prot · H10940 · 2013-12-05 00:00:00 — Har vi råd att bo, och var ska vi bo? Min fråga går till kreditmarknadsminister – jag ser redan att han reser sig. Härom veckan träffade jag en annan , nämligen . Han är andre vice ordförande i och är från . Han hade att förtälja att det är bostadsbrist i och att det är ett stort problem där. Så är det i många kommuner runt om i landet. Likväl är problemen allra störst i . Där stannar två bussar , och de som stiger av vid någon stolpe ställer sig alla frågan: Var ska vi bo i ? Trots allt som statsrådet gör för att förenkla byggregler och så vidare är min fråga till statsrådet: Vad kan vi göra för att få fler bostäder byggda på kreditsidan? Detta är nämligen ett jätteproblem. Det finns i grunden ingen annan lösning än att det byggs fler bostäder i vårt land. 45 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. Man skulle kunna säga att det inte är någon mänsklig rättighet att alla ska bo i även om jag inser att busslasterna är besvärande både för dem som är där och för andra. Förutom det gör har regeringen lagt fram förslag tillsammans med kranskommunerna om ett stort paket med tunnelbana till och andra platser som kommer att innefatta över 70 000 nya bostäder. Förutom detta har vi liberaliserat uthyrningen i andra hand vilket förbättrar situationen åtminstone i storstäderna, framför allt . Om vi ska ta lite av det håller på med tar det från idé att bygga ett flerfamiljshus till dess att spaden är i jorden. Det tar ofta sju i . Motsvarande process i tar ett till . Jag vet att statsrådet jobbar på flera fronter för att få ned och därigenom underlätta bostadsbyggandet. 46 (FP): Allt det där låter bra utom att det tar , för det är ett problem. De svenska hushållens skuldsituation är väldigt bekymmersam, och inte minst tar detta på mycket stort allvar. Jag vill fråga statsrådet om det finns flera metoder. Man skulle till exempel kunna tänka sig att öka rörligheten genom att sänka flyttskatten. Det är en metod. Man skulle kunna tänka sig en avgift på detaljplanelagd mark. har förslag för att öka bostadsinvesteringarna, som han anser är på en rekordlåg nivå. Att vi behöver öka bostadsinvesteringarna totalt sett gäller inte utan sedan ungefär . Hur ser statsrådet på olika möjligheter att via kreditmarknaden öka bostadsbyggandet? 47 Statsrådet (M): Såväl som vidtar ett antal åtgärder för att försöka dämpa hushållens skuldsättning. Jag anser att den är en av de stora obalanserna i svensk ekonomi. Vi har genom försorg sett till att bankerna har mer pengar. Inspektionen har ökat riskvikterna för att låna ut till bostadsinvesteringar. Man har också haft ett bolånetak, och vi inför ett amorteringskultursprojekt . Alla som tar ett bolån får en amorteringsplan. Utöver detta kan vi konstatera att det finns en överklagandekultur i som förmodligen behöver utredas och eventuellt förändras. Reglerna för byggande i kustnära områden är säkert befogade i städer med högt rekreationsbehov, men i glesbygden tror jag däremot att vi måste göra ett nytag i frågan för att därigenom öka bostadsbyggandet. Genomförandet av den nya jordbrukspolitiken 48 (S): Det pågår ett febrilt arbete kring att implementera den nya jordbrukspolitiken. Vi kan konstatera – och det är väl det enda vi kan konstatera än så länge – att det kommer att bli mindre pengar. Det kommer att bli mindre pengar till programpunkterna, men det kommer också att bli mindre pengar till de administrativa system som ska ta hand om detta. Kring företagarna och lantbrukarna kommer ministern och jag att ha en interpellation , så det lämnar jag därhän . Min fråga rör snarare hur vi ska administrera systemen . Länsstyrelserna kommer att få mindre anslag. Vi har problem med trovärdigheten och kvalitetssäkringen av de bidrag som betalas ut. Hur ska ministern säkerställa att ersättningarna betalas ut, att det finns en kontinuitet och att länsstyrelserna får möjligheter att sköta sin uppgift? 49 Landsbygdsminister (C): Vad beträffar utbetalningar och administration av de system som finns inom den europeiska jordbrukspolitiken är de finansierade genom så kallade TA-medel, det vill säga teknisk administration. Jag förutsätter att samma sak kommer att ske i det nya program och den nya jordbrukspolitik som träder i kraft per . 50 (S): Jag är fullt medveten om att systemen betalas med de så kallade TA-medlen. Problemet är att de medlen också kommer att bli mindre medan det kommer att vara stora uppgifter som det ligger på länsstyrelserna att klara av. För att vi ska ha en rättssäker process som gör att företagarna och lantbrukarna ute i landet känner att de får en ordentlig service borde ett antal länsstyrelser få ytterligare medel för att klara sina uppgifter. Ett annat problem är att den neddragning som sker 2014 innebär att man kommer att vara tvungen att säga upp ett antal människor både inom länsstyrelserna och inom ett antal intresseorganisationer på landsbygden. Det kommer att bli ett hack så att när det nya systemet väl fungerar 2015 eller 2016 kommer man att vara tvungen att återanställa dem. Det kommer att vara oerhört problematiskt att hitta den kompetens som redan finns och som man kommer att vara tvungen att leta upp för att sedan återanställa . Hur ser ministern på detta? 51 Landsbygdsminister (C): De pengar som ska användas till den tekniska administrationen är inte fastställda, lika lite som stöd eller stödformer är fastställda . Det känner väl till. Hur mycket personal det går åt för att administrera dessa saker hänger bland annat samman med hur många typer av stöd vi har i de olika programmen. har vi en rätt rik flora av stöd och stödformer vilket gör att man på varje länsstyrelse måste ha någon som läser in sig på dem och kan dem. Om vi förändrar systemet och minskar de olika typerna av stöd och slår samman dem till ett färre antal stödformer blir behovet av bred kunskap för att kunna informera allmänheten och brukare om stöden och stödformerna betydligt mindre. Skatteplanering vid arvodesbetalning i statliga bolag 52 (S): Min fråga går till statsrådet . Staten har ett särskilt ansvar som ägare av bolag. De statliga bolagen har också ett särskilt ansvar för att föregå med gott exempel, visa god affärsetik och vara transparenta, seriösa och fria från misstankar om korruption. Vikten av detta har statsrådet själv lyft fram , bland annat i ett tal till styrelseledamöter i statliga bolag. Därför är det oroväckande när man ser att det som händer motsäger det som ministern har lyft fram, att möjligheten till insyn hindras, trots att har slagit fast att god insyn ska råda i våra statliga bolag och myndigheter och att man inte följer god affärsetik, vilket är så viktigt. Därför undrar jag om ministern anser att det är lämpligt att man, som Inlandsinnovation, betalar arvoden till styrelseledamöter till deras enskilda bolag i stället för direkt till personen. 53 Statsrådet (M): I och med att Inlandsinnovation inte ingår i mina domäner ber jag att få komma med ett allmänt svar på frågan. Det vi har gjort är att säga att alla statliga bolag ska ha hållbarhetsmål, vilket inte var fallet tidigare. De målen ska vara förenade med affären. Det räcker alltså inte med att skänka pengar till Röda Korset eller vara allmänt snäll, utan man ska inrikta sin produktion eller tjänsteproduktion på att göra hållbara saker som fungerar med affären. Detta ska nu mätas och utvärderas från och med kvartal 2014, och jag ser fram emot denna mätning. har tagit detta på helt rätt sätt, medan andra tycker att det är besvärligt. Men ingen kommer undan. Såväl som och Operan ska utforma dessa mål, och jag ser fram emot att få en presentation från alla bolagen . 54 (S): Då kan jag ställa en direkt fråga som man kanske kan få ett direkt svar på: Är det lämpligt att betala ut styrelsearvode till ett bolag i stället för själva personen? Tycker ministern att det är lämpligt att man bedriver den typen av skatteplanering i ett statligt bolag? Bortsett från att det är Inlandsinnovation som gör på det sättet, tycker ministern att det är lämpligt? 55 Statsrådet (M): Jag är inte insatt i denna fråga. Jag vet inte exakt hur styrelserna gör. Det är säkert så att styrelserna gör på olika sätt. Däremot tycker jag att frågan är tillräckligt intressant för att jag ska ta den till mig och ta upp den med styrelserna. Jag kan tyvärr inte ge något svar på hur man gör, och jag vill sätta mig in i frågan först. Jag har kommit i kontakt med den tidigare, men jag lovar frågeställaren att ta upp den med de bolag som är berörda. 56 (C): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Vi lever i en föränderlig värld, och det är mycket som händer och rör sig runt omkring oss. Vi blir alltmer beroende av vår omvärld och av att vi har en rörlighet och öppenhet där vi stöder och stärker varandras utveckling. Att det finns krafter i svensk politik som vill stänga gränser och stoppa inflödet på svensk arbetsmarknad har vi känt till . har vi ytterligare ett parti som tydliggör sin position i den här frågan. När återigen vill ta upp en gammal arbetsmarknadsprövning och se att det är en del av svensk politik blir det en del av en samhällsutveckling som jag kan se är oroande. Tittar vi historiskt kan vi se att när vi har ett stort flöde, när vi har inflyttning och människor som rör sig, har vi bättre tillväxt, får ett bättre välstånd och stärks i vår utveckling. Jag undrar hur arbetsmarknadsministern ser på samhällsutvecklingen att fler och fler uttrycker detta. 57 Arbetsmarknadsminister (M): Just frågan om arbetskraftsinvandring ligger inte i min domän, men jag kan ändå svara på frågan mer allmänt. Jag delar frågeställarens uppfattning och oro över den förskjutning som jag tycker mig se just nu i svensk politik. har företrädare för speciellt Socialdemokraterna och LO gett uttryck för och sagt saker som jag uppfattar innebär att man gör en uppdelning i svenska arbetstagare och utländska företagare. Det är ett vi-och-de-tänkande som jag aldrig kommer att kunna ställa upp på. Vi ska ha sjysta villkor på svensk arbetsmarknad oberoende av var man är född – det är vi väldigt överens om. Vi ska också göra det möjligt för människor från andra länder att arbeta i . En av de frågor som fanns i det tiopunktsprogram som presenterades handlade om lex . Jag tycker det är viktigt att säga att lex syftar till att säkra sjysta villkor för utstationerade arbetstagare. Att riva upp den och gå tillbaka till den gamla ordningen, som strider mot , är inte ett alternativ. 58 (C): Det beror lite grann på hur man ser på svensk arbetsmarknad. Tror man att det finns ett bestämt antal jobb, eller tror man att det finns en dynamik som påverkas av rörligheten och möjligheten att komma till och vara en del av svensk arbetsmarknad? Från alliansregeringens och våra partiers sida har vi varit tydliga med att vi tror att det finns en dynamik som gör att det blir fler jobb och som skapar förutsättningar för många fler att arbeta och delta. Det är till och med så att man i en ledare på är mycket kritisk och menar att det är ett feltänk, att vi inte ska gå tillbaka till den typ av regleringar som stoppar och hindrar och där grupp ställs mot grupp. Jag tror att vi i detta kommer att ha ett viktigt arbete framöver. I det korta perspektivet kan det vara frestande att säga dessa saker, men på lång sikt kommer att förlora på att stänga sina gränser. 59 Arbetsmarknadsminister (M): Jag delar bedömning. Det som har varit ute – de tio punkterna – handlar om många olika saker på olika statsråds områden. Detta att folk kan komma hit och jobba bara i vissa jobb och att det för andra jobb är bättre att våra arbetslösa har dem, den synen på jobb och hur antalet jobb växer delar jag inte. Jag tycker att vi inte ska ställa grupper mot varandra. Jag vill säga något igen eftersom en av huvudpunkterna under den dag då man presenterade dessa punkter gällde lex . Jag vill komma tillbaka till att det handlade om människor som kom från andra länder, företag utanför i EU. Man kan ställa villkor på arbetsgivare i att de personerna ska ha sjysta villkor. I stället för att plakatropa att vi ska riva upp lex ska man fundera på hur man kan få det att fungera bättre. Det jobbar regeringen med, till exempel nationellt med , som gör ett arbete för att se till att vi, om något behöver förbättras, ska göra det. På EU-nivå jobbar jag tillsammans med andra ministrar med tillämpningsdirektivet, som kommer upp på Epsco . Det är bättre än att utöva plakatpolitik och ställa grupper mot varandra. 60 (S): Min fråga går till statsrådet . Den tangerar lite grann en fråga som redan har varit uppe, men den är lite annorlunda. finns det många hjälpmedel vid funktionsnedsättning. Hund är ett av de hjälpmedlen. Hjälpmedlet hund innebär en stor frihet för dem som har det. De har kunnat vara ute och leva ett liv utan en assistent. Det har också inneburit en integritetsförbättring för de här människorna. Men den friheten har varit begränsad, eftersom man är utestängd i samhället på de allra flesta ställen, kan man säga. Man får inte ta med sig sin hund på vårdcentralen, på gymmet, på kaféet och i affären. Det innebär att man inte kan vara med i den gemenskap som det egentligen var tänkt att man skulle komma in i när man fick den här assistans- eller ledarhunden. Det är solklar diskriminering. Då är min fråga till statsrådet: åtgärder tänker du vidta för att den här diskrimineringen av personer med funktionsnedsättning som har ledar- eller assistanshund ska upphöra? 61 Statsrådet (FP): Den diskussionen är något som framför allt de som är närmast berörda tar upp relativt ofta. Jag har själv träffat de förbund och föreningar som jobbar med frågor kring ledarhund. Jag delar frågeställarens inställning att detta skapar stor frihet för den enskilde. Men den problematik som vi har när det gäller ledarhund är att vi plötsligt är i en situation då olika personers frihet kan ställas mot varandra. Den rädsla för att ta med hund som finns gäller allergifrågan. Det gör att det är lite svårare att lagstifta tydligt i den delen. Man kan utesluta vissa människor genom att försöka öppna upp för andra människor. är det så att om man har en smidighet och en kunskap kring detta finns det ofta lösningar. Det finns till exempel rätt bra samarbete mellan dem som har ledarhund och allergiförbund och andra som försöker hitta lösningar. Ofta är det okunskap som ligger bakom när till exempel kaféägare säger nej. 62 (S): Jag tackar för det svaret. Jag delar naturligtvis uppfattning om att det är okunskap. Då ligger det också lite grann i rollen att försöka få ut information, så att alla grupper kan leva på ett bra sätt. Det är minst lika farligt att åka i en tunnelbanevagn där någon har haft med en hund som att gå in i en affär, ett kafé eller en vårdcentral. Det är alltså en utbildningsfråga. Jag har frågat om detta tidigare, och man tillsatte en utredning som ska se över frågan. Även om det är en problematik måste den lösas så att diskrimineringslagen ska kunna följas och alla människor ska kunna ha tillträde till vårt samhälle. Detta är en ganska stor och växande grupp. Det är positivt att det utbildas allt fler servicehundar och assistanshundar. Jag hoppas att man kan driva frågan framåt och att det verkligen blir ett resultat. Det kan väl inte vara bra att det inte händer någonting? 63 Statsrådet (FP): Jag delar frågeställarens engagemang här. Jag har tidigare i denna frågestund varit tydlig med det som vi har sagt ett antal gånger. Vi kommer att återkomma till med ett lagförslag när det gäller bristande tillgänglighet och diskriminering. Den följdfråga som frågeställaren egentligen ställer är: Innehåller detta lagförslag också ett skydd för dem som har ledarhundar? vågar jag inte lova det. Lagstiftar vi skarpt på detta område kan vi hamna i en situation då den ena kommer in och den andra utestängs. Det som behövs – därför välkomnar jag verkligen frågan – är att denna fråga kommer upp till diskussion. Jag tror att frågeställaren i likhet med mig själv för någon sommar sedan hajade till en smula när man på tv kunde se en amerikan som hade flyttat till och som var otroligt positiv till handikappolitik och tillgänglighetspolitik. Hon sade: kommer jag verkligen att kunna röra mig fritt. Slutsatsen av reportaget om denna kvinna som hade en ledarhund var att det var betydligt svårare för henne att röra sig fritt i än i amerikanska städer. Det är klart att vi där har en hemläxa att göra. 64 (MP): Min fråga riktar jag till landsbygdsminister . Den handlar om skärgårdsböndernas situation. Enligt vad vi förstår drar man ned på pengarna till landsbygdsprogrammet. Inom detta landsbygdsprogram har vi haft olika stöd och ersättningar. Bland annat har det varit ett stöd till skärgårdsbönder genom utvald miljö och så kallade mosaikmarker där djuren kan beta. Dessa marker är rika och speciella. Det växer olika växter där, och djuren betar ända ned till vattenbrynet. finns det en risk att man slår ut dessa stöd och möjligheter för de lantbrukare som har dessa speciella förutsättningar och har svårt att konkurrera med bönder som har andra förutsättningar. Jag undrar vad landsbygdsministern avser att göra? 65 Landsbygdsminister (C): Det år som vi har framför oss blir i landsbygdsprogramssammanhang ett vad jag kallar mellanår apropå att de nödvändiga besluten i och i ministerrådet inte fattades som vi behövde för att kunna introducera ett fullständigt program . Det som regeringen då har valt att göra är att förlänga ett antal stödformer på de villkor som gäller . Jag är inte säker på att jag på rak arm kan räkna upp alla de stöd och stödformer som vi har förlängt . Därefter, alltså , är avsikten att vi ska gå in i ett nytt program. Då är det min tro och förhoppning att vi kan inkludera de värden som vi har i form av bland annat mosaikmarker och andra biologiskt värdefulla miljöer i programmet. 66 (MP): Jag tackar ministern för svaret. Det känns ändå lite hoppfullt. Dessa mosaikmarker har garanterat att det finns betesdjur. Jag tror även att det finns risker för fäbodsbruk där man har haft en lång prägling av fäbodsbete. Där finns mycket speciella och stora naturvärden. Det har aviserats att man känner ett hot om att man inte kommer att få stöd för dessa marker heller. Det handlar om små pengar i det stora hela, men de ger en ganska stor utväxling, inte minst i skärgårdslandskapet. Många av landets skärgårdsbönder arbetar med mycket speciella ekonomiska förutsättningar. De har svårt att konkurrera med jordbruk inom , och de är beroende av dessa stöd. Jag hoppas därför verkligen att landsbygdsministern arbetar för att vi även omfamnar denna typ av brukande av skärgårdsjordbruk och så vidare i . 67 Landsbygdsminister (C): Jag tackar för frågeställningen. Jag arbetar intensivt med dessa frågor eftersom jag vill ha lönsamma företag som också bibehåller och utvecklar den biologiska mångfalden i alla delar av vårt land. Det inkluderar skärgårdsjordbruket och även många andra typer av jordbruk som är otroligt värdefulla ur biologisk synvinkel men också för andra näringar och verksamheter, till exempel turistverksamhet. Jag hoppas att vi ska kunna lägga fram ett sådant förslag som gäller så att vi bevarar de värden som vi tycker att vi ska bevara för framtiden men så att vi också utvecklar verksamheter som ger människor jobb eftersom det ändå är grunden för att människor ska bo och verka i alla delar av vårt land. 68 (KD): Min fråga riktas också till landsbygdsministern. Ostkakan har varit hotad, och rekommendationer om att inte äta ost har seglat upp. senast är isar som spolas av ideella krafter eller privatpersoner hotade. I har man med anledning av skärpta krav på hantering av livsmedel tagit fasta på ett EU-direktiv som vill minska risken för sabotage och sagt att detta inte längre ska vara tillåtet eftersom vatten är ett livsmedel. Detta väcker frågor huruvida det är befogat att misstänkliggöra de frivilliga krafter som har skött och spolat isar för barn och unga. Min fråga är: Tycker landsbygdsministern att det är rimligt att en statlig myndighet hindrar detta ideella engagemang? 