prot · H009132 · 2013-08-15 00:00:00 — Jag vill ändå, stilla och lugnt, påpeka att vi självklart kommer att ha överläggningar både på vår sida vi träffas lite nu och då och kanske framför allt inom EU vad gäller införandet av regler med målsättningen att vi, så långt det är möjligt, ska ha samma förutsättningar och villkor eftersom vi nyttjar samma vatten. Men eftersom inte är medlem i Europeiska unionen kan det bli olika regler. Jag måste göra denna distinktion så att vi inte tror att vi behärskar också det norska fisket vad gäller att sätta upp regler för vatten som vi nyttjar gemensamt. Jag måste återigen upprepa att min målsättning i de diskussioner som förs både nationellt och inom EU är att vi ska ha likvärdiga krav på och likvärdiga villkor för våra fiskare i de olika medlemsstater som fiskar i samma vatten. Jag vill också återigen påpeka att jag ser det som mycket viktigt att vi tar hänsyn till den personliga integriteten när det gäller den dokumentation och övervakning som sker, i det här fallet för yrkesfiskarkåren, och ser det som prioriterat i diskussionerna. har vi fått ett antal förslag från vår myndighet kring hur dessa frågor kan hanteras nationellt. Vi studerar och bereder förslagen, och jag måste be att få återkomma när vi står i begrepp att fatta beslut. De gemensamma naturresurser som vi talar om här och som inte styrs av nationsgränser eller av att EU också har vad vi kan kalla en yttre gräns gör att vi måste ha gemensamma regler inom Europeiska unionen. Jag ser inget annat sätt att få de lika villkor som vi vill ha men också ett hållbart fiske, för det tror jag att vi alla vill ha. 22 (S): Återigen: Jag vet att är utanför EU, att vi inte alltid får samma regler som dem och att de har självbestämmande. Men ingår i EU, ingår i EU, ingår i EU, ingår i EU och så vidare. De fiskar också. är det faktiskt så nere i att svenska och danska fiskare inte får fiska i ett område, men tyska fiskare får det. Det är inte samma regler. Det är inte samma förutsättningar. Det är det jag menar med att vi ska ha samma regler. Vi ska komma överens om det. Det är viktigt med regional förvaltning. Det tycker ministern, regeringen och oppositionen. Men ska det vara en regional förvaltning är det precis som ministern säger , och är tydlig med: Reglerna ska vara likvärdiga för dem som fiskar i samma område. Det är jättebra att detta blir tydligt. Jag vill bara säga en sak när det gäller utkastförbudet. fick inte igenom utkastförbudet. Det blev undantag. Ministern gjorde så gott han kunde. Han hade hela bakom sig. Men det blev inget utkastförbud. Det finns undantag. Man får kasta ut en viss procentsats av fångsten. Det kanske gör det lite svårare att kontrollera. Det hade varit lättare om det hade varit noll. Men är det inte noll. är det en viss procentsats. Och vi får acceptera att det är det som man kom överens om. När det gäller kameraövervakning säger får vara en sista utväg med kameraövervakning. Vi socialdemokrater säger: För oss är det ingen utväg att sätta kameraövervakning på en yrkesgrupp på det vis som här föreslås. Det kränker integriteten, och det är en utopi att göra någonting sådant. Jag väntar på att ministern ska komma tillbaka till den här frågan. Men du ska veta att vi stöder det här med kontrollobservatörer, att man utvecklar någon generell regel för det. Det kan man göra. Det är ingen stor kostnad. Tack för en bra debatt! Tack för klargörande! 