prot · H00991 · 2013-04-15 00:00:00 — Det skulle stärka kvinnors inkomster och inflytande och förbättra hälsan. vill lagstifta om att kommunerna ska tillhandahålla barnomsorg på obekväm arbetstid. av kommunerna har det inte. Regeringen lägger en liten skärv som i en kommun av Gävles storlek räcker till lön åt en förskollärare. riktar öronmärkta statsbidrag till äldreomsorgen så att 10 000 fler undersköterskor kan anställas. Regeringen blundar för behoven. Vi föreslår riktade statsbidrag för att öka lärartätheten i skolan och få fler fritidspedagoger på fritis. Regeringen skickar några blanketter att fylla i och konstaterar att kommunernas konsumtion beräknas halveras . har inte ett enda konkret förslag. har inte tagit upp något eget förslag i debatten eller i vårt replikskifte. Det enda han konstaterar är att det är bra att 9 miljarder går till privata vinster i den gemensamt finansierade välfärden. 76 (FP) replik: Skillnaden mellan och mig är att när talar om vinst är det alltid vinst för män. Det är männen som får göra vinst med skattepengar när de bygger vägar, när de hämtar sopor och när de kör buss. Då är det okej att gå med vinst i . Men kvinnorna då, som jobbar i omsorgsföretag? De och deras företag får inte göra vinst. 60, av företagarna i den privata omsorgssektorn är kvinnor. De får inte göra vinst! Varför är det okej det är en retorisk fråga med olika villkor vad beträffar vinst för kvinnodominerad vårdsektor och mansdominerad byggsektor? Jag tror att jag ska återkomma med den frågan när har hållit sitt huvudanförande. Jag tycker att det är hyckleriet drivet till sin spets, att det är helt olika kriterier för tillåtlighet av vinst beroende på om man är i en mans- eller kvinnosektor. 77 PER ÅSLING (C): har genom en ansvarsfull ekonomisk politik råd att fortsätta satsa. Vi har en privilegierad ställning. I årets vårproposition anslås till bland annat yrkesinriktad utbildning, regional tillväxt och infrastruktur. Vi fortsätter även satsningarna på den gröna omställningen genom en förlängd miljöbilspremie, som turbulensen fortsätter på kontinenten. har prioriterat den gröna omställningen, att hela landet ska växa, och en förstärkning av företagens konkurrenskraft. Det är grunden för vår gemensamma välfärd och ett långsiktigt hållbart samhälle. Vi ser de nya jobben, de nya företagen, innovationskraften. Vi vill ge människor möjlighet att växa och utvecklas av egen kraft och strävan. Därför behöver ännu fler möjligheter öppnas genom politiska reformer. har en regering som under finanskrisen har tagit ansvar och sett till att vi har hållbara finanser. Men det räcker inte. Vi i vill mer. Ska vi klara utmaningarna krävs det att vi använder alla våra resurser, både i städerna och på landsbygden. Med satsningarna från höstens budget och dagens vårproposition stärker vi svensk utbildning, påskyndar infrastruktursatsningarna och fortsätter att satsa på den gröna omställningen. Nästa steg måste vara att göra det billigare för företagen att anställa. Om fler människor ska kunna anställas måste det finnas företag som är beredda att anställa, så att det finns ett jobb att gå till. Det handlar om strukturreformer som måste genomföras och som är särskilt angelägna om konjunkturen förstärks. Vi prioriterar fortsatt minskat sjuklöneansvar för företagen. Ett första steg är att ta bort kostnader för de mindre företagen. Vi vill återupprätta lärlingssystemet i svenska företag. Mer av utbildningen måste förläggas till företagen. Vi vill ha riktade skattesänkningar i form av sänkta arbetsgivaravgifter för mindre företag. går i täten för en hållbar miljö- och energipolitik. Årets centerstämma slog fast att inom en generation ska vara ett land helt fritt från fossil energi. har presenterat konkreta reformer för den gröna omställningen. Allt som krävs är politiskt mod. Vi vill införa ett bonus-malus-system för fordon där de som släpper ut mindre får en miljöpremie, finansierad med en avgift för bilar som släpper ut mer. Vi vill införa en