prot · H10943 · 2013-12-10 00:00:00 — Överföringarna är av budgetteknisk karaktär. De påverkar inte verksamheten, men sammantaget innebär förslaget att anslag 1:1 ökas med . Syftet med dessa överföringar är att ytterligare tydliggöra kostnader kopplade till Försvarsmaktens internationella insatsverksamhet. En justering av finansiering och redovisning av den internationella insatsverksamheten är också det en logisk följd av den fortsatta försvarsreformen. På det här sättet tydliggörs också den samlade ansatsen för internationella insatser. Avseende Förvarsmaktens långsiktiga ekonomi har vi påbörjat en process som det flaggades för redan i budgetpropositionen inför det här året, nämligen att tillsammans med Förvarsmakten ska ta ett samlat grepp om den långsiktiga ekonomin. Detta arbete sker nu i en samlad process inom och i dialog med Försvarsmakten. Det saknas inte utmaningar på lång sikt. Anslagshöjningen är naturligtvis en del i detta. Vi har också givit i uppdrag till Försvarsmakten att se över sina befarade personalkostnadsökningar längre fram i tiden. Vi har också givit i uppdrag åt att utreda hur den finansiella styrningen och uppföljningen av Försvarsmakten och Försvarsmaktens stödverksamhet kan förändras och förtydligas. har vi tillsatt en utredning om den strategiska styrningen av materielinvesteringar. Allt detta är exempel på hur man i tar ett samlat grepp om Försvarsmaktens långsiktiga ekonomi. har vid ett flertal tillfällen ställt krav på att en strukturerad redovisning av materiel ska återinföras, och det här har regeringen tagit fasta på. Regeringen har i budgetpropositionen ytterligare utvecklat materielredovisningen jämfört med föregående år. Syftet är att förbättra uppföljningen av beslutade materielinvesteringar och redovisning av hur leveranserna av de enskilda anskaffningsobjekten fortgår . Vår förhoppning är självklart att den utvecklade materielredovisningen ökar spårbarheten för pågående investeringar över tiden. Vi diskuterar nu inte bara militära frågor, utan vi diskuterar ju hela utgiftsområdet, Försvar och samhällets krisberedskap. Det är en budget både för det militära försvaret och för samhällets krisberedskap. Jag sade i inledningen att min första av tre huvudprioriteringar är att stärka samhällets robusthet. För mig handlar det om att få samhällets samlade resurser att verka så effektivt som möjligt för att förebygga och kunna hantera krissituationer. Det handlar om allt från att kunna möta terroristhot och it-attacker till att kunna hantera naturkatastrofer och naturolyckor. Vi har i budgeten ett utmärkt nytt förslag på hur vi bättre ska kunna utnyttja samhällets samlade resurser. När det gäller polisiära insatser är det viktigt att dessa kan sättas in snabbt vid särskilt allvarliga händelser. Att snabbt kunna transportera polisens nationella insatsstyrka eller vissa andra polisiära enheter kan vara helt avgörande. Som redan har varit uppe i debatten är nämligen förutsättningarna inte tillräckliga . Terrordådet i aktualiserade behovet av ökad samverkan mellan Försvarsmakten och polisen också i . Regeringen föreslår att Försvarsmakten ska få i uppdrag att stödja polisen med medeltung helikopterkapacitet. Syftet är att underlätta genomförande av polisiära insatser, bland annat i samband med bekämpning av terrorism och annan grov brottslighet. Merkostnader som uppstår ska delvis finansieras genom att anslag 1:1 tillförs medel. Uppgiften utgör ett avsteg från principen att Försvarsmaktens stöd till civila aktörer ska ske med befintliga resurser och förmågor. Denna princip är fortfarande giltig och viktig. Vi har dock sett att medeltung helikopterkapacitet är en så unik resurs som ger så stora vinster på samhällsnivå att ett avsteg i det här specifika fallet är motiverat eftersom beslutet kommer att innebära att polisiära insatser snabbare kan sättas in vid allvarliga händelser. Samhällets samlade resurser kan alltså användas mer effektivt än . Att regera är att göra avvägningar och ta ansvar, och då