prot · H10940 · 2013-12-05 00:00:00 — Det är nämligen inte bra för någon – det är inte bra för den som behöver komma in på arbetsmarknaden, det är inte bra för konkurrensen och det är inte bra för samhället i stort. Nyanländas inträde på arbetsmarknaden 74 (M): Min fråga är riktad till och handlar om senaste rapport om nyanländas möjlighet till subventioner. Där kommer man fram till att en oerhört hög procentandel av den andel nyanlända som får instegsjobb och därefter nystartsjobb hamnar i heltidsarbeten utan subventioner. Problemet är att det inte är så många som erbjuds denna goda kedja, utan de kanske bara erbjuds ett instegsjobb, ett nystartsjobb eller – oftast, faktiskt – inget alls. Min fråga till är hur han ser på saken och vilka åtgärder han vill se för att få detta på plats. 75 Statsrådet (FP): Jag tackar för frågeställningen. Låt mig börja med att säga att det ibland är en diskussion om just instegsjobben och nystartsjobben, och bland annat när vi nu pratar om det nya etableringssystemet rapporteras det att det inte är riktiga jobb när någon kommer in på instegsjobb och nystartsjobb. Låt oss påminna oss om att man när vi har den typen av subventioner får en lön att leva på, kommer till en arbetsplats, träffar människor och kommer in i det svenska samhället. Jag delar alltså frågeställarens engagemang i frågan. Vi ser också i att det ger effekt framför allt för nyanlända. Ska vi sedan beskriva hela rapporten är det också så att man säger att det är svårt att beskriva den exakta effekten. Slutsatsen är dock att det får effekt. Det jag funderar på, och det vi behöver titta på framöver, är hur vi kan öka det som faktiskt fungerar. Då tror jag att det är lite svårare för små- och medelstora företag att förstå de här systemen. Det är lättare för större företag. Där behöver vi bli bättre på att använda oss av fler arbetsgivare. 76 (M): Jag tackar för svaret. Jag kan gå igenom egen statistik. Det är nämligen så att av dem som hade haft både instegsjobb och nystartsjobb hade ett heltidsarbete utan statlig subvention 2012. Det är alltså en extremt hög andel som får ett riktigt jobb genom att ta del av den goda kedjan. Därför är det såklart glädjande med ert engagemang. Frågan är dock: Är det Arbetsförmedlingens metodik som behöver förändras, så att fler hamnar i arbete och fler sådana här jobb helt enkelt raggas fram, eller är det så att subventionerna i sig måste förenklas så att instegsjobbet kanske blir som nystartsjobbet – någon form av rättighet man alltid bär med sig? 77 Statsrådet (FP): Det finns säkert anledning att se över hur de här jobben fungerar som bäst. Min bild är att de framför allt är lite okända och att de ibland upplevs som lite krångliga av arbetsgivare. Vad vill jag säga med det? Jo, jag ser ju hur det fungerar när nyanlända kommer till : , till exempel , är rätt bra på att använda det här som ett sätt att sänka trösklarna. Man vågar anställa någon som är ny i , och man öppnar upp en arbetsmarknad. Det slutar väldigt ofta i en anställning. möter jag, om jag nu ska beskriva hur vardagen ser ut, små och medelstora företag – i synnerhet små – som känner att de inte fattar regelverket. Där är det klart att det också ligger på Arbetsförmedlingen och på oss som politiker att förklara det. Det vi kan konstatera är att det här är en åtgärd som fungerar och som vi behöver använda i högre grad. En annan sak vi kan konstatera när det gäller utrikes födda på svensk arbetsmarknad är att vi har fått ett dramatiskt genombrott i den meningen att över 150 000 fler utrikes födda jobbar än 2006. Det är en kraftig förändring av svensk arbetsmarknad. Sedan: När något fungerar brukar det sprida sig efter hand, och det är i sig positivt. 78 (S): Min fråga går till i hans egenskap av kommunminister. Vi har diskuterat fallande resultat i svensk skola mycket. I den allmänna debatten anses det väl att marknadsorientering och segregation, men också resursbrist, samverkar till detta. Resursbrist kan uppstå om man sänker skatter och tappar resurser eller om resurser drivs ut ur verksamheten genom vinstuttag i de privata skolföretag som har etablerats. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet och regeringen att vidta åtgärder för att förhindra riskkapitalbolag och vinstuttag i skolor i den kommunala sektorn? 79 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. Låt oss först och främst konstatera att det är glädjande att Alliansen och Socialdemokraterna är överens om friskolereformen så att man där inte har någon skiljelinje oss fem partier, och även , emellan. Regeringen har tillsatt en ägarprövningsutredning som kommer att lämna sitt förslag . Just nu bereds i eventuella tilläggsdirektiv till denna ägarprövningsutredning. Vi har funnit att det sker en prövning av ägarna om man ska starta en bank i men att det inte sker någon prövning av ägarna om man startar en vårdcentral eller ett sjukhus. Detta är en orimlig hållning, och därför har vi nu tillsatt en ägarprövningsutredning. Jag ser fram emot resultatet samt eventuella ytterligare resultat beroende på när vi kommer med våra tilläggsdirektiv. 80 (S): Jag konstaterar att det inte ges något som helst besked utan bara svulstig retorik. Jag har diskuterat frågan i kammaren med statsrådet vid ett flertal tillfällen. Inledningsvis var han mycket aggressiv och menade att det väl går lika bra att tjäna pengar på att bedriva skolverksamhet som på att bygga hus eller någonting annat. Sedan gick det , och det var en upprörd debatt. Då står i televisionen och säger att riskkapitalbolag ska stoppas inom sektorn. har svängt åt ytterligare ett annat håll. Man försöker anpassa sig efter ett slags förment opinion och inte en verklighet som handlar om att säkerställa resurser till svensk skola. Jag tycker att det är djupt beklagligt att ni inte kan formulera en politisk linje som sätter barnens bästa i första rummet. 81 Statsrådet (M): Jag är som sagt väldigt glad över att Socialdemokraterna och Alliansen är överens i frågan, och jag är säker på att delar min glädje. Min förhoppning är att vi kommer att fortsätta vara överens också efter det att har lagt fram sitt betänkande. Låt mig till detta tillägga att det inte är säkert att det är till gagn för kommunernas ekonomi att höja skatterna. Vad alliansregeringen har lyckats göra är att sänka skatterna genom jobbskatteavdragen och ändå öka möjligheterna för kommunerna och deras verksamhet. De offentliga utgifternas andel av bnp har inte förändrats . Det beror på att 200 000 nya människor är i arbete och skickar in pengar till statskassan, vilket både jag och säkert är glada över. 82 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed är frågestunden slut. Jag tackar deltagande statsråd och ministrar. 7 § (forts. från 5 §) Rättsväsendet (forts. JuU1) 83 (C): börjar vi om igen, känns det som. Det här är alltså debatten om budgetpropositionen och rättsväsendets pengar, hur mycket pengar som ska gå till varje myndighet . Vi behandlar ca 170 motionsyrkanden. I betänkandet finns också 65 reservationer, men inte på en enda punkt finns det en majoritet mot regeringens politik. Före frågestunden fick vi höra oppositionens svartmålning av , av svenskt rättsväsen och också av enskilda personer som bor i . hoppas jag att vi kan ha en mer balanserad debatt och en mer nyanserad bild av svenskt rättsväsen. I budgeten anslås som fördelas mellan polis, åklagare, domstolar, kriminalvård och alla de andra myndigheterna inom rättsväsendet. Det är mer än mer än när Alliansen tog ansvar för det här landet 2006. Vi har alltså ökat rättsväsendets resurser med över 10 miljarder . Och många andra politikområden har fått den typen av tillskott . Det visar hur högt vi prioriterar medborgarnas trygghet. Resurserna har i stor utsträckning gått till att förstärka polisen, eftersom vi 2006 tog över med en klart eftersatt polis. Trots att det varit en stor befolkningsökning och en kraftig ökning av antalet anmälda brott hade inte antalet poliser ökat. Tvärtom hade antalet poliser och civilanställda inom polisen minskat med socialdemokratisk regering. har vi ökat antalet poliser med ungefär 2 500, och vi har ökat antalet civilanställda inom svensk polis med ungefär 1 300. Det har varit en oerhört viktig faktor för att kunna minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Har vi då lyckats med detta? Ja, det skulle jag vilja säga att vi till största delen har gjort. Vi är absolut inte nöjda med allting. Det finns fortfarande stor förbättringspotential, inte minst inom polisens utredningsverksamhet. Jag tycker ändå att det är viktigt att betona att den faktiska brottsligheten i minskar, enligt de undersökningar som görs av bland annat , Brå. Färre människor i utsätts för brott. Det är en mycket positiv utveckling. I den stora nationella trygghetsundersökning som Brå också genomför svarar befolkningen att man känner större trygghet nu än vad man gjorde 2006. Det är också en mycket viktig utveckling, rent av central, för vår rättspolitik. Rättspolitiken går inte ut på att vi ska ha ett visst antal poliser. Rättspolitiken går ut på att skapa ett samhälle där medborgarna kan känna trygghet, där man kan gå ut och inte behöva känna sig rädd. Det är det vi vill uppnå. Har vi då enbart satsat på polisen? Nej, inte alls. När det gäller de procentuella anslagsökningarna ligger polisen faktiskt ganska långt ned, detta även om polisen har fått nästan 5 miljarder av de 10 nya miljarderna som vi har tillskjutit. Allra störst procentuellt tillskott av de budgetposter som vi behandlar, alltså inom rättsväsendets utgiftsområde, har rättsliga biträden fått. Det ska man komma ihåg när man hör påstående att regeringen inte skulle ha satsat på rättsliga biträden, rättssäkerhet och rättstrygghet. Därefter kommer , vars anslag har ökat med . Då ska man också komma ihåg att de har fått ett större ansvarsområde. Vidare har och Säkerhetspolisen fått i anslagsökningar. Kriminalvården och har fått i anslagsökningar. Även , och har faktiskt fått större procentuella ökningar av sina anslag än vad polisen har fått. Detta visar mycket tydligt hur vi har satsat på hela rättskedjan. Även om det är polisen som får mycket uppmärksamhet har vi satsat på hela rättskedjan. Det har vi helt enkelt gjort därför att rättskedjan inte är starkare än sin svagaste länk. I förra årets budget fattade vi ett historiskt beslut, nämligen att skapa en nationell polismyndighet i stället för dagens 21 länspolismyndigheter – en enormt stor omorganisation, förmodligen den största i Myndighetssverige . Och arbetet fortskrider. ska den nya organisationen i kraft. Med anledning av den nya organisationen för polisen fattar vi genom den här budgeten ytterligare två beslut som behöver fattas. Det handlar om att Säkerhetspolisen ska ombildas till en egen fristående myndighet, medan , , ska ingå i den nya nationella polismyndigheten. Bakgrunden är att och ligger under . Med den nya polismyndigheten kommer det inte att finnas någon rikspolisstyrelse, alltså måste de få en ny myndighetstillhörighet. har diskuterat frågan ingående och enigt kommit fram till att Säkerhetspolisen bör bli en egen fristående myndighet. fungerar i princip som en egen myndighet. Den allra minst ingripande förändringen är att göra den till en egen myndighet. Men även fortsättningsvis kommer det att krävas ett nära samarbete med den öppna polisen. Vad gäller diskuterades även om detta skulle bli en egen myndighet. Men en enig polisorganisationskommitté kom fram till att en sammanhållen process, från brottsplatsen till laboratoriet, fungerar bäst om SKL blir en del av den nya polismyndigheten. Utöver dessa två förslag finns det ytterligare två förslag i budgeten som berör rättsväsendet men som inte har med själva pengarna att göra. Det ena är en ändring i ordningslagen. Det andra, som jag tänkte börja med, är att ansökningsavgifterna i domstol bör höjas. Förslaget kom från början från som menar att avgiftsnivåerna inte har räknats upp på väldigt . Vi i har låga avgifter i ett europeiskt perspektiv, och det finns givetvis en tanke med det. Vi ska inte ha höga ansökningsavgifter som gör att medborgarnas faktiska möjligheter att gå till domstol försvinner. Det andra förslaget handlar alltså om en ändring i ordningslagen. Det innebär att den som anordnar en offentlig tillställning eller allmän sammankomst, till exempel en fotbollsmatch, inte ska vara ersättningsskyldig för polisens kostnader. Det är en fråga som har diskuterats väldigt mycket . Det började med att polisen började ta betalt, efter påtryckningar från . Egentligen har reglerna funnits länge, men polisen hade valt att inte fakturera sina kostnader. Man började fakturera för framför allt fotbolls- och ishockeymatcher som anordnades av idrottsaktiebolag. Vi har låtit två olika utredningar titta på frågan, och svaret var att det inte är alldeles enkelt att göra de här gränsdragningarna. För att komma ifrån det föreslås nu i budgeten att polisen får extra och att ersättningsskyldigheten tas bort helt. Det ska dock betonas att arrangörernas ansvar för att skapa trygga och säkra arrangemang inte försvinner. Man kan inte strunta i att ta eget ansvar och lita på att poliserna ordnar allt. Tvärtom kan klubbarna då även fortsättningsvis bli ersättningsskyldiga. Men utgångspunkten är alltså att polisen inte ska fakturera sina kostnader i samband med ordningshållandet. Lagändringen föreslås träda i kraft . Det är mycket snart. Jag vill slutligen säga något om de reservationer som finns i betänkandet. Det är intressant att se vilka som skriver reservationer tillsammans. Det finns 65 reservationer. Tar vi bort de 12 som står för finns det 53 på olika sätt rödgröna reservationer. Fast de är inte så rödgröna som man skulle kunna tro. Endast 8 reservationer av de 65 står Socialdemokraterna, och bakom tillsammans. Det är dessutom tämligen harmlösa reservationer. Det är 47 andra som har helt andra konstellationer. Det är ganska vanligt att S och V skriver reservationer. och tillsammans är också mycket vanligt. Det är värt att notera att Socialdemokraterna och inte har en enda reservation tillsammans. Det är två partier som i andra sammanhang numera försöker gå armkrok. Men just på det här politikområdet tycks det inte vara så. Det bekräftar också den verklighet som finns. Vi ser många reservationer från MP och V. och tycker ofta lika inom de områden som vi hanterar inom justitieutskottet, medan Socialdemokraterna står ganska långt ifrån. Frågan som jag och väldigt många väljare ställer sig är: Vilken politik på rättsområdet kommer ni att driva om ni vinner valet ? Vi redogör gärna och tydligt för vad vi vill driva för politik på rättsområdet. Men det tycks vara så att de rödgröna hoppas och önskar att väljarna ska köpa grisen i säcken och chansa. Detta är en för viktig fråga för att chansa. Ska vi gå tillbaka till en politik där polisstationer läggs ned och polisen centraliseras som vi såg under förra justitieministern tid? Är det vad vi kommer att få om det skulle bli en rödgrön regering? Vi har snart kämpat . Vi har lyckats vända trenden. Brottsligheten går ned, och medborgarna känner sig tryggare. Tänker ni ändra inriktningen på svenskt rättsväsen är jag övertygad om att väljarna vill veta det före valet. Med det yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 84 (S) replik: säger att han har lyckats vända trenden. Vilken trend menar han då? Det anmäls 200 000 fler brott än vad som var fallet 2006. Är det vad han menar med en trendförändring, från 1,2 miljoner anmälda brott till ungefär 1,4 miljoner anmälda brott ? Andelen uppklarade brott faller från 2012 och till . Var det att vända trenden, att ni skulle fånga färre bovar? Om det var att vända trenden får vi nog försöka åstadkomma ytterligare en vändning för att öka andelen uppklarade brott och bli bättre på att förebygga brott. Han säger att ni har lyckats. Om det är att lyckas, fru talman, vill jag inte vara med när ni misslyckas. Sedan kommenterar han detta med de rättsliga biträdena och den kritik som jag hade. Grundproblemet är att ni har lagt fram ett utredningsdirektiv som andas neddragningar för de rättsliga biträdena, försvarsadvokater och målsägandebiträden. Det har ni gjort mot bakgrund av att ni känner er alarmerade över kostnadsutvecklingen. Det är bara att läsa direktivet. Det är mycket tydligt att ni vill begränsa tillgången till rättsliga biträden. Ni diskuterar också hur ni ska kunna höja avgiften för rättshjälpen. Jag vill gärna ha ett svar från i dagens debatt. Kommer du att medverka till att försämra villkoren för målsägandebiträden och försvarsadvokater om ni klarar av att sitta kvar i regeringsställning? 85 (C) replik: Det känns lite konstigt att behöva stå här och berätta för justitieutskottets ordförande att statistiken över anmälda brott inte är samma sak som antalet brott som begås i samhället. Det är väldigt bra att fler anmäler brottslighet. Det har också funnits en rad kampanjer att man ska anmäla fler brott till exempel när det gäller mäns våld mot kvinnor. Det är väldigt bra att fler väljer att anmäla de brott som begås. Man kan titta på den statistik som tar fram. Man tillfrågar väldigt många människor och ställer bland annat frågan: Har du utsatts för brott ? Svenska folket svarar att de nu utsätts för färre brott . Det är ett väldigt bra trendbrott. Det är konstigt om inte justitieutskottets ordförande vill vara med om det trendbrottet. När det gäller rättsliga biträden är det klart att och gärna vill skrämmas och hävda att det kommer att bli neddragningar. finns det ingen budgetpost inom rättsväsenområdet, vilket jag också sade i mitt anförande, som har haft en sådan ökning . Det är en mycket snabb ökning. En ansvarsfull regering måste ställa sig frågan: Har de pengar som tillskjutits år använts på ett riktigt sätt? Det kanske finns de som har större behov än andra? Vi kanske behöver utöka resurserna för rättsliga biträden på vissa områden medan det kanske har blivit för mycket resurser på andra områden? Så bör en ansvarsfull regering hantera frågan när den ser att det är en snabb kostnadsutveckling, och det är också så vi gör. 86 (S) replik: Min fråga var: Kommer du att medverka till att försämra villkoren för målsägandebiträden och försvarsadvokater? Det är en mycket enkel fråga. Man kan svara antingen ja eller nej på den. I det direktiv som ni har lagt fram är ni mycket tydliga. Där säger ni att ni vill begränsa tillgången till försvarsadvokater och målsägandebiträden och att utredningen ska lägga fram förslag om det. Ni diskuterar hur ni ska kunna höja avgifterna för rättshjälpen. Vi socialdemokrater går i andra riktningen. Vi säger att målsägandebiträden bör komma in tidigare i processen just för att de ska kunna stödja ett brottoffer hela vägen igenom inför och under en rättegång. Det har vi lagt fram förslag om i den här kammaren, och har varje gång röstat nej. Han har röstat mot förslag som handlat om att utöka möjligheterna att få målsägandebiträde. När man sedan tittar på kostnadsutvecklingen är det som tydligen gör den borgerliga regeringen så alarmerad att kostnaden för rättsliga biträden har ökat med drygt 1 miljard , . Det är den kostnadsutveckling som ni blir så upprörda över att ni måste dämpa den på olika sätt. Jag tycker inte att det är särskilt konstigt att kostnadsutvecklingen ser ut så. Antalet mål i domstol har ökat och ambitionsnivåerna på området har också ökat. Det är mycket märkligt att en regering som gärna är med om att sänka skatten med inte bara 1 miljard utan 15 miljarder, som vi strax ska ta ställning till, är så oerhört snål med verksamheter som handlar om att stärka rättssäkerheten och brottsoffrens ställning. När det gäller skattesänkningar finns det alltid pengar för regeringen. Men när det gäller brottsoffer och rättssäkerhet är det snålhetens kalla lampa som lyser. 87 (C) replik: Det finns ingen som har så mycket pengar som Socialdemokraterna när de sitter i opposition. Det är kanske så det fungerar när man räknar dubbelt. Man säger: Vi ska inte ha jobbskatteavdraget. Sedan använder man de pengarna till något helt annat i sin budget. säger man: Får vi makten ska vi inte dra tillbaka jobbskatteavdraget. Först använder man dem en gång. Sedan finns inte de pengarna kvar. Man kan inte använda samma pengar två gånger. Det finns områden när det gäller rättsliga biträden där begränsningar säkert kan göras. Det är just därför vi tillsätter utredningen för att se: Finns de områdena? Finns det möjligheter där pengarna inte använts på ett korrekt sätt? Det kanske finns andra områden där vi säger: Vi kanske borde utöka möjligheten till rättslig hjälp. Det är just därför man tillsätter en utredning. En ansvarsfull regering ser över hur man använder pengarna. Ökningen är 1 miljard, men från vad då? Det är från ca 1 miljard tidigare. Det är nästan en fördubbling av pengarna, och de har ökat under ett fåtal år. Det blir lite märkligt när man hör vurmande för att advokater ska få bättre betalt. Det är kanske inte det som är det allra viktigaste. Om vi använder pengar till rättsliga biträden på ett felaktigt sätt ser jag hellre att vi använder dem till skyddade boenden, hjälp till brottsofferjourer eller någonting annat. Mer pengar till advokater känns inte som det allra viktigaste om vi ska stödja dem som har utsatts för brott. Resurserna ska användas på ett korrekt sätt, och då måste man också se över hur de används. 88 (V) replik: Det är väl bra om man tycker att pengar ska användas på ett korrekt sätt. Man kan också tillägga att man kan använda dem på ett effektivt sätt. Alla från oppositionen, S, V och MP, har sagt att vi inte tycker att man har fått så mycket verkstad av de pengar som man har tilldelat rättsväsendet. Jag skulle vilja fråga om det här med obligatorisk handledning för de nya poliser som kommer ut. Detta är en motion som har väckt i rad, men vi har inte fått något gehör för den. , som har tittat lite på det här, konstaterar när det gäller förstärkningen och följden av regeringens satsning att antalet brott har ökat . Det står också att man har haft ovanligt stora pensionsavgångar , vilket medför att andelen unga oerfarna poliser är stor. Jag menar att det är ett resursslöseri när det gäller de nya poliser som kommer in i yrket. Det är påfrestande, och det kan vara rent traumatiskt med olika upplevelser i olika fall. Varför har inte majoriteten sett till att de här unga killarna och tjejerna har fått en obligatorisk och bättre handledning? 89 (C) replik: Det är intressant att höra att Socialdemokraternas, och politik är att vi ska ha ett effektivare rättsväsen. Förlåt, men det tycker vi också. Det kanske inte är det som är den stora skillnaden i hur politiken utformas. Det är klart att vi vill ha ett effektivt rättsväsen; sedan är frågan hur man uppnår det. En av de viktiga frågorna nu är igångsättandet av den nya nationella polismyndigheten och att den får en bra start. Jag måste säga att vi fick en bra start i och med att har varit enig i precis hela genomförandet. Sedan är det beklagligt att till exempel inte kan stå kvar vid det man har sagt i . Det gäller till exempel utredningar av misstänkta poliser. Där säger en sak i utredningen och går med på att Riksenheten för polismål, som ligger hos åklagarna, ska finnas kvar på samma sätt som . Sedan säger de tvärtom i kammaren. Det blir inte lätt att hitta lösningar som har breda majoriteter eller där man är enig om man säger en sak först och en annan sak sedan. Det är klart att jag tycker att nya poliser ska få en god handledning. Man ska få det stöd och den hjälp som man behöver som ung polis. Jag kan berätta att vi i hade en internrevisionsrapport som visade hur man tar emot nya civilanställda. Det finns problem med det, och jag tror att det finns problem även med hur man tar emot nya poliser. Det är klart att det ska finnas en handledning, men jag tycker inte att vi ska stå i riksdag och bestämma precis hur polisen ska utforma sin handledning och hur den ska fungera. Det måste myndigheten själv klara av. 90 (V) replik: