att vi backar upp dem utan förbehåll och tillvaratar deras intressen. Därför är jag glad att vi kan följa dem på detta sätt. Syftet med Operation är som har påtalats här under debatten att förhindra piratattacker mot och mot handelssjöfarten samt att stävja piratattacker i och utanför . 33 000 handelsfartyg går igenom . Operationen har mandat från och organiseras av EU. Den svenska marinens tredje insats i EU Navfor, med beteckningen ME03, som är det ärende vi debatterar , kommer att möta stora utmaningar. Sjöröveriet och plundringarna är absolut ingen barnlek. Skepp som intas samt besättningar, fartyg och laster som det utkrävs lösen för allt detta är delar i den organiserade brottslighet som vi ber våra män och kvinnor riskera sina liv för att motverka. Om ett skepp och en besättning tas som gisslan har det ofta inneburit långa tider i fångenskap den längsta i . Det handlar om hundratals skepp som blivit utsatta och besättningar som blivit tagna som gisslan. Sjöröveriet har varit så omfattande att det har fått effekter på internationell handel, ekonomi och säkerhet i länderna runt omkring. Det är detta våra mannar sänds i väg för att arbeta i, för att eskortera olika skepp och därmed föra dem säkert genom västra , förbi . För ett land som inte haft en fungerande styrelsemakt är insatsen livsnödvändig, bland annat för att , Programme, ska nå fram. Vi är tacksamma för att det i vårt land finns de som är villiga att göra denna insats och hjälpa , som vi vet att det finns många somalier här i på grund av konflikten. Våra folks öden vävs nu samman på ett viktigt sätt, och vi ska vara stolta över att vi kan ge denna hjälp. Vi vet att tack vare att vi finns där och att insatsen utförs har det lugnat ned sig i området. Det är inte längre så attraktivt att försöka ta gisslan eller kräva lösen för lastfartygen. Detta är vad vår insats från den svenska flottan inneburit: Vår insats verkar avhållande. Inga skepp i FN:s matprogram har attackerats när operationen inleddes. Denna inriktning, där Försvarsmakten garanterar solidariteten, visar på försvarets viktiga roll. Som kristdemokrat anser jag också, i likhet med utskottet, att det är särskilt viktigt att FN-resolutionerna om kvinnor, fred och säkerhet, 1325 , om barn i väpnade konflikter, 1612 , och om sexuellt våld i väpnade konflikter, 1820 , integreras i arbetet. Slutligen: I betänkandet konstaterar utskottet att behovet av att sända humanitär hjälp med sjötransporter till är omfattande. Det är därför angeläget att Operation kan bidra till att förhöja säkerheten i farvattnen utanför . Detta är inte några menlösa politiska floskler. Vi här i är den instans i som måste besluta om att svensk väpnad styrka ska sändas till ett annat land. När vi trycker på ja-knappen är det detta vi gör. Jag yrkar därför bifall till regeringens proposition. är det upp till våra officerare, sjömän och soldater att göra verklighet av de allvarstyngda orden i det uppdrag vi önskar dem lycka till i och en trygg seglats tills de åter är tillbaka i svensk hamn. I detta anförande instämde (M). 13 (S): Jag vill instämma i anförande. Att detta rör sig om sjötransporter utanför behöver vi inte tvivla på, inte heller att FN och står bakom. Den här insatsen kommer, som vi har hört, att hålla på . Men jag skulle vilja prata lite mer om vad som händer ombord på fartyget. Vi vet att det finns ett antal nya uppgifter som man kan ta sig an. Det betyder inte att man kommer att göra det i det svenska bidraget. Men en uppgift som jag tycker är bra är att man nu kan oskadliggöra sjörövarnas farkoster. Det är en stor möjlighet att se till att de kan ge sig ut på sjön igen. Vi hörde tidigare att de slänger sina vapen över bord och låtsas vara fiskare, men om man har sett att de gör det kan man förstöra farkosten. Då kan de inte ge sig ut igen och göra samma saker. Jag hade möjlighet att besöka för sedan, och jag såg helikopterplattan. Jag tycker att det är väldigt bra att det finns en helikopter med. Det gör att kan ligga ute på redden mycket längre. Genom helikoptern kan man fylla på med de förnödenheter som man behöver. Ombord finns också en säkrings- och bordningsstyrka. Dessutom har jag sett med egna ögon den sjukvård och kirurgi som det är möjligt att utföra ombord. Jag hoppas verkligen att det inte ska behövas, men det känns ändå bra att den möjligheten finns. har också funnits där nere, och landade planet på svensk mark igen. Man har varit stationerad på , och man har utfört sjöövervakningsuppdrag inom den här insatsen. Det är vi tacksamma för. Det har varit en civil-militär insats, och den har varit väldigt bra för att kunna se var fartygen och båtarna finns. På vårt fartyg finns, som vi har hört, 160 