23 Landsbygdsminister (C): Låt mig återgälda tacket. Det är en angelägen och viktig fråga vi har diskuterat. Jag tror att alla som finns i den här kammaren vill ha ett hållbart fiske också . Med detta vill jag komma in något på den ytterligare fråga som har framställts här kring det stängda området i . Ja, detta har tillkommit just av skälet att vi vill ha ett hållbart fiske , och då vill vi skydda torskens reproduktion. Här gick vi före, och det gjorde vi därför att vi ville skydda torskens reproduktion och ha ett hållbart fiske . Vi gick före, och vi gjorde det för att tyskarna, som också har rättighet att fiska i det här området, har en ytterst liten procentandel av den rättighet som finns när det gäller att fiska i det här området. Därför brydde vi oss inte om att inkludera tyskarna i de diskussioner som fördes bilateralt mellan och och som sedermera, för övrigt, godkändes av Europeiska unionen. Men jag tycker att vi även där gjorde ett starkt och bra ställningstagande för fisken och för fiskarna . Vi vill, som sagt, ha ett hållbart fiske både nationellt och i alla EU:s vatten. Tack, herr talman, för en trevlig debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2012/13:485 om gröna näringar 24 Landsbygdsminister (C): har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta och vilka initiativ regeringen avser att ta för att lösa de akuta problem som de mjölkproducerande företagen står inför. Vidare frågar vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att inte forskning och försöksverksamhet inom växtodling och trädgårdsnäring ska utplånas i norra . frågar även vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att skapa en nationell strategi för de gröna näringarna och om regeringen är beredd att lägga fram ett sådant förslag för parlamentarisk behandling och beslut i riksdag. Låt mig börja med att säga att mjölkproduktionen är mycket viktig för landsbygden och inte minst i norra . Mjölkproduktionen sysselsätter direkt och indirekt ett stort antal personer. Jag är därför bekymrad över den besvärliga situation som många bönder nu befinner sig i. Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att förbättra villkoren för landsbygdens företag. Några åtgärder som kan nämnas är generellt sänkta arbetsgivaravgifter, sänkt restaurangmoms, sänkta köttkontrollavgifter, slopad handelsgödselskatt och ett intensifierat arbete med regelförenkling. Regeringens vision det nya matlandet syftar till att lyfta fram matens och råvarornas betydelse. Matlandet är strategin för att öka intresset för svensk mat för att långsiktigt öka efterfrågan, lönsamheten och därmed produktionen. Det norrländska jordbruket har speciella villkor på grund av klimatet och de långa avstånden. Därför finns ett särskilt stöd för jordbruket i norra , det så kallade Norrlandsstödet, som har stor betydelse för jordbruket i området. Stödet för mjölkproduktion, smågris, slaktsvin, ägg och potatis höjdes för att bättre utnyttja medlen och för att motverka minskningen av antalet företag och produktionen i norra . Regeringen har även anvisat särskilda medel till för växtförädling av grödor avsedda för framtida odling i och . Programmet som utarbetades i samråd med näringen har relevans för landets norra delar i varierande grad. finns också ett nordiskt samarbete i ett program för växtförädling för den nordliga regionen genom ett offentlig-privat partnerskap, så kallat PPP. Programmet har utvärderats och fått positiva omdömen. De nordiska jordbruksministrarna ser en stor nytta med nordiskt samarbete inom växtförädlingen och har beslutat om en fortsättning av programmet. EU:s gemensamma jordbrukspolitik har stor betydelse för lantbruket. Vi kommer att fatta ett antal beslut om det nationella genomförandet. Jag kommer att arbeta för att inom givna ramar se till att de besluten är de bästa möjliga för de aktiva lantbrukarna, och för mig är särskilt bönder med djur viktiga. Inom landsbygdsprogrammet finns många åtgärder för att förbättra jordbrukets konkurrenskraft, stärka landsbygdens tillväxt och utvecklingskraft och främja lantbrukarnas miljöarbete. Exempel på sådana åtgärder är investeringsstöd, stöd för kompetensutveckling, vall- och betesmarksersättningar och satsningar på bredband på landsbygden. Gemensamt bidrar dessa åtgärder till att förbättra förutsättningarna för mjölkföretagen och andra företag på landsbygden. Den konkurrenskraftsutredning som regeringen har tillsatt ska ta fram förslag till strategi och åtgärder för en framtida livskraftig jordbruks- och trädgårdsproduktion i . Utredningens uppdrag är att göra