prot · H00978 · 2013-03-14 00:00:00 — Det som är mest positivt med Skapande skola är att man genom den kan nå alla barn och unga även de som kommer från hem där kulturaktiviteter inte utövas. Här gäller det att skolorna själva är aktiva och ser till att ansöka om bidrag på sådant sätt att Skapande skola når alla barn. vill jag säga några ord om musik- och . Det är en viktig verksamhet för barn och unga. Kommunerna har ansvaret för dessa skolor, och det är kommunerna som beslutar om och hur verksamheten ska bedrivas samt hur mycket pengar som ska satsas. Så tycker jag att det ska fortsätta att vara. musikskola bedrivs i nästan hela landet. var det elva av 290 kommuner som saknade musik- och kulturskola. Ca 363 000 elever går i musik- och kulturskolor. Det är en hög siffra och innebär att är ett av de länder som utbildar flest musik- och kulturskoleelever. Vi vet genom att antalet elever har varit relativt . Flera av motionärerna vill att staten ska bestämma vad det ska kosta att gå på musik- och kulturskolorna. Vi tycker dock att kommunerna även i fortsättningen själva ska bedöma detta. Men naturligtvis önskar jag att avgifterna ska vara så rimliga att alla barn och unga har möjlighet att pröva sina vingar i musik- och , inte minst med tanke på de hälsoeffekter som jag tog upp i början av mitt anförande. (Applåder) I detta anförande instämde (M), (FP), Per Lodenius (C) och (KD). 95 (S) replik: Tack, , för ett intressant föredrag. På hemsida kunde man 2011 läsa att vill ställa om kulturpolitiken till att bli en aspektpolitik som ska omfatta alla politikområden. Det är en bra intention. Jag tycker också att det ska vara så. lyfte också i sitt anförande fram positiva aspekter av till exempel dans. En annan aspekt är att kommunerna har sämre förutsättningar att satsa på kultur. Det visar inte minst Myndigheten för kulturanalys, som i sin utvärdering visar att kommunerna har minskat sin andel av den sammanlagda budgeten för kulturen från . Staten har ökat sin andel, men det mesta av den ökningen skedde . I paritet med det och i paritet med att landsting och regioner tillsammans har ökat sin andel, tillsammans med att vi privatpersoner har ökat vår kulturkonsumtion, innebär det att staten procentuellt minskat sitt bidrag till den samlade kulturen. Hur långt ska vi driva detta? Vad är statens ansvar för kultur i hela landet? Vi ser stora skillnader på hur kommunerna kan satsa, och avgifterna till musik- och ser olika ut. Alla barn kan inte ta del av den kommunala musik- och . Som rikspolitiker har vi ett ansvar. 96 (M) replik: Det känns ändå bra att stå här. har Alliansen ökat kulturbudgeten sedan vi tillträdde 2006. Med tanke på de ekonomiska förutsättningarna särskilt i känns det ändå bra att har ökat budgeten. Många länder i har gjort kraftiga neddragningar i sina kulturbudgetar. Det läste jag senast i tidningen. Det finns olika åsikter om neddragningarna i kulturbudgetarna. Jag känner inte riktigt igen dem. Jag vet också att tillsammans med SKL presenterade en rapport om de olika kulturbudgetarna i kommunerna . I den rapporten framkommer det att det ändå har gått hyfsat bra. De flesta kommuner har faktiskt inte gjort några neddragningar. Jag känner inte riktigt igen när säger att det har skett drastiska neddragningar. I den rapport jag hänvisar till har av kommunerna samma budget eller till och med en ökad budget inom området kulturfrågor för barn och unga. I de kommunerna har de även ökat antalet idrottsanläggningar och fritidsanläggningar. 