69 Landsbygdsminister (C): Arbetsordningen i vårt samhälle är sådan att myndigheter sköter det direkta utövandet i fråga om till exempel säkerhetsfrågor som rör mat och livsmedel, vilket gör att jag av konstitutionella skäl inte kan uttala mig om huruvida det ska vara på det ena eller andra sättet då det rör mjölken, ostkakan och vattnet. Detta apropå att vi har myndigheter som har befogenheter och ska besluta om olika saker. Sedan kan jag tycka att om man kan undvika skador och sjukdomar på människor och djur ska man självklart göra det. ska vi bevara våra traditioner och de kulturella aktiviteter som vi har i skilda delar av vårt land. Det är en viktig del av vår historia. Men hälsa och säkerhet tycker jag alltid måste komma i första rummet, annars kan vi och de djur som vi har i vårt land drabbas. Anställning av arbetslösa med lönebidrag 70 (S): Min fråga går till arbetsmarknadsministern och gäller hur arbetslösa används för att skapa osund konkurrens. Nyss fick vi höra om rapporter som visar hur städbolag vinner upphandlingar genom mycket låga anbud, anbud som de egentligen inte klarar av. Deras enda räddning är att ta in arbetslösa som har olika former av lönestöd. Det gäller inte personer med funktionsnedsättningar utan arbetslösa personer. Tvärtom får dessa personer arbeta under mycket hög belastning, högt tempo och för att hinna med de sysslor som städbolagen har åtagit sig. När bidragen för dessa personer upphör är det tveksamt om det blir en riktig anställning. Snarare är det så att dessa personer får gå från sin anställning och att företaget tar in nya arbetslösa personer och får nya bidrag. Vad avser arbetsmarknadsministern att göra för att sunda villkor för arbetslösa ska gälla? 71 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för frågan. Det är en mycket viktig och relevant fråga. Det finns många saker som upprör mig. En sak är naturligtvis att det är så många personer som inte kommer in på arbetsmarknaden och som aldrig får en chans. En annan sak som upprör mig är att det finns arbetsgivare som missbrukar regler och system. Jag tror att det var som den rapport som nämnde kom. Enligt rapporten verkar även upphandlingen på vissa ställen i kommunerna gå till på ett mycket märkligt och dåligt sätt. Kombinationen av allt detta gör att man minst sagt blir upprörd. Den utredning regeringen tillsatte och som ska presentera sitt förslag tror jag är viktig och relevant. Den ska alltså se över på vilket sätt stöden används och om det finns missbruk och problem med kontrollsystem. Jag tror att både jag och är överens om att människor som står långt bort från arbetsmarknaden behöver stöd för att komma in. De ska dock inte missbrukas, och arbetsgivare ska inte missbruka dem. Varken regler eller människor ska missbrukas i systemet. 72 (S): Då är min följdfråga: Vad är ministerns råd till de företag som riskerar att gå i konkurs för att de inte kan hävda sig i det osunda klimatet? Vad ska de göra så länge? 73 Arbetsmarknadsminister (M): När det gäller de arbetsgivare som tycker att det är ett problem tycker jag naturligtvis att de ska vända sig till Arbetsförmedlingen på den ort där det sker. Om det sker med systematik ska man upplysa Arbetsförmedlingen om det. Man ska naturligtvis också ta kontakt med kommunerna, för någonting är ju fel i upphandlingen – i det här fallet verkar det vara med städfirmorna. Om man vänder på det finns det många arbetsgivare som använder det här på ett sjyst sätt för att öppna dörren för människor med funktionshinder. Jag önskar att fler ska göra det. Jag hoppas att de företag som inte gör det ska göra det. Den osunda konkurrensen måste vi dock få bort, och därför tror jag på den utredning vi nu väntar på. Jag hoppas att man i den kommer att peka på hur det ser ut och eventuellt komma med förslag på hur vi kan komma till rätta med detta.