miljöpremie för lastbilar som gynnar dem som tankar förnybart. Vi vill också att alla ska kunna bli sina egna elproducenter. Därför vill vi införa ett system för nettodebitering av el. ser möjligheterna runt om i . Företag i hela landet är nyckeln till jobben. Låt oss komma ihåg att landsbygdens gröna näringar är en förutsättning för att genomföra den gröna omställningen även i staden. De som bor i storstäder är beroende av att hela lever och levererar: äggen till ditt frukostbord, växterna på din fönsterkarm, biobränslet till din bil. ekonomi, våra statsfinanser och därmed finansieringen av vår gemensamma välfärd kräver att vi ser hela landet. 78 (SD): Det är aldrig roligt när man blir sjuk, som när Per Åsling nu behövde lämna kammaren, och det måste man ha respekt för. Men tyvärr handlar en stor del av mitt anförande om . Det får jag väl be om ursäkt för, men jag måste ändå genomföra mitt anförande. Låt mig först konstatera att det är glädjande att regeringen till slut i alla fall delvis har insett sina tillkortakommanden inom utbildningspolitiken och är beredd att i enlighet med förslag från höstbudgeten skjuta till mer pengar till bland annat komvux och . Tyvärr kan jag konstatera att det inte bara är väl sent utan också otillräckligt. Vi kan nu i efterhand se att en alltför låg ambitionsnivå har genomsyrat regeringens utbildningspolitik alltsedan man tog över regeringsmakten . som vi har massarbetslöshet enligt , en massarbetslöshet som ökar ökar också antalet lediga, otillsatta jobb på den svenska arbetsmarknaden. Arbetsgivarna kan helt enkelt inte hitta arbetssökande med rätt utbildning. Bristen på matchning mellan utbildning och arbetsmarknadens behov är monumental. Men det är inte bristen på utbildningar och utbildade som är det stora problemet. Det stora problemet är i stället utbildningarnas innehåll och inriktning. av dem som arbetar jobbar på en nivå under sin utbildningsnivå. Alltför många väljer utbildningar där framtidsutsikterna ser väldigt dystra ut. Mer hjälp och styrning behövs. Regeringen har drivit landet som ett ängsligt börsbolag, fast i kvartalsrapportsekonomi. Ett sunt, framtidsinriktat företag satsar betydande belopp på forskning, produktutveckling, utbildning och fortbildning, för att säkra framtida konkurrenskraft, för bibehållen eller förbättrad marknadsposition och för företagets fortlevnad. Precis likadant är det med som nation. För att kunna bibehålla och utveckla den gemensamt finansierade välfärden för framtida generationer krävs inte bara hållbara och bra villkor för företag och företagande. Minst lika viktigt är att vi kan tillgodose arbetsmarknadens behov av välutbildad, högkvalitativ och välmotiverad arbetskraft. För detta behövs betydande statliga insatser inom forskning och inom utbildning, där utbildningen är mycket mer anpassad än efter arbetsmarknadens framtida behov. Genom att fortsätta traditionen av spjutspetskompetens, av svenska, världsledande, innovativa och högteknologiska industri- och tjänsteföretag, finns också möjligheten att bibehålla ett relativt högt löneläge inom övriga delar av arbetsmarknaden. Det blir sammantaget en arbetsmarknad som tål ett relativt högt skattetryck en förutsättning för vår gemensamt finansierade generella välfärdsmodell. Men alliansregeringen verkar ha gett upp alla sådana ambitioner. Högutbildade med spetskompetens ska vi numera, efter att regeringen har gett upp utbildningspolitiken, hitta utomlands. Kvartalsrapportsekonomin är det som gäller snabbast och billigast utan tanke . Låglönesverige är ett faktum. Vi har stora grupper med utländsk arbetskraft som arbetar på den svenska arbetsmarknaden, detta ofta utan att det betalas skatt i . har dessa människor mycket låga löner. Den som såg SVT:s reportage i om utländska lastbilschaufförer kan inte vara oberörd. Vissa körde för 4 000, 5 000 eller under vidriga förhållanden. Vi har också så kallade tredjelandsmedborgare, alltså människor som kommer från länder utanför EU och som ibland tvingas köpa sina anställningskontrakt och därefter arbetar under i det närmaste slavliknande förhållanden. En annan grupp är illegala invandrare, med nyspråk så kallade papperslösa och tillståndslösa, som uppehåller sig illegalt i landet. De arbetar ofta svart. De illegala invandrarna består dels av dem som inte, enligt västvärldens mest generösa invandringsregler, bedömts ha asylskäl och därför inte beviljats uppehållstillstånd, dels av människor som aldrig har sökt visum eller asyl utan som kommer till enbart för att jobba svart. Båda dessa grupper befinner sig enligt nuvarande lagstiftning, som ni övriga här har varit med och stiftat, i landet illegalt och ska avvisas. Ingen av dessa grupper betalar skatt i . Men efter regeringens uppgörelse med ska de nu få alla rättigheter, sjukvård och skola, finansierade av de ärliga skattebetalarna. Dessa tre grupper utstationerade EU-medborgare, arbetskraftsinvandrare samt illegala utför låglönearbete som skulle kunna vara lagligt, vitt och i beskattat arbete för några av våra 427 000 arbetslösa, som dessutom skulle bidra till vår gemensamma välfärd. Jag är uppriktigt oroad. Fortsätter det så här kanske framtida generationer svenskar för ett par euro kommer att jobba med att montera billiga plastleksaker och tygblommor för den kinesiska marknaden. I alliansregeringen har vi ett parti, , som säger sig värna om landsbygdens folk och landsbygdens villkor. I alliansregeringen finns fyra centerpartistiska ministrar och statsråd som tillsammans med sina centerpartistiska företrädare på posterna borde ha gett tydliga avtryck i politiken. Ca 1,4 miljoner bor i vad som anses vara landsbygd. Regeringens mål är att av befolkningen ska ha tillgång till bredband om minst . Det är bra så. Vi kan väl för enkelhetens skull förutsätta att de övriga som inte omfattas av bredbandsutbyggnaden, vilket är ungefär 950 000 individer, samtliga tillhör landsbygdsbefolkningen. Med en centerpartistisk ansvarig it-minister, , som säger sig värna landsbygdens villkor, ska alltså av landsbygdens folk inte räkna med en framtida bredbandsutbyggnad för deras del. Vi har en ansvarig landsbygds- och jordbruksminister, , som också är centerpartist. beställde han en utredning om fiskodling och vattenbruk som, när den var färdig 2009, visade att för endast ca 60 miljoner kunde 1 100 jobb skapas inom näringen. Men har inget av detta gjorts 1 100 jobb till en kostnad av per arbete. I stället har centerpartistiska näringsministrar prioriterat en restaurangmomssänkning för kanske 3 500 restaurangjobb i städerna till en kostnad av drygt 1 ½ miljon kronor per jobb. Vi har ett centerpartistiskt statsråd med ansvar för miljön, Ek, som genom ökade bränsleskatter ytterligare vill försvåra för landsbygdens folk att leva och arbeta, för en mycket liten, om ens beräkningsbar, miljömässig effekt. Vi har ett svenskt jordbruk som redan har ett högre kostnadsläge än viktiga konkurrentländer på grund av våra högre krav på djurhållning. Så ska det naturligtvis vara. Det är välmotiverat. Men att, som centerpartistiska ministrar vill, slå undan benen på svenskt jordbruk genom att minska avdragsmöjligheterna för den nödvändiga fordonsdieseln är naturligtvis förödande. Slutligen: När privata multinationella gruvföretag bryter svensk malm och skapar oreparerbara sår i naturen, skövlar resurser som är ändliga och aldrig kan återställas, anser den centerpartistiska näringsministern att det är rimligt att av värdet tillfaller staten genom mineralersättningen. På annat sätt kan man inte tolka att inget förslag finns från regeringen om att förändra den tokiga lagstiftning som infördes av Bildtregeringen . Jag beklagar att inte har kvar någon representant här i debatten, men jag vill ändå ställa följande fråga till : Var är utbyggnaden av nödvändig infrastruktur? Var är era stora landsbygdssatsningar? Vilka för landsbygden positiva resultat har av centerpartistisk regeringspolitik gett? Jag avser att återkomma i vår budgetmotion och redovisa en rad förslag på åtgärder för att stärka möjligheterna för människor och företag att etablera sig, verka och utvecklas på svensk landsbygd, kort sagt där så totalt har misslyckats med att göra några som helst avtryck i regeringspolitiken. 