en ordentlig genomlysning av sektorn och att identifiera hinder och möjligheter. Utifrån detta ska värdefulla åtgärder föreslås. Forskning, försöksverksamhet och kompetensutveckling är områden där statens resurser spelar en stor roll. Det lovar gott att det finns ett brett intresse för de gröna näringarna i . Jag ser däremot inte någon anledning att föregripa resultat. För mig är det viktigt att se till att politiken skapar förutsättningar för tillväxt, framtidstro samt investeringar på lång såväl som på kort sikt. 25 (S): Först vill jag rikta ett tack till statsrådet för svaret, även om det var lite svepande och inte något särskilt tydligt svar på mina frågor. Men, herr talman, jag tror faktiskt att statsrådet har en uppriktig ambition att få kraft i de gröna näringarna. Han är ju lite grann den gamla sortens centerpartist. Tyvärr är de nu ganska få i , i alla fall i ledningen. Statsrådet har haft ansvaret för de här frågorna och är även lite av en veteran i regeringen när det gäller de här frågorna. Det är dock stor skillnad på ambition och genomförande; det är faktiskt två helt olika saker, och vi ser tyvärr fortsatt en mycket negativ utveckling på många områden inom de gröna näringarna särskilt och inte minst inom jordbruket. har antalet sysselsatta inom jordbruket minskat med hela 15 000 helårsarbeten, enligt . Det är av jobben som har försvunnit inom den näringen. I mitt eget hemlän har det försvunnit ännu fler jobb inom jordbruket det har minskat . Det är en allvarlig utveckling. Arbetstillfällen inom jordbruket har en väldigt stor betydelse för människors möjligheter att bo och verka på landsbygden. De gröna näringarna jordbruk, trädgård och skogsbruk har väldigt stor betydelse för en positiv utveckling på landsbygden. Särskilt viktiga är de gröna näringarna i den norra delen av varje bonde ger enligt beräkningar arbete åt ungefär tre personer. Det skapar väldigt mycket kringeffekter runt jordbruksföretagen. Det finns också en potential för betydligt fler jobb inom näringen. Vi har ungefär 400 000 arbetstillfällen som har anknytning till den gröna sektorn inom svenskt näringsliv. Sedan är det också så att vår självförsörjningsgrad när det gäller livsmedel är väldigt låg. Vi är det land i som har lägst självförsörjningsgrad inom livsmedel bara . Vi är väldigt beroende av import. Det är helt klart, herr talman, att det behövs krafttag och en förändring inom området. En viktig del av den gröna sektorn i norra är de företag som har mjölkproduktion som sin huvudsakliga verksamhet. Det är en bransch som har väldigt svag lönsamhet. Det är inte heller någonting specifikt för norra ; mjölkproduktionsföretagen har stora problem. Problemen är akuta, och de finns över hela landet. Vi ser det tydligt i antalet företag som lägger ned verksamheten. När det gäller forskning och utveckling är det givetvis oerhört viktigt att den finns också inom de här näringarna. Tyvärr har regeringen dragit ned de resurserna, och det har drabbat norra väldigt hårt. Det gäller exempelvis växtodlingsförsöken i i kommun de är i stort sett utplånade. Vi har faktiskt åtta växtzoner i vårt land. Om man inte bedriver forskning och växtodling i zonerna sex och sju kommer problemen för de företag som är etablerade i de områdena att bli förödande. Här har vi väldigt många jordbruksföretag. Det krävs också krafttag för att få en nationell strategi för jordbruksnäringen och de gröna näringarna, samt att man arbetar i stor politisk samverkan och får upp dem på agendan här i salen. Statsrådet, som har ambitioner det sade jag inledningsvis har dock fel politiska vänner. Om staden alltid går före landet blir det så att det inte blir mycket över till de gröna näringarna. Jag får återkomma till det i mitt nästa inlägg. 26 (FP): Det hände sig vid LRF-stämman, eller en tidigare föregångare till den, att två jordbrukare träffades i . Den ena var från söder om landsvägen, från , och den andra var ända uppifrån . Söderslättsbonden frågade var han kom ifrån och vad han sysslade med, och det var och jordbruk. Då frågade den första bonden på sin bredaste skånska: Så långt norrut? Kan det verkligen löna sig? Det är en intressant fråga. Vad är lönsamt över huvud taget? och så vidare har väldigt goda förutsättningar. När vi tittar på den fråga har tagit upp nu och även i tidigare motioner vet vi dock att EU:s stats- och regeringschefer kom överens om ett långsiktigt program för tidsperioden 20142020, samt de två pelarna. Vi får ändå konstatera att om någonting har varit lyckligt med den ekonomiska krisen i , herr talman, är det att stödet till jordbruket har minskat i andel. Man kan tycka att det är en väldigt dålig konsekvens för jordbruket, men det visar möjligen att det i har kommit en ny syn på vad som är viktigt att satsa på. När vi gick med i EU 1995 antog vi också det program EU har för självförsörjningsgrad för jordbruket. Vi måste konstatera att de ambitioner vi tidigare hade har kullkastats av att så oerhört mycket pengar har gått genom CAP till jordbruksstödet. Detta har gått ut över bland annat jordbruket i . I den meningen är det svenska jordbruket utomordentligt konkurrenskraftigt. Jag vet inte, herr talman, om det är någon mer än jag och talmannen som läser i MjU2 innan vi somnar, men vi som gör det vet att antalet jordbruksbönder har minskat väldigt kraftigt som antalet mjölkkor har ökat kraftigt . Produktiviteten i det svenska jordbruket är större . Dess värre räcker det till många fler munnar än vi är i det här landet. Självförsörjningsgraden för till exempel mjölk är eller högre. Därför måste vi fortsätta reformera. För att klara jordbruket i måste de nämligen få mer likvärdiga villkor, inte bara med avseende på hur man driver jordbruket utan också med avseende på avsättningsmöjligheterna och marknadsorienteringen. Här är det på det sättet att strukturomvandlingen i norra och andra delar av kommer att fortsätta så länge vi, trots vad EU säger, har snedvridande inkomstförhållanden i stora delar av . Därför är det mycket viktigt att vi kan fullfölja regeringens linje alla partier står bakom den att satsa mer på gårdsstödet och arealstödet och mindre på direktstödet. Detta är den viktigaste strukturella frågan för det svenska jordbruket. Det är nämligen väldigt konkurrenskraftigt sett ur produktionssynpunkt. 27 Landsbygdsminister (C): Jag är precis som oroad över att den svenska jordbruksproduktionen totalt sett minskar. Jag ser möjligheter att öka den svenska jordbruksproduktionen inom vissa grenar och branscher dessutom riktigt mycket. Vägen till att få den ökade produktionen och därmed fler jobb, levande landsbygdsområden och fler förädlingsföretag som kommer efter den egentliga bondeproduktionen är att vi har en god konkurrenskraft och lönsamhet i en verksamhet. Jag ser alltså en möjlighet till detta. Det är skälet till att regeringen har tillsatt det vi kallar . Det behövs nämligen ytterligare åtgärder. Konkurrenskraften är alltså nyckeln till att värna jobben och skapa de nya jobb vi behöver i många, för att inte säga alla, delar av vårt land. Låt mig då ställa frågan: Vad har de åtgärder gjort som redan är vidtagna? Ja, vi kan konstatera att till exempel antalet livsmedelsföretag har växt. Vi har ett stort antal nya så kallade småskaliga slakterier i skilda delar av vårt land. Varför är det då så att sysselsättningen inom den direkta jordbruksproduktionen på många områden har minskat? Jo, det finns en naturlig utveckling, att företagen växer för att skapa rimlig lönsamhet och konkurrenskraft. Man rationaliserar helt enkelt. Det är inget unikt vad gäller bondeproduktionen, utan så har det i stort varit och är fortsatt i alla branscher. Det gäller skogen och järn-, stål- och malmindustrin. Alla rationaliserar för att skapa bättre konkurrenskraft gentemot omvärlden och bättre lönsamhet i sina större och mindre företag. Vad är det då som har gjort att vi har den tillväxt som vi faktiskt har i livsmedelsföretagen, som för övrigt ofta är lokaliserade till landsbygden? Jag ska igen