personer. ökar antalet kvinnliga deltagare, och vad jag kan se finns det nu kvinnor ombord som utför arbetsuppgifter. FN:s resolution handlar ju inte bara om att de andra länderna ska ge sitt bidrag. Vi i ska också ge vårt, och detta är en stor del av det. Jag tror att det är bra när vi når vardera, och dit måste vi sträva. De 160 personerna kan alltså utökas till 260 personer vid behov, om det skulle hända någonting allvarligt akut. Det mandatet ger vi dem att använda. Dessutom kan man på detta fartyg härbärgera 12 personer om det skulle bli nödvändigt. Kostnaden för det här går inom anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser och är beräknad till maximalt . Som någon sade härifrån talarstolen: Vi gör skillnad. hade jag kontakt med några vänner från , och jag ska erkänna att vi inte pratade om Operation . Det handlade mycket mer om demokrati och integrering i vårt samhälle. Men de känner också att vi gör skillnad. Jag har tidigare pratat om Operation med våra vänner från . Jag skulle vilja säga till fartygets besättning: Ni ska veta att vi följer er. Vi läser era bloggar, och vi vill veta vad som händer. Vi fick något citat från talarstolen här, och jag har också läst det. Vi tycker att det är väldigt intressant att få följa vad som händer. Jag önskar er lycka till i fortsättningen. 14 (FP): Jag ville egentligen inte förlänga debatten, men jag har nåtts av nyheten att de sju sjömän, infångade av svenska sjömän för tre , som har suttit i fängelse i utan att lagföras nu har fått en dom, . Samtliga sju sjörövare fick fängelse. Jag har fått uppgiften av Försvarsmakten, och jag nämner den av det skälet att den visar att och svenska myndigheter tar ansvar. Man följer upp och försöker så gott man kan hävda kraven på rättsstatlighet och trygghet för enskilda, som sig bör. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 6 § Värdlandsavtal med Föredrogs utrikesutskottets betänkande 2012/13:UU9 Värdlandsavtal med (prop. 2012/13:53). 15 (S): Vad kammaren har att behandla är utrikesutskottets betänkande som handlar om värdlandsavtal med . Det är någonting som vi socialdemokrater välkomnar eftersom det betyder att regeringen i allt väsentligt kommer att behandla den palestinska delegationen i som om den vore en vanlig stats ambassad. Det är naturligtvis oerhört positivt att den personal som kommer att jobba där kommer att omfattas av samma immunitet och privilegier som alla andra ambassaders personal i . Vad vi socialdemokrater däremot har reserverat oss mot och naturligtvis ställer oss frågande inför är att regeringen inte går hela vägen och erkänner staten . Om man nu ändå vill visa palestinierna att man tänker behandla som om det vore en stat, så att man ger deras beskickning exakt samma privilegier och immunitet, varför tar man då inte nästa steg och erkänner staten ? Vad är då skälet till att vi socialdemokrater vill understryka att det också är väsentligt utrikespolitiskt för att få fred i att vågar ta det steget? Jo, vi vet att det är bosättningspolitiken i som är det främsta hindret för en fred i . I regeringens utrikesdeklaration stod det också väldigt tydligt att bosättning efter bosättning hindrar en fred i , och det är bra att det kritiseras i deklarationen. Men man tar inte nästa steg, att helt enkelt medger och erkänner att det palestinska området är palestinskt, att vi erkänner staten för att därmed markera för att vi menar att de gör fel genom att göra bosättningar på ockuperat område. Det vore en ganska tydlig signal från omvärlden om länderna skulle erkänna staten för att den vägen markera att är inne på en annan stats territorium, punkt, och markera det tydligt. Många länder har gjort det. Palestinierna frågar efter det. Men tövar och tvekar. Vi har haft den här debatten i kammaren om. Vi hade en diskussion om uppgraderingen av status i . Kvällen innan beslutet i FN ska fattas sitter de borgerliga ledamöterna i den här kammaren och säger: Vi ska antingen rösta ja eller nej eller avstå. Kvällen innan hade man ingen politik för vad man skulle göra när FN väl skulle fatta beslutet. Det blev ändå så väl att den till slut bestämde sig för att rösta ja. Och det var väl en otrolig tur att man inte upprepade fiaskot när man röstade nej till att skulle få medlemskap i , som folkpartiledaren drev igenom, och ställde i skamvrån i den internationella politiken. är naturligtvis frågan till , som i utrikesdebatten talade om att hon gärna ville se att skulle erkännas som stat, och till om de upplever att bosättningarna är ett problem för freden. Vad är det då som är så svårt med att erkänna staten när ni ändå vill visa palestinierna att deras beskickning i ska ha samma privilegier som alla andra länders beskickningar? Vad tycker vet vi ärligt talat inte. Men vad ni folkpartister tycker vet vi tyvärr, för ni är ju bromsklossen i regeringen som inte vill ge palestinierna något erkännande. Det gav tydligt besked om i Unesco-omröstningen. I grunden välkomnar vi regeringens förslag. Låt missionen från få samma diplomatiska rättigheter som alla andra! Men frågan kvarstår naturligtvis: Vad är det då som hindrar att tar steget fullt ut och erkänner staten ? Det vore en bra signal till den israeliska ockupationspolitiken. Det vore en bra signal till palestinierna. Och det skulle visa att är berett att sätta handling bakom de vackra orden. Frågan till er är: Varför gör ni inte det? Med detta vill jag yrka bifall till den socialdemokratiska reservationen, som stöds av och . 16 (MP): Vi har samma uppfattning som Socialdemokraterna i den här frågan. Jag kommer därför inte att stå här och upprepa allt det som redan har sagt. Jag tänker i stället tala om det besök som jag och några andra gjorde i och . Vi var ett antal riksdagsledamöter från olika partier som var där tillsammans. Och vi talade med företrädare för båda sidorna i konflikten, med dem som drabbats i Sderot av raketbeskjutning, med beduiner som körts bort från sina boplatser, med släktingar till personer som dött i konflikten, med israeliska soldater som vill att världen ska se vad som pågår med flera. Vi träffade också företrädare för och för såväl den israeliska regeringen och försvarsmakten som den palestinska myndigheten. För min del var detta en av de resor som har gjort allra störst intryck på mig, och jag ska försöka beskriva några av de bilder som jag tog i . En av bilderna är en gata mitt i centrum av , en gata som har stängts. Den är nyasfalterad på en sida. Det går en liten barriär vid kanten. På andra sidan av barriären får palestinierna gå, men de får inte köra bil. Den nyasfalterade delen är för israeler och för bosättarna. Längs denna gata, som var en av viktigaste affärsgator, är alla hus stängda. De som bor i husen är palestinier, men de får inte gå ut från sina hus på gatan. De måste gå ut på baksidan, och det finns inte alltid dörrar på baksidan. I vissa fall måste man klättra över taken mellan olika hus för att över huvud taget kunna komma ut ur sina bostäder. Jag har också en bild på en marknad där man tidigare gick och handlade matvaror och diverse annat. Den är helt övergiven. När palestinierna inte längre fick lov att sälja sina varor på marknaden flyttade bosättare in. Det var naturligtvis helt illegalt. Efter mycket påtryckningar bestämde sig den israeliska militären för att avhysa bosättarna, och det fick man då göra med våld. är marknaden helt övergiven. är det varken palestinier eller israeler på marknaden längre. I på bor 850 militanta, väldigt militanta, bosättare. De skyddas av 650 soldater, och soldaternas enda uppgift är att skydda bosättarna. Men de är ju faktiskt där illegalt. På gatorna går unga bosättare beväpnade med automatvapen hängande över axeln. Det gör de för övrigt också mitt i . Bosättarna har alltså förvandlat den palestinska stadens centrum till en spökstad genom att, som jag sade, förbjuda palestinierna att gå på sina egna gator. I de fall som de får gå på gatorna är det en barriär i mitten. Det är ändå nytt. får de åtminstone gå där. fick de inte gå där alls. bodde 35 000 palestinier i detta område som kallas för H2, och bor också 500 israeler där. hade av palestinierna flytt området, och arbetslösheten är . Sammanlagt finns det i hela staden 175 000 palestinier, enligt mina anteckningar om de nu är helt korrekta. Ändå är det de 850 bosättarnas önskemål som prioriteras i staden. Vi guidades runt av en före detta israelisk soldat som tillsammans med andra före detta israeliska soldater vill få världen att uppmärksamma den orättfärdiga behandling som palestinierna utsätts för på . Organisationen heter Breaking the Silence, och jag tycker att de förtjänar att omnämnas, för det är ett väldigt viktigt arbete de gör trots att de på hemmaplan betraktas som förrädare. är det absolut värsta som jag någonsin har sett. En annan bild som jag har med mig hem är vägsystemet inne på . Olika bosättningar och vägarna för israeler omgärdas av murar, medan palestiniernas vägar, som ändå finns för att man ska kunna ta sig från en plats till en annan, omgärdas av andra murar, taggtråd och stängsel, så att man inte på något sätt ska kunna hamna på samma vägar. På palestinsk mark på generellt finns 500 000 bosättare, 150 bosättningar och 100 utposter. Av bosättarna är den absoluta majoriteten ekonomiska, inte ideologiska. De hävdar med andra ord inte någon religiös rätt att bo precis på ett visst ställe som bosättarna i just gör.