prot · H10913 · 2013-10-16 00:00:00 — För mig är det naturligtvis självklart att hela landets väl och ve ska ses och vara utgångspunkten i politiken. Norr- och har som vi alla vet stora naturresurser: gruvorna, skogen och vattenkraften. Om våra gruvor och trävaror även i fortsättningen ska vara konkurrenskraftiga måste vi ha en modern infrastruktur som klarar av att transportera såväl råvaror och färdiga produkter som människor ned till , men vi behöver också godstransporter som knyter samman och också . Det finns goda möjligheter till det om vi bygger Norrbotniabanan. Vi behöver också flygplatser för att företagandet ska växa och bli kvar i stora delar av landet. Många flygplatser är hotade. När det gäller infrastruktursatsningar kan vi konstatera att av regeringens budget för detta går till Norr- och . Man tycker inte att Norrbotniabanan är viktig. Det är ett feltänk av gigantiska mått. Att investera i banan skulle ge tusentals jobb framöver. Till och med tycker att Norrbotniabanan, som är en del av den bottniska korridoren, är en bra investering för framtiden och knyter ihop , och länder i öst. Tyvärr hör jag fortfarande kommentaren: Det finns ju inga människor däruppe! Det finns bara renar! Man verkar mena att banan inte är viktig för landets utveckling, och det är bara att beklaga. Vi skulle få en region som får en större och närmare arbetsmarknad. Vi skulle kunna åka mellan städerna efter kusten till arbete och utbildning. Det skulle också innebära att risken för utarmning av de små kommunerna längs och innanför kustremsan skulle mildras. Med en norrbotniabana skulle vi också stolt kunna säga att vi värnar miljön och klimatet. Vi skulle minska koldioxidutsläppen med . säger som parti nu ja till Norrbotniabanan. Då vill jag bara ge härinne ett tips: Rösta i en votering så att vi får en majoritet för det förslaget! Jag bor i . E4 går genom vår stad. Den har blivit en barriär i innerstaden. Vi har väldigt dålig luftkvalitet. Vi har också krav på åtgärder för att förbättra luftkvaliteten. har vi kämpat för en omdragning av . säger fortfarande nej. Det är också en mängd arbetstillfällen som skulle komma om vi gjorde den omdragningen. Mobiltäckning, datortrafik och bostäder är tre andra områden som är oerhört viktiga för att hela landet ska utvecklas, och de funkar väldigt dåligt. Den miljardsatsning som regeringen nu säger sig göra – 1 miljard för att förbättra mobiltelefonin – räcker inte långt. Jag skulle säga till regeringen: Börja med att se över regleringsbreven! 318 (M) replik: Det var mycket intressant som tog upp om möjligheter med infrastruktur och en hel del annat. Min följdfråga blir bara: Hur kan det bli fler jobb och jobbmöjligheter i om man höjer skatten på jobb, företagande och transporter med ? 319 (S) replik: Det är enkel matematik, skulle jag säga. Med de neddragningar i skatter som den här regeringen gör har vi i vår budgetmotion visat att med lite omflyttningar på pengarna kan vi visst göra det. glömde jag fråga. Du får gärna ta om den. 320 (M) replik: Jag kan gärna återkomma till den. Det talas ofta om att man vill satsa på utbildning, infrastruktur och andra områden. Men skatteförslagen innebär ju i ert fall uppemot 30 miljarder i ökade skatter på jobb, företagande och transporter. Det blir till exempel en tredubbling av skatten för att anställa en ung person. Då ställer jag mig frågan: Hur kan 30 miljarder i höjda skatter leda till fler arbetstillfällen och jobbmöjligheter i ? 321 (S) replik: Det är bland annat för att vi tar de pengar som ni har satsat på företag som redan har tusentals unga anställda. Att ta bort de pengarna tror vi inte skadar den branschen. Däremot tror vi att de kan användas mycket bättre på ett annat ställe. Det har ju visat sig att regeringens politik inte skapar fler jobb. Tvärtom får vi allt fler arbetslösa. 322 (C) replik: När det gäller Norrbotniabanan delar vi ett gemensamt intresse, . Jag ställde den frågan förra gången i en slutreplik. får du chansen att svara på den igen. Socialdemokraterna säger sig ju vilja satsa på Norrbotniabanan, men den satsning som vi nu ser från Socialdemokraternas sida är en sidosträcka från till . Är det den satsning på Norrbotniabanan som Socialdemokraterna avser att göra ? I så fall tar det ju innan Norrbotniabanan ser dagens ljus. , är du nöjd med detta? 323 (S) replik: Jag tycker att du sänker dig när du frågar så, . När man ska bygga något måste man starta någonstans. Vi har visat en full finansiering för dessa från till Dåvamyran. Jag förstår inte ens att du kan ställa den frågan. Någonstans måste man börja. har vi full finansiering för , och vi ska fortsätta. Vi ska bygga norrbotniabana. 324 (C) replik: Jag tycker egentligen inte alls att det är en konstig fråga. Socialdemokraterna, åtminstone i Norr- och , har haft en väldigt hög svansföring i frågan. Då är det klart att man blir man besviken när denna svansföring helt plötsligt sänks. Med denna utbyggnadstakt skulle det ta , ! Jag hoppas att du och jag ska få uppleva att åka den här sträckan. Då hoppas jag att man kan begära lite mer av Socialdemokraterna, som också säger att Norrbotniabanan är en baby. Av denna anledning tycker jag att det hela är märkligt. 325 (S) replik: Om vi vinner valet kommer du och jag, , att ha en chans att se Norrbotniabanan fullt utbyggd, . Du svarade inte på frågan. Det är enkel matematik. är för Norrbotniabanan. Gör något då! Ni är välkomna att rösta med oss här i kammaren. Då blir det en norrbotniabana under din och min livstid. 326 (C) replik: Jag hade två frågor. Den första ställde . Den var ju klargörande, och man förstår nu vad som i praktiken låg i Socialdemokraternas förslag. Det var inte särskilt tydligt när beskrev det i talarstolen. Den andra frågan du tog upp rör mobiltäckningen. I det sammanhanget nämnde du siffran 1 miljard. De pengarna gäller väl i och för sig inte mobilnätet utan fiberutbyggnaden, såvitt jag förstår. Men hur skulle du vilja se statens insatser på de områdena utöver vad som sker ? 327 (S) replik: Staten har ett ansvar för att förse medborgarna i hela landet med telefoner. Enskilda människor ska kunna vara trygga där de bor. Det ska kunna finnas företag som frodas och växer och ska kunna vara säkra på att ha mobiltäckning och täckning för datortrafik var man än bor. har regeringen sagt att man går in med 1 miljard för att förbättra, om jag inte missförstår det helt. Jag läste om var man ska göra de här förbättringarna. Det kommer fortfarande att vara områden uppe hos oss som inte omfattas av de här pengarna. I och med det kommer det fortsatt att vara väldigt dåligt i många områden uppe i . Så är det. 328 (C) replik: Det här är jätteviktiga frågor, till att börja med. Som det ser ut har staten inte något ansvar för att förse alla med fungerande mobiltelefoni. Vi har ett system med privata företag, eller vad det är, som bygger ut mobiltelefoni i landet, och vi tecknar avtal med dem. Regeringens politik har varit att sätta tummen i ögat på de företagen. Men jag funderar på om det är några grundläggande förändrade idéer som för fram. 329 (S) replik: har ansvaret när det gäller de här avtalen. Jag menar att regeringen i de avtalen skulle kunna vara mycket tuffare för att säkerställa en god service och en hög standard när det gäller mobiltäckning över hela landet. Som det avtalet är skrivet finns det mycket mer att önska. 330 (M): Exporten från är av bruttonationalprodukten. Det är viktigt att svensk industri har ett energisystem som tillverkar billig energi för att vår industri ska vara konkurrenskraftig på världsmarknaden. Utan konkurrenskraftiga energisystem kan vi inte exportera bra, och vi får problem med vår välfärd. Kärnkraften i är viktig för vår välfärd. Det gäller att vi investerar i våra tio kärnkraftverk när de snart börjar bli gamla och icke operativa. för är: Vad ska vi ha ett fungerande och leveranssäkert elsystem till, och vilka krav ska vi ställa på det? För att vi ska kunna ta till vara våra naturresurser genom våra basindustrier – det handlar om skog, kemi, gruvor, stål etcetera – som skapar betydande exportintäkter förutom sysselsättning behövs en eltillförsel året om utan avbrott. Det är inte bara tillgången på el som är viktig, utan det handlar minst lika mycket om tillförlitligheten i eltillförseln. Eleffekt behövs året om, och den tillgodoses främst av kärnkraft och i viss mån av vattenkraft. I detta sammanhang går det inte att tala om elenergi, utan eleffektivitet behövs . I pendlar effekten mellan 10 och 26 GW under . Den är minst . har ansvar för att det finns effekt och speciellt under den kalla delen av året, ett så kallat effektbalanskrav. När sammanställer effektbalanskravet räknar de med att av effektinstallationen i kärnkraften alltid är tillgänglig. För vindkraften räknar de med att av effektinstallationen är tillgänglig av tiden och att av effektinstallationen är tillgänglig av tiden. För elsystemen räcker det alltså inte att det finns kraftverk med tillräckligt installerad eleffekt. Det krävs dessutom att elen kan produceras exakt när den behövs och i tillräcklig mängd över tiden. Kärnkraftverken producerar vid full effekt under större delen av året med undantag för produktionsuppehåll för underhållsarbete och bränslebyte. Precis som kärnkraften är vattenkraften givetvis en bas i elproduktionen, både effektmässigt och energimässigt, med sin höga andel av totala elproduktion. Den har en mycket god förmåga att klara av säsongsvariationer men även variationer inom kortare tidsintervall. är realiteten när det gäller bas-el att nuvarande kärnkraftverk måste fasas ut. Och vattenkraften står inför en hotbild att behöva begränsas genom tillkommande miljörestriktioner, upp till , samt genom krav på reglering av ökad vind- och solkraft. Detta är naturligtvis ett problem för . investerar stort i kol- och gaskraftverk när de stänger sina kärnkraftverk. Effektbehovet efter kärnkraftens avveckling i kräver massiva investeringar i nya gas- och kolkraftverk . Dessa nya kraftverk ger vid full produktion en ökning av koldioxidutsläppen med ca , vilket är i stort sett dubbelt så mycket som dagens samlade svenska utsläpp. I har införandet av kärnkraft väsentligt bidragit till att minska det stora beroendet av fossila bränslen, främst olja. hade en fossil andel i hela energisektorn på . är den nere på . De svenska koldioxidutsläppen har minskat från till dagens . En starkt bidragande orsak till detta är kärnkraftens tillkomst. Om den ersattes med fossil elkraft skulle dagens fossila koldioxidutsläpp öka med mellan , beroende på om kärnkraften ersattes med gaskraft eller kolkraft. Om den ersattes med kolkraft skulle vi komma års koldioxidutsläpp. Detta är siffror som jag har fått från . De producerar dessa chocksiffror. Vad händer med koldioxidutsläppen om kärnkraftverken stängs? Svenska folket förväntar sig att dagens politiker kan demonstrera samma klokhet och förutseende som sina föregångare. Att vi producerar fossilfri el och även exporterar av den innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser är försumbara i jämförelse med vår europeiska omvärld, som får av sin el från fossila bränslen. betraktas av omvärlden som ett föredöme när det gäller energiförsörjning. Låt oss gemensamt skapa en energipolitik som ger investeringar i förnyad kärnkraft. Detta är enda möjligheten till en effektiv elproduktion och små koldioxidutsläpp. Det handlar om att se till att vår industri är konkurrenskraftig så att vi kan behålla vår välfärd och till och med öka den genom ökad export world wide. 331 (S) replik: Det var ett väldigt informativt anförande som höll. Vi tackar för det. Det väcker dock ett par frågor. Alliansen verkar inte vara helt överens när det gäller energipolitiken. På stämma sade man att detta ska avvecklas inom en generation. Det säger inte riktigt . Jag känner mycket väl till Alliansens energiöverenskommelse. Den har vi diskuterat förr, och jag. Men en fråga som jag måste ställa är: När kommer man att kunna se den första nya kärnkraftsreaktorn byggd på något av de gamla ställena? Jag har också en annan fråga. I och med den argumentation som jag hör undrar jag: Kommer att bidra till att man kommer att införa statliga subventioner för kärnkraftsbyggande? 332 (M) replik: Jag ska inte diskutera det här med än en gång. Du känner mycket väl till att vi har en överenskommelse i Alliansen om tio kärnkraftverk. Där ska det byggas. De kan bli betydligt större än de är . Och det är otroligt viktigt för att få billig energi och se till att koldioxidutsläppen blir minimala. Det är jätteviktigt för . Det är väldigt svårt att förstå vad Socialdemokraterna har för politik i det här sammanhanget. Ni har en klok partiledare som vi vet är för kärnkraft. Som jag beskrev kan vi inte klara detta med vindkraft, även om den här regeringen också satsar på vindkraft. Det blåser nämligen . Och industrin måste gå , och vi måste ha billig energi. Jag tror att väl känner till förutsättningarna för detta. 333 (S) replik: Jag har redan tidigare i debatten redogjort för vår uppfattning när det gäller kärnkraften. Vi har inte ändrat uppfattning , på vår förra kongress eller över huvud taget . Men fortfarande kvarstår den fråga som ändå måste ställas. Hur kan industrin i vara säker på att kärnkraften om 20–kommer att ersättas av ny kärnkraft? Hur kan man vara säker på det? 334 (M) replik: Det förekommer en kärnkraftsutbyggnad runt om i världen, i , i . , , och så vidare är positiva. sker även i en utveckling av tekniken på våra högskolor och universitet. Vi ska inte subventionera kärnkraftverk, men det kommer att bli en internationell marknad. Våra finska vänner är så kloka nu att de är i gång med att planera ytterligare ett kärnkraftverk. Jag är inte ett dugg orolig. Vi kommer inte att använda statens pengar för att subventionera någonting, utan här blir det på rent kommersiell basis. 335 (S): Vi börjar nu närma oss slutet på en lång debatt om jobb och tillväxt. Inte minst har många socialdemokrater varit engagerade i debatten. Vi vet vad arbetslöshet betyder för enskilda människor och för hela samhället. Det är ett oerhört resursslöseri för nationen och en misshushållning med den enskilde. Arbetslösheten rymmer också en annan aspekt, nämligen en förändring av förhållandena på arbetsmarknaden. Vi har sett nu under den moderatledda regeringens stora jobbmisslyckande att löntagares villkor på arbetsplatser och arbetsmarknaden har förändrats och försämrats. Det finns en ungdomsgeneration som lever under sms-anställningars villkor. Ha mobilen på: Vi ringer när vi behöver någon på lagret, i butiken eller på macken. En doft av börjar åter göra sig gällande på svensk arbetsmarknad. Vi ser människor som arbetar i tuffa, utsatta arbetsmiljöer som får höra: Det finns någon annan där ute, någon annan av de 400 000 arbetslösa som kan ta ditt jobb. Detta, herr talman, händer just nu på svensk arbetsmarknad. Jag vill påstå att det är regeringen som bär det stora ansvaret. Det är under trycket av massarbetslöshet som detta sker. Regeringen är med sin politiska inriktning oförmögen att bekämpa arbetslösheten. Ty dess enda orientering är utbudspolitik. Ut med fler på arbetsmarknaden. Sök jobb som inte finns! Vi hörde tidigare en moderat ledamot säga, som inte finns i kammaren och kan försvara sig, men det går att läsa i protokollet, att det måste etableras en ny låglönemarknad. Man trycker ut människor att söka jobb, söka jobb, söka jobb. För att stimulera fram denna låglönemarknad sänker man arbetslöshetsförsäkringen och pressar folk att söka. finns också tuffare regelverk som har resulterat i fler anställda för att administrera arbetslöshetsförsäkringen. Men de viktiga jobben som behövs i industri, kommun eller landsting finns inte. Det behövs en helt annan politik för att möta arbetslösheten, för att klara fler jobb, för att öka sysselsättningen. Det är en politik som bygger på ökad efterfrågan i ekonomin, att stimulera investeringar och ge utbildning som anpassar människor till en ny och föränderlig arbetsmarknad. Allt detta viftar regeringspartierna bort. Det finns bara en lösning på alla politiska problem: Sänk skatten. Näringspolitik har man beröringsskräck med. Utbildningspolitiken och omställningspolitiken har rustats ned. Låt mig nämna att när vi senast hade det som kan sägas vara full sysselsättning – 2 procents arbetslöshet – använde vi av bnp för arbetsmarknadspolitik och omställning. Samhället är så föränderligt. råder 8 procents arbetslöshet. Vi använder 0,4–0,av bnp till omställning och vidareutbildning av människor. Jag repeterar orden: Det ska öppnas en ny låglönemarknad. Här är den verkligt dramatiska skillnaden mellan en socialdemokratisk politik för framtiden och en högerinriktad politik. När vi vill att människor ska vara med och utvecklas tillsammans med en värdekedja vill högern inte bara cementera förhållanden utan också vrida klockan tillbaka till ett annat samhälle. I den massarbetslöshet och den prägel som den sätter på ett samhälle är arbetslösheten alltid arbetsgivarnas bästa vän. Den moderatledda regeringen är alltid löntagarnas värsta fiende. 336 (M) replik: Jag skulle vilja ta mig till . Jag har stora delar av min släkt i den fina staden; , Barnarp och på flera andra ställen. Det finns ett rätt trevligt restaurangutbud i en stad som , utöver det viktiga som sker på högskolan och allt annat. A6 Center är ett bra shoppingområde. Jag är ofta där och uppskattar detta. Jag kan konstatera att det finns många restauranger och butiker där. Om vi tittar på de förslag som lägger fram här tillsammans med sitt parti handlar det bland annat om höjd restaurangmoms och höjd skatt på att anställa unga personer. Det skulle innebära att det är nästan dyrare att anställa en ung person i en butik på A6. Med 20 anställda kan det innebära för en restaurang. Tror att det blir fler eller färre jobbmöjligheter på A6 med en sådan skattechock på den typen av företag? 337 (S) replik: Jag hälsar dig hjärtligen välkommen att besöka , denna vackra bygd. Vi tror inte att rikedomen kommer att växa genom att vi konsumerar fler hamburgare utan genom att vi får resurser för mer forskning och utveckling på högskolan och resurser för att bygga samman –med och vidare upp mot . Det är fråga om infrastruktur, utbildning och näringspolitik. Jag konstaterar att i den SCB-undersökning som lades fram framgår det att det har skapats noll eller intet märkbart i statistiken nya jobb. säger att det kanske är fråga om 5 000 jobb – 1 miljon per jobb. Vilket slöseri om det är sant! 338 (M) replik: Vi ska såklart fortsätta att göra stora satsningar på infrastruktur och forskning. Jag vet vilken betydelse har haft. Min inställning är att alla jobb behövs. Jag kommer tillbaka till min huvudfråga till . Tror du att det blir fler eller färre arbetstillfällen i alla butikerna på A6 i för unga människor med en skattechock som gör det så dyrt att anställa en ung person vid en dubblering av restaurangmomsen? 339 (S) replik: Ni moderater säger att vissa jobb behövs mer än andra. Annars hade ni inte subventionerat vissa jobb. Ni tycker att det är viktigare att det skapas ett nytt jobb på hamburgerbaren än på sjukhuset eller i barnomsorgen. Annars hade ni inte gått in med subventionen där. Ni tycker att det är viktigare att det skapas ett nytt jobb som städare i ett hem som har betalningsförmåga. Annars hade ni inte riktat subventionen dit. Ni tycker att det är viktigare att det skapas ett jobb åt någon som kommer hem och hjälper till med läxorna hos dem som har råd att betala. Annars hade ni inte riktat subventionen dit. Det är svaret. 340 (FP) replik: Det är vågat att gå in i en debatt med en sådan debatträv som . Ändock vill jag anmärka på något av hans ord, nämligen detta att sänkt skatt på lagad mat är en subvention. Jag var själv ganska skeptisk till detta förslag, men det stod faktiskt i det program som ni lade fram tillsammans med och . Det stod att ni ville sänka momsen på mat. har vi genomfört detta. Jag fattar inte att det nu skulle vara en subvention. Vad var det då 2010? Kan förklara det? Om det är en subvention , vad var det då 2010 då du och ditt parti stod bakom just detta förslag? 341 (S) replik: försöker alltid få mig att mjukna genom smicker, och jag slickar lätt i mig det. Jag har lång livserfarenhet, och har ännu längre. Båda vet vi, fast det plågar oss ohyggligt, att vi under denna långa tid har fått bära ut program som inte var alldeles lysande. har det också hänt en folkpartist – fast så god och ömsint för det mesta. 342 (FP) replik: Det kan vara så att vi även i mitt parti går fram med en del förslag som jag inte alltid uppskattar till . Så är det; det ger jag dig rätt i. Med min långa livserfarenhet får jag ta upp en annan fråga. Den gången avgick regeringen på grund av ett väldigt speciellt förslag, nämligen att man skulle införa strejkförbud. Vad tycker i efterhand om detta förslag? 343 (S) replik: är innovativ och breddar denna jobbdebatt på en rad områden. Det är intressant, och jag hälsar honom välkommen till det statsvetenskapliga seminarium som startar i kafé för ledamöter. 344 (S): Att arbetslösheten är alltför hög och att slöseriet med mänskliga resurser slår nya rekord i takt med att långtidsarbetslösheten biter sig fast tror jag att alla i denna kammare kan enas kring. Siffrorna talar sitt tydliga språk när över 400 000 arbetslösa finns i vårt land, varav drygt hälften varit arbetslösa och många av dem ännu längre. Som jämförelse kan vi notera att nuvarande statsministern har haft sitt uppdrag i hela . Vad som är betydligt svårare att enas om är vad som krävs för att vända utvecklingen. För ett arbetareparti i ständig opposition mot orättvisor är det lätt att konstatera att den politik som förs nu inte har fungerat på det sätt som det var tänkt. För ett så kallat arbetarparti som funderar mer på hur det uppfattas grafiskt än politiken i sig och vad den ska åstadkomma är det självklart inte lika lätt. Plagiat håller sällan måttet vid en jämförelse med originalet. Jag är stolt över att tillhöra ett parti som törs sätta upp ambitiösa mål för framtiden. Att nå den lägsta arbetslösheten inom EU 2020 är ingen liten uppgift. Det kommer att kräva beslutsamhet, envishet och handlingskraft. Det handlar om att inte rädas det oändliga äventyr som väntar när den nya dagen gryr utan att osentimentalt kalibrera de politiska verktyg som styr mot detta mål. Politiska visioner måste åtföljas av konkreta förslag som steg för steg tar oss mot målet. Den samlade arbetsmarknadspolitiken är ingen isolerad småsak, utan den skär in i människors vardagsliv på ett högst påtagligt sätt oavsett om man just nu har ett arbete eller inte. Det handlar om allt från om arbetslöshetsförsäkringen känns pålitlig och om Arbetsförmedlingen är rätt dimensionerad och har rätt verktyg till hur framväxten av fler arbeten kan stimuleras. Den globala kontexten är såklart omöjlig att bortse från, men för den sakens skull kan vi i riksdag inte tillåta att 400 000 människor offras på den globala marknadsekonomins altare. Det är skillnad på politik och politik. Om saker och ting inte funkar kan vi ändra på det. Det finns lösningar även på svåra problem. Det är svårt att komma till en annan slutsats än att den sittande fyrklövern har sett sina bästa dagar. Hösten är helt enkelt här, och en politisk fimbulvinter väntar runt hörnet. Det är ett resultat av medvetna politiska vägval, eller i vart fall av en sammanvägd bedömning från regeringens sida. Arbetsmarknadspolitiken är ett smärtsamt tydligt exempel på den brist på dynamik som finns i regeringen. Jag uppfattar att många med både stigande förvåning och oro har sett hur de själva eller människor de känner trängts ut från arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring som regeringen på sätt och vis kan sägas agera som om ungdomsarbetslösheten inte bara var hög utan hundraprocentig när de genomför generella sänkningar av arbetsgivaravgiften i stället för att satsa pengarna på dem som faktiskt är arbetslösa.