97 (S) replik: Tack och lov för att vi har kommunpolitiker som vågar satsa på kultur- och fritidsutbud. Annars skulle det vara sämre ställt. Jag sade inte att det var fråga om kraftiga neddragningar utan jag sade att procentuellt minskar staten sitt bidrag till det samlade kulturutbudet. Det är ställt utom allt rimligt tvivel. Den rapporten finns att hämta från Myndigheten för kulturanalys. ingår i samverkansmodellen. Där fick man en ökning på . I deras verksamhet ökar kostnaderna med . Trots det sker en bra satsning vid institutionerna. Det är mycket barnverksamhet på både och Västerbottensteatern och framför allt i studieförbunden. Det är tack vare studieförbunden som det inte är så illa. Men det här fråntar inte oss rikspolitiker vårt ansvar att se till att det ska vara samma förutsättningar för barn och unga var de än i landet bor. Om vi tror på det borde det inte se ut som det faktiskt gör, nämligen att den borgerliga regeringen föreslår att ska tillskjutas till de rikaste kommunerna i stället för att tillskjuta den miljarden till de regioner, landsting och kommuner som tappar inkomster. Den här politiken ökar skillnaden i samhället. Vad ska göra för att minska skillnaden i samhället? 98 (M) replik: tackar gud för att det finns kommuner som tar sitt ansvar. Då säger jag tack för att vi har en så bra alliansregering som tar sitt ansvar. I de kulturpolitiska målen står det om barns och ungas rätt till kultur. Det är som fördelar pengarna. Jag tror att ungefär en tredjedel av alla pengar som delas ut går till barns och ungas verksamhet. Det är regionerna som tillsammans med kommunerna och andra kulturaktörer gör en plan som de presenterar för . Där finns det en hel del pengar att hämta för kultur för barn och unga. 99 (MP) replik: Det berättade om sitt dansprojekt var intressant. Alla de positiva ord och effekter som tog upp kan jag bara instämma i. Jag har varit övertygad om detta under hela min uppväxt och mina barns uppväxt. Det är intressant att höra en moderat riksdagsledamot verkligen fyllas upp av detta. Det är intressant att tar med sin bakgrund i sitt yrkesliv i dessa frågor. Det här är vad som är så intressant med politik, det vill säga att man kan mötas från olika håll och se vad olika saker kan åstadkomma. Politik hänger ihop. har uttalat sig mycket i dessa frågor och har visat en fyrkantig syn i frågor om estetiska program och så vidare. Det stämmer dåligt med vad har sagt här om dansen. har uttalat att det ska ske en minskning av de estetiska programmen på gymnasiet därför att de inte är kopplade till yrkeslivet och man blir ingenting kanske arbetslös. De har inte uttryckt sig exakt så, men de har sagt att utbildningarna inte möter arbetsmarknaden tillräckligt. Då kan man fundera över om man utbildar sig till arbetsmarknaden eller till livet när man går i gymnasiet. Det skulle vara intressant att höra syn på hur kulturpolitik kan utvecklas mot att vara mer så som berättar. 100 (M) replik: Tack för de positiva orden, ! Jag är helt övertygad om att kultur i olika former berikar människors liv. Jag känner till vad du syftar på, och det är några uttalanden om utbildning i estetiska program. Däremot är inget beslut taget eller någonting sådant, så det får vi i så fall avvakta. Det kanske inte blir några större förändringar i slutändan. Det vet inte jag i detta läge. frågar: Vad ska man utbilda sig till på gymnasiet? Ska man utbilda sig för arbetsmarknaden, eller ska man utbilda sig för livet? Jag tycker att man ska utbilda sig för både och. Man kan inte bara utbilda dig för livet och sedan inte kunna jobba resten av livet, utan det är bra om man utbildar sig för någonting som man kan försörja sig på. Det är naturligtvis väldigt bra om man kan utbilda sig för något man älskar och som berikar både en själv och arbetslivet. 101 (MP) replik: Ja, arbetsmarknaden ändras ständigt, och kreativitet och människor med mycket av det inom sig har mycket lättare att vara flexibla, tror jag. Man kan ju titta på forskning och sådant. Jag tänkte vara lite mer konkret. Vi hade besök av i kulturutskottet . Jag minns inte om deltog då. Hur som helst var de ganska tydliga med att tala om hur viktigt det är att vi från riksnivå ser vikten av att stärka de kommunala musik- och kulturskolorna på olika sätt. De nämnde delvis utbildningarna för lärare på dessa skolor men sade också ganska tydligt att de hoppades att man skulle ta fram en nationell strategi för kulturskolorna. Då undrar jag: Är det någonting som skulle kunna tänka sig att jobba för? I så fall finns det en reservation att ta ställning till . Eller också kan man komma med egna förslag. 102 (M) replik: Ja, jag var med på det utskottsmöte där var med. Som har sagts här är musik- och kulturskolorna ett kommunalt ansvar. Det är kommunerna som själva bestämmer om de ska bedrivas, hur de ska bedrivas och vad avgifterna ska vara. Det tycker jag att de ska fortsätta att göra. Jag vet att tillsammans med SKL jobbar med ett gemensamt projekt som heter 2030. Det ska presenteras , och där kommer de att ta upp hur viktiga musik- och kulturskolor är för barn och unga och hur viktiga de är för kulturlivet i stort. Projektet ska alltså presenteras , och jag ser fram emot att läsa det och se vad de har kommit fram till. Jag vill gärna avvakta och se vad de kommer fram till. 103 (V) replik: I mitt anförande sade jag att jag är säker på att mina borgerliga vänner i kulturutskottet är både ivriga kulturkonsumenter och ivriga försvarare av kulturens roll och betydelse i samhället. visade det med sitt vittnesbörd, inte minst när det gäller dansens betydelse. De här fina och vackra orden finns också i de nationella kulturpolitiska målen, där det står: För att uppnå målen ska kulturpolitiken främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. Kulturpolitiken ska särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Det är bra. Då är min enkla fråga: Hur tror att barn och ungdomar får lättare att utöva och själva pröva på skapande verksamheter om det inte finns någon kulturskola i en kommun? Hur tror att man underlättar för barn och unga att få utöva kultur om avgiften för sätts till per termin? Eller är det bara barn till rika föräldrar som ska ha den här rätten? Det står inte så i de kulturpolitiska målen, men det blir effekten av den politik som står för, eftersom ni i majoriteten så tydligt har avstyrkt till exempel de motioner som förespråkar att avgifterna ska hållas nere. Hur är det med de här målen kontra verkligheten? Är det så, som jag sade, att den vackra retoriken egentligen bara skymmer att man inte vill göra någon förändring i verkligheten? 104 (M) replik: Nej, det är inte som sade. Han hade fel. Vi tycker att det är viktigt med kulturverksamhet för barn och unga. Som jag sade i mitt anförande är det 11 kommuner av 290 som inte har musik- och kulturskolor. Jag roade mig med att titta på nätet vad de kommunerna har för styrning, och de flesta har socialdemokratisk styrning, förmodligen med lite understöd av det hann jag inte kontrollera. Ni kan kanske börja med att påverka de kommunerna. Naturligtvis tycker jag att alla barn ska ha rätt att pröva sina vingar när det gäller musik- och kulturskolor. Det tycker jag, och det tycker vi alla. Det är inte bara vackra ord. Även om det låter vackert tror jag att de flesta vill det. När säger det tror jag att han verkligen vill det, även om vi vill lite olika saker. Som jag sade i mitt anförande hoppas jag att det är så pass rimliga avgifter att alla barn kan delta. I de kommuner där det inte finns musik- och kulturskolor hoppas jag att kommunen ordnar det på något annat sätt. Men det är en fråga, och det tycker jag att det ska fortsätta att vara. 105 (V) replik: Därmed har egentligen sagt det som jag påstod, nämligen att de kulturpolitiska målen inte får innebära att vi nationellt tar ett ansvar för verksamhet. Det ansvaret ska vara kommunalt, och därmed tillåter också kommuner, oavsett vilken styrning de har, att strunta i att erbjuda kulturskoleverksamhet eller att ha så höga avgifter att mängder av barn stängs ute av det skälet. Då krockar det tydligt med de kulturpolitiska mål som jag läste upp. Då stämmer inte de. Då ger vi inte en rättighet för alla att ha möjlighet att själva utöva kultur. Då är det inte en rättighet för barn och unga att själva få pröva på skapande verksamheter, om det kostar så mycket pengar att man inte har råd eller om det inte ens bedrivs en verksamhet som gör att man får möjlighet. Det här är just skillnaden mellan den vackra teorin, där ni alla är så oerhört angelägna om kulturens betydelse, och den fattiga praktiken, där moderater och allianskolleger hellre sänker skatter, hellre gör mängder av saker än satsar på att alla, framför allt alla barn och unga, ska ha rätt att utöva kultur. Det är sorgligt att ni inte har förstått den skillnad som finns mellan retoriken och verkligheten. 