79 Finansminister (M) replik: Jag inser att det är komplicerat att gå in i en debatt när en av meddebattörerna har lämnat debatten på grund av hälsobekymmer. Jag vill gärna understryka att som jag ser det har spelat en oerhört central roll i den ekonomiska politik som vi i alliansregeringen har bedrivit, och det finns mycket tydliga resultat på det. Vi har drivit en näringspolitik med kraftig aktivering både på innovationssidan och brett för att säkra att vi har goda villkor för små och medelstora företag att växa. Det handlar om allt ifrån att vi har minskat regelbördan till att vi har förstärkt resurserna för och andra finansieringsstrukturer. Vi har på skattesidan vidtagit ett barrage av åtgärder, allt ifrån investeraravdrag, sänkt bolagsskatt, borttagen förmögenhetsskatt, minskade arbetsgivaravgifter och till en lång rad andra åtgärder för att det ska bli lättare att driva företag i hela . När vi har gjort våra infrastrukturinvesteringar har vi säkrat att det handlar om infrastruktur i hela eftersom det är viktigt att även människor som bor på landsbygden ska ha rimliga förhållanden. Jag vet att har drivit på och kämpat hårt för landsbygdens viktiga gröna näringar, inte minst för frågor kring jakt, fiske och skogsbruk som är så avgörande för oss som bor på landsbygden. Jag vet att både och under sina tider som miljöministrar har kämpat för att vi ska få en bra miljöpolitik. är, trots vad som har sagts, fortfarande och alltjämt världsledande i att förbättra miljön och särskilt givet att vi också kan fortsätta att klara dessa mål utan att behöva höja koldioxidskatter och bensinskatter, vilket exempelvis Socialdemokraterna och kommer att göra om de vinner valet. Låt mig därför understryka att spelar en central roll i denna allians, och i Åslings frånvaro vill jag understryka att de har spelat en viktig roll. 80 (SD) replik: Det går ändå inte att undvika att ställa sig frågande till detta. Det är trots allt en centerpartistisk it-minister som anser att en majoritet av landsbygdens folk inte ska få ta del av bredbandsutbyggnaden. Det är centerpartistiska näringsministrar som prioriterar att sänka restaurangmomsen i stället för att skapa jobb på landsbygden till en mycket låg kostnad. Det är jordbruksministern som inte genomför de undersökningar och utredningar som har visat på mycket positiva resultat. På fråga efter fråga visar vi att inte får genomslag för sin politik på landsbygden. Om det sedan beror på att är en tuff förhandlare, eller om det beror på oförmåga att förhandla, vet jag inte. Men det visar sig i alla fall inte i reell politik. Men när jag äntligen har finansministern på plats här kan vi ta upp en annan intressant diskussion som vi hade för ett litet tag sedan. Du sade nämligen i vårt lilla replikskifte att även om invandringen kostar pengar är det ett ansvar som vi ska ta. Vi ska hjälp människor i nöd. Därför ställer jag mig lite frågande. Tittar vi på den budget som är framlagd ser vi att finansministern tar pengar från biståndet. Det är drygt 700 miljoner, och det ska vad jag har förstått framför allt tas från FN:s institutioner. Det är delvis för att asylmottagningen ska öka i och för att det kostar mer pengar drygt 1 miljard till. Menar alltså att det är vettigt att ta pengar från dem som mest behöver det ute i världen det är 46 miljoner flyktingar som behöver FN:s stöd för att klara sin vardag för att hjälpa de få, jämfört med 46 miljoner, som lyckas ta sig till ? Det är nämligen de omprioriteringar ni gör. Vi sverigedemokrater satsar i stället mer. Vi satsar 5 miljarder mer än regeringen till i den budget vi lade fram . Vi gör precis tvärtom; vi sparar in på den kostsamma asylinvandringen och hjälper fler människor i närområdet. På så sätt hjälper vi fler. 81 Finansminister (M) replik: Näringspolitiken talar starkt för sig själv. Vi har gjort omfattande utbyggnader av bredband. Vi har tagit ned restaurangmomsen, vilket är en viktig del av att skapa jobb i tjänstesektorn. Vi har infört omfattande skattelättnader för att det ska bli bättre villkor för företagen. Vi har förstärkt de olika innovationsskapande institutioner som är nödvändiga. Vi har lagt breda resurser på att förbättra finansieringen för företagen. Vi har jobbat med såväl Inlandsinnovation och Fouriertransform som andra riskkapitalstrukturer för att ge bättre förutsättningar för företagsamhet. Jag tror att den sko som klämmer på när det gäller är invandringen. har stått upp för att ska ha en öppen och fri invandringspolitik, och det håller jag naturligtvis med dem om. Problemet här är att inte alls har gjort ett val där vi har dragit ned på stödet för att hjälpa flyktingar i de regioner de bor. Det är tvärtom så att tillsammans med några andra länder har tillfört resurser till eller , där man har haft bekymmer. Vi orkar nämligen göra båda vi orkar både ta emot människor här i och för den delen hantera situationen i . 82 (SD) replik: Det var intressant att finansministern säger att man ska göra båda sakerna. Det står nämligen uttryckligen i er egen budgetproposition, som ni presenterade , att det är precis det ni gör ni tar pengarna från biståndsbudgeten för att lägga på asylmottagningen i . Det står uttryckligen; det finns ett klart citat. Jag kan visa det om du inte tror på mig, , men jag förmodar att du har läst din egen budget. Det står där, ingenting annat. Det är det som är så häpnadsväckande. kan vän av ordning säga att vi Sverigedemokrater också vill skära ned på biståndet. Ja, vi vill skära ned på utvecklingsbiståndet men inte på katastrofbiståndet inte på just de människor i krishärdar i världen som behöver hjälp. Vi stärker FN-systemet och stärker UNHCR. Vet du om, , att de pengar du lägger på integration det är lite drygt 12 miljarder är ungefär den budget UNHCR hade för alla världens 46 miljoner flyktingar? 83 (FP) replik: Jag tror att man kan säga att i genomsnitt jag understryker, i genomsnitt är de människor som kommer hit som invandrare, frivilligt eller kanske ofrivilligt som flyktingar, vare sig det är från närområdet eller längre bort, mer initiativrika, mer handlingskraftiga och mer dådkraftiga, för att använda ett gammalt nordiskt ord, än genomsnittet av befolkningen. Då är min fråga till : vi i ett överskott på personer med dessa goda egenskaper? Initiativkraftiga, handlingskraftiga och dådkraftiga personer är de för många i ? Varför är det så dåligt att detta positiva urval av mänskligheten söker sig till ? 84 (SD) replik: Det vi har överskott på i är människor som inte kommer in på arbetsmarknaden och inte får fotfäste i samhället. Det är människor som inte har en adekvat utbildning för att passa på svensk arbetsmarknad. Det har vi ett överskott på. Tittar vi på de grupper som sticker ut när det gäller arbetslöshet är det inte bara ungdomar, som vi har pratat om, utan det är också utrikes födda. Ni har nämligen misslyckats med att få dem i arbete. Ni är så dåliga att ni är sämst i , ! Er egen utredning visar att ni är sämst bland alla på att få utrikes födda i arbete i . Så är det. Det är det överskott vi har. Därför säger vi att vi måste anpassa volymen av asyl- och anhöriginvandringen för att få en chans att ta hand om dem som är i landet. Det är därför jag säger att det är bättre att ge dem jobben än till exempel dem som står och knackar på dörren. Ge pengarna till UNHCR! Låt dem ta hand om och hjälpa flyktingar på plats. Då hjälper vi oerhört många fler, . Du säger att det är initiativrika människor. Ja, det finns sådana exempel. Det är bra för dem, men det är inte så att det är något slags medelvärde, . Vi kan i stället titta på andra länder i vår närhet, där man vågar prata om dessa saker och där man vågar använda statliga myndigheter för att beräkna kostnader till exempel . Där har man gjort