nämna några åtgärder som är viktiga, som jag ser det. Vi har sänkt arbetsgivaravgiften. Vi har sänkt egenavgifterna med . Vi har avskaffat företagarnas medfinansiering i sjukförsäkringen här handlar det ofta om enpersonsföretag vilket är en viktig åtgärd. Vi har sänkt bolagsskatten men också expansionsmedelsfondskatten, som är en viktig del av den beskattning som man har i stora likväl som i mindre företag, som bondeföretagen ofta är. Vad är då, herr talman, svar på de här frågorna? Jo, man vill ha en utveckling genom ökad och ny straffbeskattning på landsbygdens verksamheter. och hans parti föreslår en kilometerskatt som man har döpt om till vägslitageavgift. Hur tror att detta påverkar hämtningen av mjölk, med de avstånd som vi har i vårt land? Ja, det blir högre kostnader. Hur tror att antalet landsbygds- och bondeföretag ska öka med en återinförd straffbeskattning på handelsgödsel, som Socialdemokraterna föreslår? Hur tror att antalet djur ska kunna öka i vårt land när och hans parti vill återinföra den så kallade besiktningsavgiften för landets slakterier, som ni har i ert budgetförslag? Jag vill gärna ha svar på dessa frågor. 28 (S): Jag vill först säga till statsrådet att när vi får en annan regering får också han interpellera och ställa frågor, så det går alldeles utmärkt att återkomma. Jordbruket och landsbygden är väldigt beroende av samhällsutvecklingen i övrigt, inte bara de specifika stödåtgärderna. Det måste finnas en fungerande hemmamarknad. Det är väldigt tydligt när det gäller företag, oavsett vilken näring det är, att hur hemmamarknaden kan bidra också visar på hur bra det går för ett företag. Även jordbruket är väldigt beroende av en hemmamarknad. Om hälften av landets kommuner, inbegripet många landsting, har röda siffror, hur är då förutsättningarna att prioritera att köpa in mat av hög kvalitet producerad med högt djurskydd, det vill säga svenskproducerad mat? Det blir inte helt enkelt. Många kommunföreträdare försöker att prioritera, men de ekonomiska ramarna innebär väldigt tuffa krav och gränser. regerings misslyckande när det gäller arbetslösheten övervältrar väldigt höga kostnader på kommunerna, och det påverkar också jordbrukets lönsamhet. Ett annat område är statsbidragssystemet. Här föreslår regeringen att det tillförs 1 000 miljoner i nya pengar till systemet och att de delas ut till de tio rikaste kommunerna i landet. Det är klart, herr talman, att landsbygden och jordbruksnäringen kommer i kläm när man gör en fördelning på det här sättet. Det här är ingenting som vi socialdemokrater ställer upp på. Det behövs en helt ny politik för mat och jobb. Andra sjuklöneveckan, som vi föreslår att företagen ska befrias från, gäller också jordbruksföretagen i allra högsta grad. Var står regeringen i den frågan? Vi kräver också en mer aktiv jobbpolitik även för landsbygden och livsmedelsproduktionen. Vi har en idé om en helt ny samverkansform där regeringen tillsammans med näringen bildar ett bolag som skulle kunna verka för svensk mat. Det behövs stöd och stimulans till utveckling och lansering av varumärken med svensk livsmedelsproduktion som råvara. Det behöver utvecklas pilotanläggningar för innovationer och effektiva och höga miljökrav utan att djurskyddet försämras. Vi vill satsa mer pengar än regeringen på forskning och utveckling inom gröna näringar. Det är också oerhört viktigt att vi får en gemensam strategi för livsmedelsproduktion och för de här näringarna i och att den förankras parlamentariskt. Jag sade i mitt förra inlägg att statsrådet har ambitioner men att han rör sig med fel vänner. Om vännen och chefen far till EU och förhandlar bort 500 miljoner i landsbygdsprogrammet är det klart att det får effekt. Om vännen, som är partikamrat, struntar i att säkerställa mobiltelefonitäckning på landsbygden drabbar det de gröna näringarna och omöjliggör för många att verka ute i de glesbebyggda områdena. Att partivännen inte gör någonting för att man ska få bygga i strandnära lägen det går bra i storstäderna men inte ute på landsbygden påverkar också de gröna näringarna. 29 (FP): I interpellationsdebatter granskas interpellationsställarens förslag. Detta var väldigt tydligt som statsrådet och var statsråd. De gick alltid till attack mot förslagsställaren, så statsrådet är i sin fulla rätt att göra det. Detta skiljer sig dock från som aldrig svarade på någon fråga. Låt mig dock återkomma till detta med EU. Sedan inträdde i EU 1995 är det på ett område som vi nästan inte kan föra en egen politik, och det är just på jordbruksområdet. Det högproduktiva svenska jordbruket har kommit i väldiga svårigheter genom att stöden till olika ineffektiva produktionsföretag i många länder har fått en överlevnadsgrad som inte alls motsvaras av den i . Det svenska jordbruket är väldigt högkvalificerat. Det kan symboliseras med att var av svenska folket jordbruksberoende i någon bemärkelse, och är vi nere i . EU-inträdet innebar att i stället antog den gemensamma jordbrukspolitiken. Det är klart att det är inom detta område som statsrådet har att agera. Också vi som stöder EU kan tycka att just på den här punkten, herr talman, har vi inte nått de framgångar som vi skulle behöva för att bland annat stödja jordbruket och de enskilda jordbruksföretagen effektivt i bland annat de norra delarna av samt även söder om landsvägen. 30 Landsbygdsminister (C): Låt mig konstatera att inte har ett enda svar på vilka fördelar en mjölkproducent i eller skulle ha av införandet av en vägslitageavgift. Han har inte ett enda svar på varför ett återinförande av straffskatten på handelsgödsel skulle ge en ökad produktion och mer sysselsättning. Han har inte ett enda svar på varför en återinförd högre besiktningsavgift vid slakterierna skulle ge en ökad produktion. Mitt påstående, efter de uteblivna svaren, är att dessa saker starkt skulle motverka en ökad produktion, ja, till och med påskynda en nedgång, en avveckling av många större och mindre bondeföretag speciellt i de norra delarna av landet eftersom avstånden där är så stora. Därmed skulle det jag kallar kilometerskatten starkt påverka bondeproduktionen i dessa delar av landet i negativ riktning. Jag har introducerat Matlandet . Jag har gjort det bland annat för att jag vill ha en ökad primärproduktion men också ökad sysselsättning i livsmedelssektorn totalt sett i alla delar av vårt land. Hur kan Matlandet påverka primärproducenterna? Jag ser två sätt. Det ena handlar om att kapa kostnader. Vi har vidtagit en del åtgärder för att kapa kostnader. Två har jag nämnt specifikt i mina frågor till , nämligen borttagandet av handelsgödselskatten och nedsättningen av besiktningsavgifterna vid landets slakterier. Det finns också andra saker som är gjorda för att underlätta för en ökad produktion i vårt land. Därtill vill jag och regeringen med Matlandet öka handeln genom att också exporterar mer mat än vad vi gör . Vi anslår till exempel för att underlätta för livsmedelsexporten vilken ökar trots att i stort sett all annan svensk export står stilla eller till och med går tillbaka i den globala lågkonjunktur som vi är inne i. De stöd som har givits för upprättandet och uppbyggandet av småskaliga slakterier har gett en stor ökning av antalet slakterier i vårt land. Det är betydelsefulla arbetsplatser, men det är också av betydelse för djurvälfärden i . Många av dessa åtgärder har givit sådan effekt totalt att vi har en tvåsiffrig procentuell ökning av antalet livsmedelsföretag i vårt land. Det är företag som ofta är lokaliserade mycket nära primärproduktionen, alltså bondeföretagen i . Det är ytterligt viktiga arbetsplatser för att landsbygden ska fortsätta att utvecklas. 31 (S): Jag ställde tre frågor i min interpellation till statsrådet, men trots att han har ett departement med flera hundra tjänstemän svarar han inte på någon av frågorna. Däremot ställer han en massa frågor till mig. Dessa ska han delvis få svar på av mig . Han får också interpellera när vi har bytt regering, för då kommer han att få rejäla svar.