106 (M) replik: Och där kom det jag hade väntat på: Ni vill hellre sänka inkomstskatter. Den kommentaren har jag väntat på. Men har tänkt på att när man sänker skatten får människor lite mer pengar i plånboken och kan använda dem till lite mer saker än vad de hade tänkt sig? Återigen tycker jag, och hoppas jag, att kommunerna ska se till att alla barn på något sätt, oavsett om det är musik- och kulturskolor eller om man eventuellt genom samverkansmodellen ansöker om pengar, får pröva sina vingar inom musik- och . Jag tycker inte, som , att vi ska börja lagstifta och tvinga kommunerna att ha dessa skolor, utan det tycker jag att kommunerna själva ska avgöra. 107 (FP): Vi lever tack och lov i ett land där man inte skär ned på kulturen, något som tyvärr nu sker i stora delar av vår omvärld. Man minskar resurserna till kulturen. Som sagt: tillhör inte de länderna. Kulturen är ju så viktig för oss alla, både vuxna och barn. Regeringen har genomfört ett flertal initiativ för att öka barns och ungas möjligheter att delta i kulturlivet genom en uppsjö av kulturella aktiviteter som präglas av mångfald och kvalitet. Genom att satsa på kultur i skolan får alla barn oavsett bakgrund möjlighet att ta del av alla de olika skapandeformer som kulturskaparna kan erbjuda. Detta i sin tur ger ännu bättre möjligheter för barn och unga att utveckla sitt eget skapande. Kultur hjälper till så att inhämtningen av kunskap förbättras för eleverna i skolan. Kulturen ifrågasätter normer. Kulturen inspirerar och är sinnlig, upprorisk och tankeväckande. En värld utan kultur vore en mörk och tung värld, i mitt tycke en värld svår att leva i. För är det glädjande att konstatera att Skapande skola har möjliggjort för nästan 300 000 elever att delta i alla möjliga former av kulturella aktiviteter, med ett ökat utbyte mellan lärare och kulturlivet till stor fördel för alla parter. Massor av dessa elever har själva varit delaktiga i att planera projekten. Utvecklingen följs kontinuerligt. Regeringen inrättade Skapande skola. Grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola omfattas. liberalerna har drivit att Skapande skola även ska inkludera förskolan. Vi vill att också gymnasieskolan ska vara med och gärna också förskolan. Sammantaget finns en stor positiv vinst för alla aktörer i Skapande skola som ska fortsätta. Musik- och är en nationalskatt. Det har konstaterats . Massor av oss har fått ta del av musikens och sångens värld genom att gå på . Själv tyckte jag att det var lite konstigt att börja med blockflöjt för att få ta pianolektioner, men det finns säkert en pedagogisk tanke med det. I vilket fall som helst har man sedan min barndom utvidgat skolan till att också omfatta annan estetisk verksamhet. Det är att konstatera, vilket oppositionen gör i olika motioner, att det förekommer stora skillnader i avgifter kommunerna emellan. Detta är givetvis inte till fyllest. För liberalerna är det viktigt att alla ska kunna ta del av olika samhälleliga institutioner och att detta ska erbjudas jämställt i hela landet det må vara utbildning eller vård och omsorg med mera. Musik- och är, som vi också har konstaterat, en angelägenhet. Detsamma gäller de motioner som har lagts om fritidsgårdar och mötesplatser för unga. Även detta är en sak där kommunala beslut avgör vad som finns att tillgå vad gäller mötesplatser och även bestämmer avgifter för musik- och . Man