det. Deras statistiska centralbyrå har försökt att göra en beräkning av vad invandringen kostar. De konstaterar nu att icke-västliga invandrare under sin livstid kommer att kosta det norska samhället netto, efter att alla intäkter och kostnader är beräknade. det är så det ser ut. Kan vi vara överens om att vi gör en likadan beräkning i ? Det kanske är så att jag har fel. Det kanske är så att har rätt, och då är jag beredd att backa. Men kan vi vara överens om att vi gör en likadan uträkning i ? När får vi se Alliansens uträkning av invandringens kostnader? Man påstår nämligen att vi har fel. 85 (FP) replik: Det var inget svar på frågan varför dessa handlingskraftiga, initiativkraftiga och dådkraftiga personer som kommer till , frivilligt eller ofrivilligt, inte skulle få vara här. Det var inget svar på frågan om det är för många med dessa goda egenskaper i . Låt mig dock säga en annan sak jag tycker illa om med . Det är att om ni genomförde er politik skulle till exempel studenter inte få delta i europeiskt studentutbyte. Ni vill nämligen att ska lämna Europeiska unionen. De skulle krävas på arbetstillstånd om de skulle arbeta i andra länder. Passtvånget skulle återinföras för svenskar. Den gränsöverskridande brottslighet vi försöker bekämpa skulle bli väldigt mycket svårare eftersom vi skulle stå utanför. Detsamma gäller miljöproblemen luft- och vattenföroreningar transporteras över gränserna. De måste bekämpas gränsöverskridande. Allt detta vill ni säga nej till, för ni vill avsnöra från resten av världen och resten av . Det är det jag avskyr. 86 (SD) replik: Om man ska ta en debatt med om politik, , är det en förutsättning att man läser på och vet vad man pratar om. ska jag rätta till det, för du har tyvärr inte koll på någonting. Det vi säger är att vi ska lämna överstatligheten i EU. Vi ska lämna det gemensamma försvars- och säkerhetssamarbetet. Vi ska lämna många av dessa delar, men vi ska inte lämna den inre marknaden. Vi ska fortfarande ha samarbeten när det gäller miljöfrågor och internationell kriminalitet. Om du läser våra politiska program i frågan ser du just detta. Det är det som är problemet, , om man tar en debatt när man har en okunskap om det andra partiets politik det är inte så verkligheten ser ut. Det vi förespråkar är möjligtvis en omförhandling till ett i stället. Kom inte och påstå saker om EU-politik! Jag var första namn på listan till EU-valet . Jag har rätt bra koll på den politiken, , och du behöver gå och läsa på. 87 (V): är erkänt dålig på ekonomiska prognoser men ännu sämre på att hantera arbetslösheten. 130 000 fler arbetslösa ska läggas till de 80 000 som arbetslösheten redan har ökat med . Om man gör så stora ändringar i sina prognoser borde det också påverka politiken, men hur jag än bläddrar ser jag inga lösningar på arbetslöshetsproblematiken. Om lade lika mycket möda på arbetslösheten som på sina väderprognoser skulle det se bra mycket bättre ut i . I valet var den stora frågan jobben. Det rådde massarbetslöshet, enligt , och det stämde. Där är vi överens, för arbetslösheten var så hög som . Regeringen vann valet på frågan om jobben, och den moderata arbetslinjen var lösningen på arbetslösheten. Det gick i praktiken ut på att sänka skatten, hota arbetslösa och sjuka och låta dem betala skattesänkarkalaset. Skatterna har sänkts med drygt 100 miljarder, våra gemensamma skyddsnät i form av a-kassan och sjukförsäkringen har systematiskt rivits sönder och en aktiv arbetsmarknadspolitik verkar regeringen inte ens kunna stava till. Medan regeringspartierna tävlar om vem som vill sänka skatterna mest, vem som har den plattaste skatten eller den minst branta, det vill säga vilket parti som är längst ifrån skatt efter bärkraft, förändras . är ett land med 80 000 fler arbetslösa. Arbetslösheten är uppe i . Vi har massarbetslöshet, men framför allt är vi långtidsarbetslöshetens land. Över hälften av de arbetslösa är långtidsarbetslösa, och långtidsarbetslösheten har ökat med ungefär 100 000 personer.