prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — Jag kan konstatera att vi föreslår mer förstärkningar för de små och medelstora företagen än vad regeringen föreslår i sin budget, så jag hoppas att Per Åsling kommer att verka för starkare satsningar på just småföretagande i kommande budgetar. Jag vill komma till ett område som inte var särskilt framträdande i Per Åslings anförande. Det handlar om klimatet, där vi nu har en klimatförhandling i som pågår och som tyvärr verkar gå väldigt trögt. Vi känner också till många av de orsaker som ligger bakom att det inte kommer fram internationella klimatavtal, nämligen misstroendet mellan de fattiga länderna och de rika länderna i världen. I för nu utlovade tillsammans med de andra ledarna för de rika länderna i klimatfinansiering till de fattiga länderna. De skrev under på det i Köpenhamnsprotokollet. Det var grundläggande för att man skulle kunna gå vidare med förhandlingen. Då är det intressant att se hur man har följt upp löftet. Om man skriver under på ett löfte är det rimligt att tänka sig att man också ser till att pengarna kommer fram och levereras, till exempel i budgeten. Vår andel av dessa motsvarar , som behövs för att finansiera klimatinsatser i syd, till exempel hjälpa dem i som har drabbats av orkanen att bygga upp sitt samhälle, att rusta det mot kommande stormar, som vi vet kommer att öka på grund av klimatförändringarna, och också att bygga upp en hållbar ekonomi. Regeringens satsning – om man nu ska kalla det så – i budgeten på klimatfinansiering ligger på . Det anslaget har halverats och tas nästan helt och hållet från biståndet. har stämma slagit fast att klimatfinansieringen ska vara additionell, det vill säga inte tas från biståndet. Men står man här och presenterar en budget där man gör precis det. Hur kan du, Per Åsling, försvara att ni lägger fram en budget som går precis på tvärs mot vad stämma har slagit fast? 45 PER ÅSLING (C) replik: Jag tycker att det är bra att du lyfter klimatfrågan. Den är mycket central för vår framtida utveckling, eftersom det ekonomiska välståndet bygger på att vi klarar klimat- och miljöutmaningen. Vi har också haft stort fokus på det i den här budgeten. Vi har fokus på att få fler människor i arbete för att därmed stärka möjligheten att investera mer i välstånd, vilket vi har gjort under alla år, och att investera mer i infrastruktur, vilket vi också har gjort på historiska nivåer och gör med en fördubbling i nuvarande plan i förhållande till den som du, Per , var med och roddade fram när du var politiskt sakkunnig på . Vi gör de investeringarna för att bygga starkt, för att därmed också kunna ta ett större ansvar för vår omvärld. Summan av kardemumman beträffande vad vi har gjort är att vi tack vare den offensiva ekonomiska politiken har frigjort resurser som har satsats på att bygga starkt. Från sida vill vi gå vidare. Du relaterade till den stämma som vi hade i . Ja, det är linje: Vi vill satsa än mer på det internationella biståndsarbetet och bygga upp en starkare värld på så sätt. 46 PER (MP) replik: Det var ett intressant svar från Per Åsling. Det var först under de sista sekunderna som han kom in på den sakfråga som jag hade frågat om. Jag tycker att det är bra att Per Åsling lyfter fram vikten av ekonomiskt välstånd. Jag tror att man klarar det allra bäst på lång sikt genom att skapa ett ekonomiskt välstånd globalt och se till att lyfta de fattiga delarna av världen så att också de får en del av välståndet. Jag vill se en internationell ekonomi där vi handlar över landsgränserna och också ser till att hela världen kan vara med och bygga ett välstånd, inte bara vi i . Jag tror också att det är det som gynnar och ekonomi bäst på lång sikt. Då bekymrar det mig att regeringen inte gör det som man har utlovat. Man