måste också se till att köerna är överkomliga, för tillgänglighetens skull. Det kan vara så att man har låga avgifter men jättelånga köer, och då blir det i alla fall ingen tillgänglighet för de här barnen och därmed ingen delaktighet. Har man åsikter om hur dessa saker sköts i vårt land bör man gå till sina partivänner på plats i kommunerna och uppmana dem att driva de här synpunkterna. Det är faktiskt inte bara i allianskommuner som det förekommer olika avgifter eller att det möjligen saknas mötesplatser för unga. Vad gäller kvalitetssäkring av anser liberalerna att det ska inrättas ett nationellt som, med överblick över hela landet, kan sprida goda exempel samt samla statistik och till exempel skapa handlingsprogram för basalt innehåll med mera, som ett slags nationell strategi. har fenomenet näthat dominerat, nu senast i med tragedin att en tonårig flicka förmodas ha tagit livet av sig på grund av hot och trakasserier på nätet. Vi måste alla inse att de vidriga påhopp som vi faktiskt får höra talas om och de fruktansvärda konsekvenser som vi tar del av, som detta sorgliga med en ung människas självmord, bara är toppen på ett . Barnens Rätt I Samhället, , har deklarerat att problemet bara ökar. Det som finns förebyggande på nätet är gott och tacknämligt, bland annat nätvandrare. , som bildades , har bland annat fått i uppdrag av regeringen att genomföra en studie av hur antidemokratiska budskap sprids på nätet och hur unga kan stärkas och skyddas mot sådana budskap. Det ser jag fram emot. har tagit fram grundläggande krav som ska ställas på sociala sajter som vänder sig till barn och unga. Regeringen har även givit i uppdrag att tillsammans med bland andra och göra en studie av barns och ungas användning av nätets mötesplatser ur jämställdhetsperspektiv. Syftet är att få fram hur villkoren ser ut för flickor och pojkar på nätet. Redovisning ska ske detta år, 2013. Jag vill passa på att påpeka att när det gäller nätet är det förstås ett stort samhälleligt ansvar hur skolor med flera agerar. I flera fall har vi nu sett att man inte agerar, vilket bevisligen kan få katastrofala följder. Jag tycker att varseblivning och utbildning för vårdnadshavare och föräldrar vore en sund insats. Jag tror nämligen att vi är många som inte riktigt har grepp om vad barnen och ungdomarna håller på med när de är ute och surfar. Nästa steg vore att man tittar på hur kunskap kan spridas. Kommunerna bör också göra handlingsplaner eller nätpolicyer så att skolorna och det kommunala i övrigt vet vad de ska göra i detta sammanhang. Jag yrkar avslag på motionerna och bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde (FP), Per Lodenius (C) och (KD). 108 (S) replik: Som jag lyfte upp i mitt anförande har vi en reservation om utredning av musik- och , mycket därför att vi ser ett antal frågeställningar som man måste lyfta upp. En frågeställning lyfte jag upp i debatten med . Det är: Hur går det nu för musikskolorna när musik- och inte är någon skolform och därmed inte får någon lärarexamen? I många mindre kommuner är det delade tjänster, så att man är musiklärare på och jobbar i musik- och . Det blir ett problem , när man inte får en lärarexamen både för den regionala och för musik- och . I debatten sade att man jobbar med frågan. Då vill jag fråga , som har utbildningsminister: Hur går det med detta? Kommer vi att kunna fortsätta att utbilda lärare till den kommunala musik- och som även ska kunna jobba i ? 109 (FP) replik: Det hoppas jag verkligen. Där är tanken från att vi ska ha ett nationellt , där man ser vad som behövs i fråga om lärarinsatser och fortbildning för dem som ska fortsätta att vara lärare i musik- och . 110 (S) replik: Blev det alltså inte något mer konkret? har det gått , och fortfarande har jag inte sett något exempel på att man har presenterat ett förslag på hur det ska gå till. Det är faktiskt ett kommande, reellt bekymmer, om man inte kan fortsätta som . Det hörde vi när vi hade Smok på besök i utskottet, som presenterade precis detta. Utbildningsproblemet är ett reellt, stort bekymmer, och då förväntar vi oss att , som sägs ska värna utbildningsfrågorna, också kommer med ett reellt förslag om hur man ska möta detta. 111 (FP) replik: Diskussionerna fortsätter , och vi ska naturligtvis prata om detta mer. Men just nu kan jag inte svara på din fråga. Jag har inget konkret att komma med. Det är naturligtvis en otroligt viktig fråga, och vi värnar verkligen om detta med musik- och i hela samt också Skapande skola, som på något sätt har en del i detta. Många elever får ju ta del av kulturskapande på ett helt annat sätt än förut. Det har man dessutom inte kunnat göra före starten . Det är ett mycket fint tillskott som vi är mycket stolta över, så vi fortsätter med det också. 112 (MP) replik: Tack så mycket för ditt anförande, ! Jag hade tänkt ställa den fråga som du svarade på, att vill ha ett nationellt för musik- och . Det har ni drivit tidigare. Det var intressant att höra att ni tycker det fortfarande. Jag undrar då om ni verkligen driver det i alliansregeringen. Jag har inte hört det sedan före valet. säger du att det är en angelägenhet, och du bollar över många av de utmaningar som man står inför inom den kommunala till kommunerna igen. Jag undrar hur man tänker inom . Antingen tycker man på allvar att det finns ett bekymmer när de kommunala musik- och kulturskolorna nu spretar åt olika håll och en del minskar sina resurser medan andra väljer att satsa på dem. Vi ser att det spretar när det gäller lärarutbildningarna. Det behövs fler pedagoger för att möta upp de behov som finns. Ändå bollas allt detta tillbaka till kommunerna. Finns det ett genuint intresse från att lyfta frågorna till ett viktigare plan och ta tag i alla de utmaningar som vi har fått höra om från inte minst Smok, som besökte oss? 113 (FP) replik: Det är naturligtvis jätteviktigt för oss. Vi kommer att ha med det i vårt partiprogram. Då blir det mer en nationell syn på hur man ska göra med . Jag kan personligen tycka att det är ganska trist när det inte är exakt rättvist i alla kommuner. är det ju, som vi konstaterar, en angelägenhet, som mycket annat. Jag ser det som ett framtida arbete som vi ska fortsätta jobba hårt med, och det ska givetvis alltid finnas kvar så att våra barn och ungdomar kan ta del av detta fina. Det är jätteviktigt. (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SfU6 Rehabilitering tillbaka till arbete Kammaren biföll utskottets förslag. SkU18 Mervärdesskatt Punkt 1 (Skattesatser) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 21 för res. 1 20 för res. 2 248 avstod 60 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 233 för utskottet 20 för res. 1 35 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 91 M, 16 FP, 20 C, 16 KD För res. 1: 20 MP Avstod: 19 SD, 16 V Frånvarande: 22 S, 16 M, 5 MP, 8 FP, 3 C, 1 SD, 3 V, 3 KD Punkt 4 (Andra frågor om mervärdeskatt) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 233 för utskottet 20 för res. 4 36 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 S, 91 M, 16 FP, 20 C, 16 KD För res. 4: 20 SD Avstod: 20 MP, 16 V Frånvarande: 22 S, 16 M, 5 MP, 8 FP, 3 C, 3 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU20 Skatteförfarande och folkbokföring Punkt 1 (Skatte- och avgiftskontroll övergripande frågor) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP) 3. res. 2 (V) Förberedande votering: 111 för res. 1 16 för res. 2 162 avstod 60 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 163 för utskottet 110 för res. 1 16 avstod 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 16 FP, 20 C, 20 SD, 16 KD För res. 1: 90 S, 20 MP Avstod: 16 V Frånvarande: 22 S, 16 M, 5 MP, 8 FP, 3 C, 3 V, 3 KD Punkt 14 (Skydd för folkbokföringsuppgifter) 1. utskottet 2. res. 9 (S, V) Votering: 183 för utskottet 106 för res. 9 60 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag.