prot · H00981 · 2013-03-20 00:00:00 — Dessutom vill vi ha en handlingsplan för minskad köttkonsumtion. Låt mig utveckla detta. Animaliekonsumtionen, det vill säga konsumtionen av kött, mjölk och ägg, bidrar till ungefär lika stora utsläpp som cirka fyra miljoner privatbilar. Nästan en tredjedel av hushållens utsläpp kommer från det vi äter, och här är köttkonsumtionen den dominerande faktorn. I så gott som alla andra sektorer i har vi beslut om minskade utsläpp, och vi har konkreta styrmedel för det, dock inte när det gäller det vi äter. Den svenska köttkonsumtionen har ökat med . Det är inte hållbart. lägger sig inte i vad människor har på tallriken, men vi vill att animaliesektorn ska ta sitt klimatansvar. Därför har och en gemensam reservation där vi föreslår ett nationellt mål för en minskad köttkonsumtion. Vi vill också ha satsningar på god, näringsrik och klimatvänlig vegetarisk mat. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 23. För att underlätta arbetet med att minska utsläppen föreslår vi rödgröna partier, S, V och MP, ett klimatpolitiskt ramverk. Detta har kommenterats tidigare av och , så jag ska inte gå in alltför mycket i detalj på det. Jag vill dock understryka att det är ett system som redan finns och fungerar i . är i full färd med att sätta upp en så kallad klimatbudget eller koldioxidbudget. Man kommer att ha ett separat råd som noggrant kommer att följa utvecklingen och ge konkreta förslag på minskningar om är på fel kurs i klimatpolitiken. tycker att detta är ett bra förslag. Det ska vara ordning och reda i klimatpolitiken. Därför vill vi ha en koldioxidbudget och ett så kallat klimatpolitiskt ramverk. Jag yrkar bifall till reservation 19, även om det redan har gjorts. Jag avslutar med att upprepa ett citat som jag har framfört i kammaren. Det kommer från chefsförhandlare . I klimatförhandlingarna i sade han: Om inte vi vem? Om inte nu när? Om inte här var? Detta apropå att det är här och som vi måste ta tag i klimatförändringarna. Det är här och som vi måste se till att utsläppen minskar. 33 (M): Jag tänkte börja i en lite mer positiv ton genom att konstatera att vi har haft en fantastisk utveckling . Vi har haft en otrolig ekonomisk utveckling och en globalisering som på olika sätt knutit människor och länder närmare varandra. Den ekonomiska utvecklingen och handeln har gjort att världen når FN:s millenniemål om halverad fattigdom i världen till . Många är de människor i världen som kan ta del av välstånd på ett sätt som vi i länge kunnat ta för självklart. Men problemen finns där såklart, herr talman. lever miljarder människor i fattigdom, och vi har ett fortsatt behov av en stark ekonomisk utveckling med nya jobb och nya möjligheter. Vi har också stora klimatutmaningar och andra miljömässiga utmaningar som kommer i spåren av en sådan utveckling. Vi måste bryta den trend som varit där global tillväxt knutits ihop med ständigt ökade utsläpp globalt och ständigt ökad användning av fossil energi. är och ska vara ett föredöme i klimat- och miljöpolitiken. Vi har visat att vi har kunnat kombinera en växande ekonomi med minskade utsläpp. Vi har bland de lägsta utsläppen i relation till vår ekonomi. Vi ligger också bra till när man jämför de utvecklade länderna inom . Mycket återstår dock. För att bidra till vår del av ansvaret har vi fattat beslut om en samlad klimat- och energipolitik i . Vi ska minska våra utsläpp i till 2020 relativt utsläppen i . Det är ett tydligt utsläppsmål kopplat till konkreta åtgärder, krona för krona och gram för gram, för att kunna nå det målet. Vi arbetar också med visionen om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030. Här tar vi oss an en av de stora, viktiga utmaningarna för . Vi har dessutom det långsiktiga klimatmålet, med sikte på 2050, om att inte ha några nettoutsläpp i och ett pågående så kallat färdplansarbete i detta. Tillsammans med dessa utsläppsmål, åtgärder och långsiktiga visioner och arbeten finns energipolitiken där vi vill hålla fast vid ett robust energisystem på tre ben med vattenkraft, kärnkraft och förnybar energi. Det är ett system som är i princip koldioxidfritt i produktionen. Till detta ska givetvis läggas ett fortsatt arbete för att få det nödvändiga på plats, nämligen en internationell överenskommelse med tillräckliga åtaganden om utsläppsreduktioner. Allt detta vill vi fortsätta kombinera med jobbpolitik och ordning och reda i svensk ekonomi eftersom dessa frågor så tydligt hänger ihop. Att vi tar ansvar för svensk ekonomi och jobbpolitik gör att , till skillnad från i stort sett varje annat europeiskt land, kan gasa i detta konjunkturläge. Vi har råd med viktiga välfärdssatsningar och en rejäl miljöbudget. Vi kan också göra viktiga framtidsinvesteringar, till exempel på forskningsområdet. Med den nya forskningspolitiken läggs på energiforskning . Fullt utbyggd kommer denna forskningspolitik omfatta 34 miljarder skattekronor . Det gör till ett av de länder i världen som satsar allra mest på forskning. Denna typ av framtidsinvestering är viktig för framtida jobb i och för svensk konkurrenskraft och avgörande för att klara viktiga klimatutmaningar och andra miljöutmaningar. Runt om i vårt land finns mängder av idéer, lösningar med mera som forskats fram. Jag tänkte passa på att fördjupa mig i tre exempel. Det första är ett företag som heter . Det erbjuder ljuslösningar som i ett slag minskar energiförbrukningen i växthus och minimerar det svinn som uppgår till kanske en tredjedel i den typen av växtodlingar. Och kanske viktigast av allt: Om deras lösning och deras konkurrenters lösningar förs ut på en världsmarknad kan man i ett slag minska utsläppen av koldioxid med tiotals miljoner ton . Visste ni att det används koppar till bottenfärg till båtar och fartyg? I huserar ett företag som heter . Baserat på forskning vid har de tagit fram och patenterat en lösning som de kallar för Selektope, något som de själva betecknar som en miljövänlig biocid. Det är ett lite konstigt begrepp. Poängen är i alla fall att det här till skillnad från koppar och andra lösningar på ett miljövänligt sätt kan hantera den svåra beväxning som finns på båtar och fartyg. I tester har de kunnat visa att lösningen klarar detta utan att ge negativa effekter på miljön. Man kan dessutom få en signifikant bränslebesparing och minskade utsläpp från sjöfarten, vilket ju är en av våra riktigt stora utmaningar. Idén med el från strömmande vatten är något som företaget arbetar med. En finurlig vinge som rör sig i vattnet gör att mer vatten kan strömma genom turbinen så att man får mer elektricitet. Deras lösning testas nu skarpt och ska köras ut i större koncept på den europeiska marknaden. Dessa tre företag som jag tog som exempel det finns naturligtvis många fler alltså Heliospectra, I-Tech och Minesto, är alla exempel på sådant som har kommit ur forskning. Jag tycker att det är viktigt att utöver siffror om 1,3 miljarder till energiforskning och att har en historiskt stor forskningsbudget också lyfta fram några konkreta exempel, för det är egentligen det som det handlar om i slutändan. Ska vi klara klimatutmaningen och andra viktiga miljöutmaningar är teknik, kunnande och nyttiggörande av det som kommer ur forskning en bärande och avgörande del för att möta detta och även en avgörande del i en ansvarsfull klimat- och energipolitik, naturligtvis jämte de politiska beslut vi redan har fattat och fortsatt måste fatta vad gäller utsläppsmål och åtgärder, som handlar om att på olika sätt ställa om jordbruk, transporter, bostäder och andra delar av vårt samhälle. Det handlar också om de internationella överenskommelser som vi naturligtvis måste få på plats. Vi har en fortsättning på Kyotoprotokollet. Vi har det viktiga och framgångsrika arbete som miljöministern gör med kortlivade klimatgaser, men långsiktigt behöver vi en rättslig överenskommelse med helt andra åtaganden än vad som är uppe på bordet och till diskussion. Sist och slutligen har vi naturligtvis vårt eget personliga ansvarstagande. Vi har gjort rätt mycket i . Vi har otroligt mycket mer framför oss. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. 34 (MP) replik: gav i sitt anförande några positiva exempel på företag som på basis av proffsig svensk forskning tar fram ny miljöteknik som kan vara en del av lösningen i omställningen till ett mer klimatsmart samhälle. Det finns många sådana goda exempel på företag i framkant. Men det är också företag som förväntar sig att vi politiker tar vår del av ansvaret och blir en del av lösningen. hade vi stora ekonomiska problem i . Politiker tog inte ansvar utan var alldeles för kortsiktiga. Då skapade man ett finanspolitiskt ramverk, en budgetlag, som alla i alla fall och några till står bakom. Detta har varit en stor framgångssaga som verkligen har bidragit till att få ordning på svensk ekonomi. Jag skulle därför vilja fråga om han inte tror att det skulle kunna vara en idé att ha något motsvarande på klimatpolitikens område, alltså ett klimatpolitiskt ramverk, en klimatlag där vi sätter ramarna precis som vi gör i budgetpolitiken. Självklart får varje parti fylla sin budget med vad de vill så länge plus och minus går ihop. Vi har de övergripande ramarna vilket innebär att vi inte får vara ansvarslösa och skjuta problemen , men sedan får vi utifrån politiska prioriteringar forma vår budget eller vår klimatpolitik på det sätt vi tycker är bäst. Det här har man gjort i , och fler länder är på gång. Är det inte dags att gör något liknande? 35 (M) replik: Jag skulle vilja påstå att vi har ett rätt solitt ramverk i . Vi har mål på kort, medellång och lång sikt. Vi har utsläppsmålen i . Vi har gemensamma beslut inom EU, och vi har långsiktiga visioner och arbete i kring fordonsflottan till 2030 och det långsiktiga målet till 2050. Efter att som myndighet har lagt fram förslag på hur vi ska kunna nå detta är det remitterat och bereds nu i . Med de etappmål som har fattat beslut om med konkreta åtgärder som lyfts fram tycker jag alltså att vi har ett samlat ramverk. Jag har naturligtvis, likt , tittat på det brittiska exemplet och deras lösning. Den är klart intressant, men den väcker också en hel del frågor. Vad händer efter 2030? Det har de inte riktigt svar på. Vad händer om man inte lever upp till det som är sagt i den klimatlagen? Det är för mig lite oklart, och då tycker jag att vi här och bättre kan följa upp det svenska ramverket som vi tydligt har med mål på olika tidslängder kopplat till konkreta åtgärder. 36 (MP) replik: Det är egentligen ingen brist på mål och visioner i svensk klimatpolitik, men ibland kan det vara lite otydligt vad de egentligen innebär. Vad är en fossiloberoende fordonsflotta? Det visste man inte när man satte upp målet. Det ska liksom tolkas efter hand. Det var samma sak med nettonollutsläpp till 2050. Man började med målet, och sedan ska man fundera på vad det innebär. Det kan vara en liten brist att man har målvisioner som man inte riktigt är överens om vad de innebär. Men även om man skulle vara överens om vad de innebär, vilket någonstans är steg ett, måste man också se till att politiken hänger ihop med de målen. Där brister det . Med den takt som regeringen håller i klimatpolitiken kommer vi att nå de långsiktiga målen om så där . Det är lite , tycker jag, och det tror jag nog att även tycker. Det är här vi behöver mer konsekvens. Det är det de har lyckats med i . De har skarpa åtaganden som innebär att om vi ska nå ett mål där borta måste vi ta de här stegen på vägen. Då får man ha tydliga utsläppsperioder med mål för varje utsläppsperiod som man måste hålla sig till. Det är inte så att någon kommer och rycker en i näsan om man misslyckas, men det blir ändå ett starkt politiskt åtagande där det blir väldigt pinsamt om man misslyckas, på samma sätt som det blir väldigt pinsamt om man bryter mot budgetlagen. Det blir ett mycket starkare politiskt åtagande än att bara ha fluffiga mål och visioner som inte förpliktar till någonting. Att ha den här stadgan i klimatpolitiken ger också större trygghet, inte minst för näringslivet. Det är därför de är så positiva i . De vet nämligen vad de kan räkna med. De vet att styrmedlen kommer att utvecklas, att klimatpolitiken kommer att se till att vi går mot en omställning och att det kommer att löna sig att göra klimatsmarta investeringar. Den tryggheten finns inte i , där det kan gå lite hur som helst med målen och visionerna. Därför vill jag än en gång fråga: Vore det inte bra för att ha ett ordentligt klimatpolitiskt ramverk i stället för lite oklara mål och visioner? 37 (M) replik: Jag tycker ärligt talat att vi har ett rätt tydligt ramverk i . Vi får heller inte glömma bort att det världen behöver är en rättslig överenskommelse med tillräckliga åtaganden om utsläppsreduktioner. Det är det samlade svaret för att klara utmaningen globalt, för den här utmaningen är global. Sedan handlar det om att vi utifrån detta gemensamt i och nationellt i måste bryta ned och se vad våra mål och åtgärderna kopplade till dessa mål är. Det har vi gjort inom de internationella förhandlingar som har varit. har fattat beslut om en samlad klimat- och energipolitik med utsläppsmål till 2020, med kopplade åtgärder krona för krona och gram för gram för att kunna klara det målet, en tydlig kontrollstation 2015 och naturligtvis en årlig uppföljning från och andra expertmyndigheter för att se hur vi ska klara vägen måste fler saker vidtas för att klara det målet? Detta gäller också om vi blickar framåt till 2030 med omställningen av transportsektorn och det långsiktiga målet 2050. Det är riktigt som säger att allt inte är definierat när det gäller detta. Alla åtgärder är inte på plats , men det är arbetet med hur ska ta sikte på 2050 med hjälp av olika åtgärder som pågår i utifrån förslag från bland annat . Då tycker jag att vi får en långsiktighet som kan riktas både till mig som enskild och till näringslivet och att vi också får det ramverk samlat och solitt som vi så tydligt behöver. 38 (V) replik: Jag har två frågor till . Den ena rör regeringens minskningsmål. Som jag sade i mitt anförande, och det är ingen hemlighet, så vill ni minska med varav en tredjedel, det vill säga ungefär , görs genom uppköp av billiga utsläppskrediter i andra länder. Det är inte bara jag som tycker att det här är en tveksam metod. Dels innebär det egentligen bara att man skjuter den stora klimatomställningen här på hemmaplan , dels innebär det en stor osäkerhet om de här projekten i sig verkligen kommer att leverera någonting. EU:s klimatkommissionär har tagit upp frågan . Och jag tror inte att det är någon slump att stora, viktiga länder som , och alla har bestämt sig för att göra sina utsläppsreduktioner på hemmaplan. De köper inte billiga utsläppsrätter. Jag skulle vilja veta om tycker att det blir fler eller färre klimatinvesteringar ifall en tredjedel av klimatmålet ska av genom uppköp i andra länder. Anser att det är ett säkrare sätt att arbeta, som regeringen gör, genom uppköp? Vore det inte säkrare ur klimatperspektiv att göra alla minskningar på hemmaplan? Det är bra att tar upp frågan om forskning och ny teknik, men där anser jag att regeringen totalt sviker på solenergiområdet. Solenergi är en teknik som håller på att växa . Vi ser hur det i andra länder är ett område som växer. Svenska företag flyttar tyvärr till exempelvis , där det finns en stor solenergimarknad. Men det gör det inte här i . Ni har exempelvis dragit in det riktade solvärmebidraget. Varför har ni gjort så? 39 (M) replik: Den typen av investeringar som gör, att bidra med pengar och teknik till andra länder, är en avgörande och viktig del i en ansvarsfull klimat- och energipolitik. Vi gör en majoritet av de saker som vi har sagt . Vi vidtar åtgärder i i snart sagt varje del i samhället, med omställning av transportsektorn, jordbruket och annat, och ungefär en tredjedel i andra delar av världen. Det är för att möta ett behov som finns i många länder av pengar och hjälp med teknik för att kunna anpassa och också minska utsläppen av växthusgaser. Jag skulle säga att det är en avgörande och viktig del i en ansvarsfull klimat- och energipolitik. Vi vill fortsätta att använda den typen av system, och vi ska göra det utifrån de FN-krav som finns på att det ska vara additionellt, hållbart och ge lokala arbeten. Då måste systemet naturligtvis utvecklas för detta. säger: Ska man inte göra allting hemma och nationellt? Nej, jag tycker faktiskt inte det. Det här är en internationell utmaning. Svaret måste vara att ansvaret är globalt. ska ta sin del av ansvaret genom att göra en majoritet av sakerna här hemma. Vi ska vara ett föredöme som land och visa på de möjligheter som finns och som vi har åstadkommit med en växande ekonomi och sjunkande utsläpp. Vi ska bidra med pengar och teknik till andra delar av världen. Men detta är ett samlat ansvar, och ska vara ett föredöme. När det gäller energifrågorna har valt en lösning med certifikatsystem för att på det sättet möjliggöra mer av förnybar energi och till detta historiskt stora forskningssatsningar för att få fram nya lösningar inom energi och andra områden. 40 (V) replik: Att köpa billiga utsläppskrediter i andra länder handlar inte om att hjälpa andra länder. Det är tvärtom så att de länderna hjälper er att nå ert minskningsmål. Vi i tycker att det är otroligt viktigt att vi har ett globalt samarbete. Det är därför som vi avsätter pengar till ett helt nytt additionellt klimatbistånd för att kunna hjälpa utvecklingsländerna. Vi gör inte, som ni gör, så att vi tar pengar från det ordinarie biståndet och sedan kallar det för ett klimatbistånd. Jag tycker inte riktigt att svarade på min huvudfråga, nämligen om det blir fler eller färre klimatinvesteringar här på hemmaplan ifall en tredjedel av klimatmålet ska uppnås i andra länder. För mig är det i alla fall helt uppenbart att när så mycket som en tredjedel av vårt klimatmål uppnås i andra länder skjuter vi den viktiga klimatomställningen . Jag tycker att länder som , och är viktiga referensländer i klimatpolitiken. Dessa tre länder har bestämt sig för att göra allting för att uppnå sina klimatmål på hemmaplan. När det gäller solenergin får den i praktiken inte ett öre, nästan ingenting, från elcertifikatssystemet. Så är det bara. Det är därför som det behövs ett riktat stöd till solenergin. Det finns ett solcellsbidrag, men det minskar ni . när intresset är enormt, när alla vill sätta upp solceller och bli egenproducenter av el, drar ni ned på bidraget . Och det riktade stödet till solvärmen har ni helt och hållet avskaffat. Flera företag inom den här branschen har gått i konkurs, därför att ni har fört en så dålig politik. Jag tycker att ni måste tänka om på det här området, så att inte fler företag går i konkurs eller flyttar till andra länder. 41 (M) replik: Vad världen behöver är en rättslig överenskommelse med tillräckliga åtaganden om utsläppsreduktioner. Vi får inte tappa det konceptet på något sätt, för det är det som världen behöver. Då ska naturligtvis ta en väldigt stor del av sitt ansvar, baserat på historik och annat, på det sätt som vi redan har gjort och på andra sätt. En viktig del i den här typen av förhandlingar handlar om förtroende och arbete länder emellan och mellan olika delar av världen. Där har agerat och ska fortsätta att agera. Ett exempel på det, herr talman, är det som har skett efter det möte som var i . Då talade man om snabbstartsfinansiering. är ett av få länder som verkligen har levt upp till det som vi har sagt. har bidragit med av EU:s samlade finansiering till detta. Vi sade 8 miljarder, och det blev som vi använde för att bidra i enlighet med vad vi hade sagt. Det skapar förtroende i de internationella klimatförhandlingarna. Vi har använt biståndspengar för detta, för vi tycker just att arbete med miljö och klimat ska gå hand i hand med utvecklingspolitiken. Inte sällan riktas den och även de flexibla mekanismerna in på just fattigdomsbekämpning kopplat till klimatanpassningsåtgärder, till exempel inom jordbruket. Jag ser det som fortsatt viktigt att bidra med kunskap och pengar till detta. Jag tror, herr talman, att jag och har lite skiftande syn i delar av klimat- och energipolitiken. talar om stora satsningar som han vill göra. Problemet är att de och ekonomin inte riktigt hänger ihop. Föreslår man uppemot 90 miljarder i skattehöjningar och gör det dyrare att anställa och att starta och driva företag kommer att tappa jobbtillfällen. Det tror jag inte riktigt kan gå hand i hand med den typ av satsningar som han här vill ge sken av att han tänker göra. 42 (S) replik: vill vara positiv. Och, visst, för all del finns det skäl att också vara positiv. Men framstår här som oroväckande nöjda. pekar på färdplanen som har tagit fram och på målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Men det betyder ju rätt lite om det inte är styrande, om politiken inte hänger ihop, om de konkreta åtgärder som behövs inte kommer på plats. Det var därför lite konstigt att i replikskiftet med ville ge sken av att det finns ett styrande ramverk på plats. Det finns det ju inte om man till och med fortfarande utreder vad målen innebär. Det jag menar, och som jag tror att vi är överens om i oppositionen, är att vi behöver ett ramverk som ger långsiktighet och styrning som gör att klimatpolitiken hänger ihop, och det finns inte på plats. Det fiffiga med ett sådant ramverk är att vi inte behöver vara överens om alla åtgärder, för det vet vi att vi inte är. Vi vill satsa på mycket av lokalt klimatarbete och koppla ihop det nationella och lokala klimatarbetet, en åtgärd som tillbakavisar. Detta behöver vi inte vara överens om, men vi skulle kunna komma överens om att sätta klimatpolitiken i ett ramverk som gör att det blir styrande för politiken. Menar att detta finns på plats? Om han inte gör det: Varför ska det inte finnas? 43 (M) replik: Jag skulle vilja säga att vi har ett ramverk för klimatpolitiken i med de utsläppsmål, etappmål och åtgärder som har fattat beslut om, med de presenterade visionerna till 2030 vad gäller transportsektorn och samlat det till 2050 så kallade färdplansarbetet. Det är riktigt att allt i detta inte är fullt ut definierat. Det är riktigt att vi inte har alla förslag till åtgärder på plats för hur stegvis ska kunna ta sig . Men jag ser framför mig att bland annat underlaget från , som har varit ute på remiss och som bereds i , senare kommer att koka ned till konkreta saker som ska göras. Rimligen sätts det också upp mål för på klimatområdet till 2030 och 2040, så att vi får en tydlig inriktning framåt. Det är något som jag skulle välkomna. Jag menar att det sammantaget ger oss ett rimligt regelverk med en långsiktighet vad gäller vart är på väg och kopplat till olika saker som vi behöver göra inom transport, jordbruk och andra delar av samhället för att kunna klara vår del av åtagandena. Vi får inte glömma bort att det ska göras en stor avstämning av det beslut fattade 2009 om en samlad klimat- och energipolitik. är det sagt att det ska göras när det gäller riksdagsbeslutet för att se vart vi är på väg, hur långt vi har kommit och om vi behöver vidta extra åtgärder för att klara våra mål till 2020. Regeringen kommer att återkomma i någon form vad gäller klimatpolitik och siktet framåt. 44 (S) replik: Jag tycker att svar visar att vi inte är överens om vad som behövs. Det som hänvisar till är inte den typ av ramverk som jag menar är nödvändigt för att komma till rätta klimatproblemen. Klimatpolitik är delvis ett område för sig där man kan koppla konkreta åtgärder till målen, men all politik behöver genomsyras av klimatarbetet för att vi ska kunna nå målen. Det är därför vi behöver den typ av ramverk som gör att alla förslag måste prövas mot klimatmålet. Anser inte att det är nödvändigt? I annat fall tror jag att han inte är överens med sina kolleger som sitter här och som om ska ge sin syn på klimatpolitiken. Jag kan inte låta bli att fråga om inställning till EU:s klimatpolitik.