räcker det inte att bara ta ansvar för en del här och en del där som kan låta bra och tilltalande. Man måste ta ansvar för helheten. Det är vad Alliansen gör med denna budget. Socialdemokraterna å sin sida föreslår i sitt budgetförslag att man ska skära ned 100 miljoner från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och 100 miljoner från det särskilda anslaget för krisberedskap. För MSB skulle en minskning med innebära neddragningar i kärnverksamheten. En besparing på skulle motsvara exempelvis hela kostnaden för den tvååriga utbildningen Skydd mot olyckor. På blir uppsägning av personal nödvändig, och det skulle främst kunna drabba verksamhetsställena och Revinge. Bidragen till ideella organisationer och till kommunerna i samband med utbildning för deltidsbrandmän skulle behöva upphöra. Därför passar jag på, eftersom vi har Socialdemokraterna här: Vilken del av MSB:s verksamhet är det som ska tas bort? är en central resurs för samhällets krisberedskap till sjöss. har anskaffat tre större kombinationsfartyg som ska tjänstgöra som miljöskydds- och övervakningsfartyg. Ytterligare fyra kombinationsfartyg, tre övervakningsflygplan, fem övervakningsfartyg och en svävare har anskaffats . Under det här året har de sista fartygen levererats, och regeringen bedömer nu att förmågan att med nationella resurser bekämpa större oljeutsläpp har ökat väsentligt med de nya fartygen. Fartygen och flygplanen har blivit dyrare att driva och underhålla än vad som beräknades när investeringsplanen beslutades . Det är en förklaring till varför har aviserat om underskott . har därför inlett ett arbete i syfte att skapa balans mellan verksamhet och ekonomi. Grunden i samhällets krisberedskap är ansvarsprincipen, som innebär att den som ansvarar för en verksamhet under normala förhållanden har samma verksamhetsansvar under en kris. Det finns en stor politisk enighet kring ansvarsprincipen, vilket senast visades i Försvarsberedningens rapport . I enlighet med principen ska krisberedskapsåtgärder i huvudsak finansieras av myndigheternas ordinarie anslag. Anslaget 2:4 Krisberedskap kan i vissa fall användas för att stödja och påskynda särskilda satsningar. För att förbättra regeringens styrning och uppföljning bedömer regeringen att hantering av anslaget 2:4 Krisberedskap behöver ses över. Med utgångspunkt i en analys av MSB har Statskontoret fått i uppdrag att utreda hanteringen av det anslaget. Redovisningen ska utgöra ett underlag i regeringens arbete för att mer effektivt och ändamålsenligt inrikta användningen av anslaget. Anslaget uppgår till . I ansvarsprincipen ingår även att bedriva samverkan. Genom att ha en fungerande samverkan mellan myndigheter och andra organisationer och företag stärker vi samhällets robusthet och får samhällets samlade resurser att verka så effektivt som möjligt. Detta är alliansregeringens åttonde gemensamma budgetproposition. Vi fortsätter att utveckla försvarsförmåga. Mot Alliansens förslag på försvarsbudget ställs fyra djupt oeniga oppositionspartier. 128 (S) replik: Det var intressant att lyssna på . Regerandet har ett ansvarstagande i sig. Jag anser att försvaret är ett nationellt intresse, inte ett särintresse. Det kräver stabilitet och långsiktighet i agerandet. Det krävs att man vet vad man håller på med. Man ökar anslagen med 500 miljoner när det gäller delar av personalförsörjningen. lägger man in ett beting där 500 miljoner ska sparas. Man tar med ena handen och ger med den andra. Det pågår ett intensivt arbete inom Försvarsmakten kring hur de 500 miljonerna ska sparas ihop. Olika idéer och förslag prövas. Det finns risker för att man är tvungen att ta bort delar av insatsorganisationen för att klara betinget. Frågan är hur detta kom till egentligen. Detta handlar inte om att man skulle pröva och redovisa och sedan ta beslut när man ser effekterna, utan det handlar om ett besked om att här ska det genomföras en besparing på 500 miljoner, punkt slut. Det fanns inte så mycket att välja på. Frågan är: Är det en smart strategi att lägga ett beting där man inte har ett eget grepp över vad konsekvenserna är i slutändan? Vi får se vad konsekvenserna möjligen blir av detta. Uppenbart är att regeringen i någon sorts blindo har gått in och sagt att nu ska det sparas 500 miljoner. De vet själva inte slutpunkten på vad det kommer att leda till. Är det en bra strategi? Är det ett bra sätt att jobba? Är det ett sätt att ta ansvar och vara långsiktig och stabil? 129 Försvarsminister (M) replik: Jag tyckte att jag i mitt anförande försökte vara väldigt tydlig och beskriva precis hur regeringen försöker ta ett samlat grepp om Försvarsmaktens långsiktiga ekonomi. Här vill jag vara väldigt tydlig. Det uppdrag som vi givit i regeringsbeslut 5 handlar inte om att spara på försvaret, och det handlar inte om sänkta anslag. Det handlar om att genomföra den försvarspolitiska inriktning som har beslutat och som Försvarsberedningen var eniga om i sin rapport . Även Socialdemokraterna var med där. RB5 har beskrivits som en bantning, men det stämmer inte. Ni som har försökt er på bantning vet att man inte kan banta bort en övervikt som man befarar ska inträffa . Här handlar det – mycket tydligt – om att ge Försvarsmakten i uppdrag att se över sina befarade personalkostnader som inträffar om . Vi ökar nu anslagen med 1,4 miljarder . Det är det vi gör i den budget som vi står här och debatterar. som vi gör de satsningarna måste Försvarsmakten se över hur man ska hantera sina befarade kostnadsökningar, som ligger långt utöver den ram som vi har beställt. Det har varit tydligt – det har kommit upp i debatten också – att det gäller att säkerställa att den av beslutade insatsorganisationen kan genomföras inom angivna ekonomiska ramar. Då måste jag ställa en fråga tillbaka till och : vi frångå den inriktning för Försvarsmaktens insatsorganisation som har beslutat om och som Försvarsberedningen var överens om, eller har och plötsligt några helt andra pengar som ska plockas fram ur några byxfickor? De pengarna har vi inte sett något av. Jag tror att vi står inför en gemensam utmaning. Jag vill gärna ha ett svar från . 130 (S) replik: Om det hade varit så att ni hade tagit kontakt med oss innan ni lämnade skrivelsen och kravet till Försvarsmakten hade vi kunnat diskutera den här frågan. Men så gjordes det inte, utan ni skrev ert direktiv om att spara dessa 500 miljoner, och då är det ert ansvar. Den tydlighet som du säger att du står för tycker jag inte är en realitet i det här sammanhanget. Jag tycker inte att det finns någon tydlighet. Det som pågår nu i Försvarsmakten är ett intensivt bollande med olika typer av besparingsalternativ och uppgifter runt om i hela landet för att få fram ett underlag som ska presenteras för regeringen. Ingången i detta var inte så liberalt att det bara handlade om att pröva och titta lite grann, utan här var det skarpt läge: Pengarna ska levereras – punkt slut. Men regeringen hade egentligen ingen tanke i någon mer grundläggande mening på hur det konkret skulle falla ut. Det är det jobbet som Försvarsmakten gör , och då får vi se hur det ser ut. Det är verkligheten. Risk för att ta bort delar av insatsorganisationen är sådant som man bland annat funderar på i det här sammanhanget. Det har också i en skrivelse till regeringen varnats för minskad militär förmåga som en konsekvens av det här arbetet. Försök nu inte att vältra över ansvaret på någon annan! Det togs ingen kontakt med mig eller någon annan i försvarsutskottet på vår sida innan ni gick ut och lade fram det här förslaget om besparingar. Att hänvisa till Försvarsberedningen 2008 är något långsökt i sammanhanget. Jag kan påminna om att den försvarsberedningens beslut inte accepterades i vårt parti, bland annat när det gäller personalförsörjningen. Det är nog inget bra sätt att ta sig ur detta. Därför återstår min fråga: Är det ett sätt att agera med stabilitet och långsiktighet att lägga upp en sådan här process på det här viset? 131 Försvarsminister (M) replik: Handen på hjärtat, : Det är utmaningar som vi står inför tillsammans. Jag vänder mig helt och hållet mot den beskrivning som gör av det uppdrag som Försvarsmakten har fått. Som ni vet har vi haft inte bara en diskussion, utan det är så att vi inte har haft exakt samma uppfattning mellan myndigheten och om hur pengarna kan användas på mest effektiva sätt. Vad menar jag med det? Jo, den insatsorganisation som det beslutades om 2009 innehåller en fördelning mellan olika personalkategorier. Det vi har sett – det är väl medveten om – är att Försvarsmakten har ändrat sina målsiffror efter hand. Målsiffrorna närmar sig mer och mer hur verkligheten ser ut just . När vi har fått in underlag från myndigheten kan regeringen inte sätta sig ned och hoppas att det ska lösa sig med tiden, utan vi har aktivt, som jag har beskrivit i mitt huvudanförande, visat hur regeringen tillsammans med Försvarsmakten arbetar med den långsiktiga ekonomin. Det är en kombination av åtgärder. Det är en budgethöjning, en anslagshöjning. Det är ett uppdrag att Försvarsmakten ska se över sina kostnader på lång sikt när det gäller personalen, för att undvika att man hamnar i ett underskott längre fram, bland annat just genom att titta på fördelningen mellan personalkategorier. Styrningen från är att öka andelen tjänstgörande och minska andelen heltidsanställda. Ett antal andra åtgärder vidtas nu . Försvarsmakten kommer att komma tillbaka och redovisa konsekvenserna, och därefter kommer regeringen att ta ställning. 132 (SD) replik: Jag har här en utskrift från i Sjöväsendet, det första numret . Det är en del artiklar om marinmateriel. Framför allt är det en artikel av en kommendörkapten vid marintaktiska staben. Han leder i artikeln i bevis att anslagen för marinmateriel – alltså inom anslagen 1:3 och 1:4 – bör vara minst 4–4,5 miljarder . I det aktuella utslaget, vad man har kunnat få, ligger man på 1,5–3,4 miljarder , alltså väldigt mycket lägre. Man tror att det kommer att urholka marinens materiel. Jag minns också , när ÖB varnade för att en försvarsgren kanske behövde läggas ned på grund av bristande anslag till Försvarsmakten. Då läste jag ut att det kanske är marinen som är mest hotad. Då är mina två frågor: Kommer antalet kvalificerade ytstridsfartyg i marinen att minskas kraftigt? Finns det risk för att försvarsgrenen marinen avvecklas helt? 133 Försvarsminister (M) replik: Jag vill inleda med att säga att jag har mycket svårt att se framför mig att och försvar inte skulle ha behov av förmågor på alla de arenor som vi har, nämligen mark, luft och sjö. Därför skulle jag bli förvånad om det skulle komma in den typen av konkreta förslag från Försvarsmakten. Jag ser framför mig att vi behöver förmågor när det gäller markstridskrafter, marinstridskrafter och luftstridskrafter. I fråga om materiel och materielplanering är det, precis som den här debatten har vittnat om , avgörande för vår försvarsförmåga att ha rätt materiel. Men en klok materielplanering är inte helt lätt att åstadkomma, eftersom vi har en obalans mellan hur vi avsätter medel i den ordinarie budgetprocessen, ett plus , och Försvarsmaktens materielplan, som sträcker sig . Det är inte minst på grund av den obalansen som vi nu har tillsatt en utredning som ska titta på och ge förslag på hur vi kan få en klokare och bättre strategisk styrning av materielinvesteringarna, eftersom det handlar om mycket pengar och handlar om beslut som tas som får konsekvenser på mycket lång sikt. Därför behöver vi hitta bättre system för att få en helhetssyn när det gäller materielinvesteringar. Det gäller också marin materiel, och det gäller olika fartygssystem. Här gäller det att ha en strategisk överblick och att bädda för så kloka beslut som möjligt . Det är det utredningen syftar till, och det är också den dialog som vi ständigt för med Försvarsmakten när det gäller materiel och anskaffning. 134 (SD) replik: Då går jag till luftstrid och materiel. När vi skulle besluta om anskaffning av Gripen E hade Högkvarteret och ÖB en utredning som sade: 60–80 plan är det minsta vi kan beställa för att upprätthålla ett rimligt luftförsvar. Beställer vi 60 flygplan krävs det väldigt mycket luftvärn. Beställer vi 80 plan krävs det lite mindre luftvärn. Min fråga är: Kommer Försvarsmakten inom överskådlig tid att få tillgång till långräckviddigt luftvärn? 135 Försvarsminister (M) replik: Jag vill återkomma till vad jag sade i min första replik, nämligen att materiel, oavsett till vilken arena det gäller, är en viktig förutsättning, tillsammans med rätt personal och att materielen och personalen får öva tillsammans – det är det som bygger försvarsförmåga. Grunden till de beslut som vi har fattat när det gäller vår framtida luftförsvarsförmåga är att vi ser att det finns ett behov av att även ha en avancerad luftförsvarsförmåga där stridsflygsystemet är en viktig del. Alla som kanske bara har lyssnat på en försvarsbudgetdebatt inser att stridsflyg är en mycket kvalificerad förmåga, men det är också någonting som kostar pengar att utveckla. Här har vi haft tydliga krav, inte minst från och från Försvarsmakten, att vi ska ha en partner. Det har vi funnit i , så att vi tillsammans kan utveckla denna förmåga. Det är alltid en avvägning mellan vad man behöver för förmåga och vad man kan få ut för de pengar man lägger in. Då gäller det att fatta kloka strategiska beslut så att man bäddar för framtiden. Det som vi nu har föreslagit och fått ett bemyndigande för är 60 plan. har vi en försvarsberedning som tittar på framtida behov totalt sett för Försvarsmakten. Vi har också en luftförsvarsutredning som ska titta på behovet av luftförsvarsförmåga ända bortom 2040. Jag kan inte ställa någon fråga nu eftersom detta är min slutreplik. Jag får därför återkomma vid ett annat tillfälle. Men man kan naturligtvis fråga sig hur ser att de ska kunna finansiera de ofantliga ökningar som de föreslår och som jag inte riktigt kan se som seriösa alternativ. Men det får bli en annan debatt. 136 (MP) replik: Jag tycker att det är mycket trevligt och bra att försvarsministern talar så väl om att stärka samhällets robusthet. Det gläder mig. Då kommer jag osökt att tänka på precis det som jag själv nämnde, nämligen att vi behöver en ny nationell säkerhetsstrategi. Försvarsministern nämnde it-hot, polisen, naturolyckor och så vidare. En ny nationell säkerhetsstrategi ligger i och för sig kanske inte på ditt bord, , totalt sett. Det är mer övergripande. Men du är ändå inne på detta område. I PerP-en står det att Försvarsmakten vill ha en ny nationell säkerhetsstrategi. Jag skulle därför vilja att försvarsministern utvecklar det lite grann. Min andra fråga handlar egentligen om det som hände då man tog beslutet om JAS-planen och talade om att det säkerhetspolitiska läget i vår omvärld kräver detta. Min fråga gäller inte JAS-planen utan hur försvarsministern ser just på det säkerhetspolitiska läget i vårt område . 137 Försvarsminister (M) replik: Som jag sade i mitt huvudanförande är en av mina tre huvudprioriteringar just att vi ska kunna stärka samhällets robusthet och vår förmåga att förebygga och hantera kriser. Detta är komplext därför att det rör just en stor bredd av många olika typer av hot. Detta ska vägas mot hur mycket man i förväg kan satsa. Hur stor del av våra samlade resurser ska vi kunna använda för att förebygga? Det är klart att man kan bygga ett samhälle som är mycket säkert, men det kanske inte ens fungerar och kanske inte är ett öppet samhälle. Och var ska kostnaderna falla? Vi har en ansvarsprincip som jag tycker är bra. Men vi har också områden där vi kan förbättra robustheten. Vi förbereder nu på departementet en proposition som vi hoppas kunna lägga fram i . Den kommer att ge en samlad bild av vilka initiativ regeringen har tagit på området för att stärka samhällets krisberedskap och resonera kring hur man kan gå vidare, inte minst med den enskilda individens ansvar för sin egen säkerhet, sin egen krisberedskap. I ett läge där krisen kommer måste samhällets resurser gå till den som är utsatt och inte kan klara sig själv. Men den som är någorlunda frisk och pigg måste kunna klara sig själv i större omfattning. Det handlar också om vilka krav man kan ställa på privata aktörer. är vi mycket beroende av el, och vi är beroende av telekommunikation. Det är privata leverantörer som står för dessa tjänster. Vilka krav kan man ställa? Vilka krav kan olika aktörer i form av kommuner och landsting på regional nivå ställa i upphandlingar? Det finns alltså en mängd frågor. Införande av en strategi är ingenting som vi har kallat det. Jag tror att det behövs ett helhetsgrepp. Jag kan återkomma till det i nästa replik. 138 (MP) replik: I sista sekunden fick du fram ordet, . Men jag tycker att du talar om, om jag får ha en personlig uppfattning, en nationell säkerhetsstrategi eftersom du nämner alla dessa områden. Det håller jag med om till . Men det krävs ett samlat grepp kring detta. Risken är att de som har ansvar för detta bara tittar på del efter del och inte ser denna helhet. Jag jämförde med händelsen i som hela och även får ta lärdom av. Detta får inte hända en gång till om en sådan situation skulle inträffa. Då menar vi att det krävs en nationell säkerhetsstrategi som tar just ett helhetsgrepp, precis som du talade om. Men du vill ändå inte gå hela vägen fram. Jag vore tacksam om du kommenterar det. Jag har en fråga om hur du ser på det säkerhetspolitiska läget just med anledning av det beslut som regeringen tog när man bestämde sig för att köpa E-planen. Då hänvisar man just till det säkerhetspolitiska läget. Men jag vill ha ett svar på hur du ser på det säkerhetspolitiska läget i vårt närområde just . 139 Försvarsminister (M) replik: Det känns bra att kunna vara överens om att det finns behov av att förbättra oss på detta område. Om den exakta metoden är en nationell strategi eller andra typer av åtgärder kanske vi kan återkomma till. Jag vill gärna på försöka ge min bild av vårt säkerhetspolitiska läge. Jag har beställt ett arbete av några av er som sitter här inne, nämligen den säkerhetspolitiska rapport som Försvarsberedningen presenterade . Där bekräftas den bild som jag har, nämligen att vi har en som präglas av stabilitet. Alla är beroende av att vi kan handla och transportera varor och personer över . Inte minst är en av dem som är mest beroende av ett lugnt och stabilt därför att det är där som man har en så stor del av sina inkomster i form av exportinkomster från olja och gas. ser vi, som också beskrivs i den säkerhetspolitiska rapporten, att det verkligen är en föränderlig värld – det låter som en klyscha. Förändringarna sker snabbt. Globaliseringen är här med full kraft. Det innebär att vi är beroende av andra länder och andra länders beslut. Vi är ett litet exportberoende land. Vi behöver därför bygga vår säkerhet i samverkan med andra. Jag ser inte heller ett hot om något direkt väpnat angrepp mot inom överskådlig tid. Däremot är jag övertygad om att vi behöver ha en försvarsförmåga. Den insatsorganisation som vi nu bygger syftar just till att stärka vår försvarsförmåga. Jag sätter inte ett likhetstecken mellan den ökande försvarsförmågan i och ett ökat hot. Men självklart måste vi följa detta noga, och det gör vi. 140 (S): Jag vill börja med att instämma i det som har sagt tidigare och yrkar därmed bifall till reservationerna 1, 2 och 5. Jag ska kortfattat uppehålla mig vid de frivilliga försvarsorganisationerna och sedan tala om . Vi har reservationer på de områdena, och jag vill förtydliga reservationen om de frivilliga försvarsorganisationerna. Det handlar om att ha ett eget anslag för dem, där enbart deras pengar ligger och där ingen annan kan komma åt dem, så att de vet hur mycket pengar som finns. Det har vi haft två tillkännagivanden om i utskottet, och ändå ligger de tillsammans med alla andra pengar. har det också hänt att regementen söder om oss, härifrån räknat, har tagit av det anslaget så att de frivilliga försvarsorganisationerna inte får det de egentligen skulle ha.