skrev under på vackra protokoll i Köpenhamnsöverenskommelsen . Men i de klimatförhandlingar som pågår nu och i tidigare klimatförhandlingar har man kommit till bordet och sagt: Nej, vi sade i att vi skulle leverera pengar, men det gör vi inte, för vi har inte de pengarna i vår budget – vi har inte finansieringen klar. Det vore intressant att höra hur Per Åsling ser på möjligheterna att få igenom ett bindande avtal för att få minskande klimatutsläpp om man inte ens kan leverera det man har lovat i tidigare förhandlingar och överenskommelser. Beträffande hur mycket man satsar på klimatet: Det räcker inte med att säga att man tycker att klimatet är viktigt, utan man måste också visa det genom att prioritera hur man gör. av det utrymme som fanns för reformer i årets budget, som regeringen har lagt, har ni använt för någon typ av klimatsatsningar. För mig är det inte ett rimligt svar på de utmaningar som vi står inför. har gjort en helt annan prioritering. Vi satsar mer än en fjärdedel av våra resurser på just klimatinsatser eftersom vi ser att det är så viktigt för att skapa arbete i och för att vi ska ta vårt ansvar, inte minst för att få till en internationell klimatöverenskommelse. Jag återkommer till frågan: Hur ska ni kunna få ett avtal på plats om ni inte ens levererar de pengar som ni faktiskt utlovade från i ? 47 PER ÅSLING (C) replik: Tack för det, Per ! Konklusionen av vad jag sade tidigare är att politik hänger ihop. Det är viktigt att vi då ser till att på en rad områden göra vad vi kan från svensk sida för att stärka klimatarbetet. Vi är väldigt pådrivande från både och regeringens sida. Det är ingen tillfällighet att spelar en central roll i . Det innebär kredit för hennes starka engagemang i klimatfrågan. Vi har drivit på när det gäller mål för del och i . EU 2020 innebär ju att vi nu har fått med oss de europeiska länderna på att höja ribban och öka ambitionsnivån. Det är viktigt att vi kommer längre. Från sida har vi sagt att vi gärna vill höja ambitionsnivån när det gäller de långsiktiga målen för minskning av utsläpp av koldioxid och växthusgaser. Det finns ett ställningstagande i EU som gäller , och vi tycker att man ska öka till för att på så sätt sätta ytterligare press på andra europeiska länder och även globalt. Ska vi klara klimatmålen är det ju ett arbete som vi måste klara av att göra genom globala överenskommelser. Avslutningsvis: Det är ambitiösa mål som vi i har satt för till exempel energiomställning, och vi ser nu att det satsas mer på förnybar, klimatsmart, miljövänlig produktion än . Vindkraften har ökat från drygt en terawattimme när vi tillträdde till förmodligen när resultatet för det här året summeras. Det är klimatpolitik! 48 (V) replik: Jag tänkte börja med att tala om för Per Åsling att skatter är ett sätt att finansiera våra gemensamma behov, som vård, skola och omsorg och investeringar i järnväg. Det är mycket effektivt att göra offentliga investeringar för att skapa jobb. Det handlar om hur man ser på samhället och vilken samhällsutveckling som man vill ha. Vi i väljer att lägga 3 miljarder på fler anställda i äldreomsorgen. Vi tycker att det verkligen behövs. Personalen ska inte behöva springa in och ut, och äldre ska inte behöva lämnas ensamma. Det är en stor brist på arbetskamrater i äldreomsorgen. Vi lägger pengar på utbildning och kompetensutveckling av redan befintligt anställda. Vi lägger pengar på att unga nyutbildade undersköterskor ska få möjlighet att komma in och jobba i äldreomsorgen. Vi lägger pengar på ett matlyft i äldreomsorgen. Vi lägger pengar på att sänka avgiften så att äldre inte ska behöva avstå hemtjänst för att avgifterna är så höga. Vi lägger pengar på en bättre arbetsmiljö. tillsammans med högerpartierna väljer i stället att lägga 250 gånger mer på skattesänkningar än på äldreomsorgen. Äldreomsorgen får 60 miljoner, och skattesänkningarna i denna budget är 15 miljarder. lägger 3 miljarder på att anställa fler. Det är exakt samma summa som ni lägger på att göra skattesänkningar för rika och välbeställda män. presenterade sin rapport om läget i äldreomsorgen. Den visar att många av dem som arbetar där funderar på att sluta. Den visar på en stor brist på personal inom äldreomsorgen . Ni lämnar den frågan helt därhän. Varför, Per Åsling, är det 250 gånger viktigare för att sänka skatten än att satsa på en väl fungerande och trygg äldreomsorg med kontinuitet och bättre kvalitet? 49 PER ÅSLING (C) replik: står och argumenterar på samma sätt som hon har gjort som jag har varit med i budgetdebatterna. Det låter jämt på samma sätt. Politik och ekonomisk politik är en helhet. Det är ingen tillfällighet att Alliansen lade om den ekonomiska politiken 2006. Vi gjorde det därför att vi såg att det är viktigt att fler människor kommer i arbete och att fler människor bidrar till välfärden genom att betala skatt för att på så sätt skapa större finansiella möjligheter för att öka vår gemensamma välfärd. Facit i form av nationalräkenskaperna från SCB visar att vår politik har varit riktig. satsades det på förskolan. I har vi gjort en ökning från till . I gymnasieskolan har vi gjort en ökning från till . På hälso- och sjukvårdsområdet har vi gjort en ökning från till . Jag drar dessa exempel bara för att i distinkta termer visa att mer pengar har satsats på vård, skola och omsorg. Det är tack vare att fler människor har kommit i arbete och att vi har haft fokus på att öka skatteintäkterna genom att fler människor kan gå till ett jobb. 50 (V) replik: Befolkningen har ökat med 440 000 personer , och om skatteintäkterna har ökat är det inte så konstigt. Däremot är arbetslösheten väsentligt högre. Långtidsarbetslösheten har eskalerat och är högre. Sysselsättningsgraden är lägre. Det är resultatet av er politik. Dessutom har den ekonomiska ojämlikheten ökat. Det har blivit 5 000 färre boendeplatser på de särskilda boendena för äldre i regeringen. Det är färre anställda. Sex av tio i äldreomsorgen är deltidsanställda. Fyra av tio är visstidsanställda. Och kom som visar att många av dem som är anställda och som sliter och gör sitt allra bästa funderar på att sluta. Till 2030 behöver vi 170 000 fler anställda för att mormor ska kunna få en bra hemtjänst eller för att farmor ska kunna få bra omsorg på ett äldreboende. Men väljer att sänka skatten i stället. Politik är en helhet. Väljer man jämt skattesänkningar – framför allt för dem som tjänar bäst, vilket ni mycket tydligt gör eftersom går till de rikaste, varav en majoritet är män – måste de betalas på något sätt. Och de betalas av många äldre som lämnas ensamma och som lämnas därhän av en personal som sliter hårt, som är alldeles för få och som har för låg lön och dåliga arbetsvillkor. Varför prioriterar alltid skattesänkningar före bättre kvalitet i äldreomsorgen, före fler anställda i äldreomsorgen och före en bättre arbetsmiljö? Ni har till och med prioriterat skattesänkningar före en bättre företagshälsovård, där ni har tagit bort nästan alla pengar. Ni har också dragit ned på arbetsmiljöresurserna. Skattesänkningarna får konsekvenser. 51 PER ÅSLING (C) replik: Politik är att se en helhet, sade du . Ja, vi har sett denna helhet. Vår politik har inneburit att vi har ökat skatteintäkterna med . Vår politik har inneburit att det har funnits mer pengar att satsa på vård, skola och omsorg, mer pengar att bygga starkt, att investera i forskning och innovation och att investera i infrastruktur. Det är de faktiska resultaten i den verklighet som vi lever i. Politiken har också bidragit till att den offentliga sektorns del av bnp är oförändrad – strax . Det har inneburit att fler människor jobbar inom den offentliga sektorn. Det har inneburit att den kommunala konsumtionen har ökat från 640 miljarder till ca 800 miljarder. Vår politik har inneburit att mer pengar har satsats på välfärd, och det är bra. 52 (SD) replik: Jag kommer själv från det som jag skulle kunna kalla en Centersläkt. De flesta av mina släktingar kommer från inland och glesbygd, och i stort sett alla är arbetare och bönder. De flesta av dem var nog centerpartister och röstade på . Men är de skitförbannade – ursäkta uttrycket. De har sett att har gått från att vara ett parti som värnar landsbygdens villkor och som värnar företag och befolkning på landsbygden till att bli det nyliberala parti som har som en huvudfråga att sänka momsen för oss som har råd att äta på restaurang. När man tittar på vad har varit med och bidragit med under dessa sju och i regeringsställning är det skrämmande läsning. Hur känns det att komma hem till Centervärlden och och titta människorna i ögonen? Ni har varit med och höjt bränsleskatterna, inte bara för bönder utan även för den övriga befolkningen. Ni har inte genomfört era löften om en höjd milersättning. Ni har varit med och ökat kostnaderna för lantbrukare genom att inte se till att de får rimliga villkor i konkurrens med lantbrukare i övriga länder när det gäller konstgödsel, när det gäller användning av slaktmetoder, när det gäller inte minst fordonsbränsle och när det gäller offentlig upphandling. På punkt efter punkt har ni misslyckats. har vi en situation där upphandlingsdirektivet ska göras om, och regeringen har inte gjort någonting, inte någonting, för att tillvarata svenskt lantbruks och svenska bönders villkor och förutsättningar i konkurrens med resten av EU. Hur känns det att komma hem till och förklara detta? 53 PER ÅSLING (C) replik: Det är en helt felaktig verklighetsbild som målar upp, men det är väl föga förvånande. Sedan kom i regeringsställning har det skett historiskt stora satsningar på svensk landsbygd. Vi har tillfört mer infrastrukturpengar för satsningar på vägar, även enskilda vägar, bredbandsutbyggnad, förbättringar av den kommersiella servicen. Listan kan göras lång. De satsningar vi nu gör på småföretagandet är sådana som kommer att slå bäst och mest i landsbygden. På arbetskraftssidan sker det genom införandet av yrkesintroduktionsavtal, förstärkning av lärlingsutbildning och yrkesutbildning samt genom finansiering av småföretag, där ett första steg i ett investeraravdrag träder i kraft . Också FoU-avdraget är mycket värdefullt för de små företagen. Vi har bidragit till att sänka kostnaderna för svenskt jordbruk och därmed ökat det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Vi har minskat egenavgifterna, inalles , liksom regelkrånglet. Vi har tagit bort handelsgödselavgifter. Vi har tagit bort slakteri- och besiktningsavgifter, en sänkning med 100 miljoner. När det gäller handelsgödselavgifter är det en årlig sänkning med 300 miljoner. Vi kan se ett trendbrott i den svenska primärproduktionen, där värdet ökat . 54 (SD) replik: Jag vet inte vad jag ska säga. Till dem som möjligtvis tittar på den här debatten och kommer från , och vill jag säga: Gå ut och kolla hur det ser ut på vägen. Känns det igen? Såg det ut så och 80-talet? Har ni fått bättre service? Eller har macken och livsmedelsbutiken slagit igen? Är infrastrukturen bättre? Är de broar som finns underhållna? Kommer ni att få ta del av den bredbandsutbyggnad som sker? Den pågår i men kanske inte i stora delar av landsbygden. Sanningen är precis den motsatta, Per Åsling. Ni kompenserar inte bönder för de i jämförelse med övriga bra djurskyddsregler vi har, som gör att vi försämrar konkurrensen för svenska jordbrukare. Det är inte ett krav i den offentliga upphandlingen, enligt upphandlingsdirektivet, att djuren ska behandlas väl. Regeringen har inte heller varit med och ställt något sådant krav. Man har över huvud taget inte lyft upp den frågan. Ni har varit med och försämrat avdragsrätten för fordonsbränsle i svenskt jordbruk, Per Åsling. Inte på någon punkt har ni gjort det som du säger att ni har gjort. Ni har försämrat servicen. Ni har försämrat infrastrukturen. Ni har inte stärkt svenskt jordbruk. Svenskt jordbruk går på knäna. Har du inte sett det? Den inhemska livsmedelsförsörjningen sjunker som en sten på grund av importen. De svenska bönderna kan inte konkurrera, och ni har inte fått igenom någonting i regeringen. Ni tar inte det ansvaret i förhandlingarna, framför allt inte nu när det gäller upphandlingsdirektivet. Ställ krav på närodlat! Ställ krav på djurskydd, på att bra förhållanden för djuren ska kunna vara ett upphandlingskrav! Det gör ni inte. 55 PER ÅSLING (C) replik: Gå ut och ta kontakt med verkligheten, , och se hur det förhåller sig. Du ställde en fråga till mig om upphandlingen. Du borde vara medveten om att det kommer ett nytt EU-direktiv . Där har vi varit pådrivande för en bättre djuretik och för att större miljöhänsyn ska kunna tas. kommer frågan upp i . Vi har möjlighet att ändra den svenska upphandlingslagstiftningen. Det är bra. Det är viktigt för och för de svenska agrara näringarna, de gröna näringarna, att det skapas snarlika, jämförbara konkurrensvillkor för svenskt jordbruk, alltså i förhållande till våra konkurrentländer. Den frågan står högt på vår agenda. Vi vill att i samband med ny upphandlingslagstiftning ska ställa högre krav på möjligheter att anpassa lagstiftningen till de svenska förhållandena vad gäller miljö och djuretik och därmed få högkvalitativa livsmedel. Vi jobbar med det på nationell nivå. Vi är pådrivande så att kommunerna redan inom befintligt ramverk nyttjar de möjligheter som finns. Det är centerledda kommuner som går före när det gäller att ställa höga krav vid upphandling. 56 (KD): Låt mig börja med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut. hanterar nu den fjärde budgeten från alliansregeringen . Alliansregeringen har genomfört åtskilliga reformer och förändringar som inneburit att stått upp väl jämfört med vår omvärld. Regeringen har gjort breda inkomstförstärkningar för ökad köpkraft och ökat handlingsutrymme för hushållen. Regeringen har levererat utgiftsreformer inom en mängd välfärdsområden. har utgiftsreformerna stått för och skattereformerna för av den samlade reformkakan. Den sysselsättningspolitik som förts har inneburit att ökade satsningar på välfärden kunnat genomföras med eller 67 miljarder i fasta priser. Hälso- och sjukvården har till exempel fått ökade resurser ; siffrorna gäller sedan inflationen rensats bort. Satsningarna har skett i en världsekonomi som präglats av lågkonjunktur och finansiella kriser. Oppositionens uttalande om en krackelerad välfärd eller raserad välfärd rimmar inte bara illa med verkligheten, den är dessutom falsk. Jag roade mig med att räkna ut hur mycket hälso- och sjukvårdens resurser per capita har ändrats . Folkmängden har ju som alla vet ökat. Ökningstakten är nära dubbelt så hög som under det socialdemokratiska styret . Exempelvis är förändringen markant avseende födelseöverskottet. Då dog det fler än det föddes i vårt land. Födelseöverskottet var med andra ord negativt. är det positivt, med ett plus på drygt 20 000 . Det är bra för . Födelseöverskottet i sig är en spegel av hushållens framtidstro och ekonomiska styrka. Låt mig återgå till frågan om hälso- och sjukvårdens resurser per capita. Jämförelsen är även här utifrån inflationsrensade siffror. Då har resurserna till hälso- och sjukvården mätt per person i vårt land ökat . Men som alla vet handlar välfärd självfallet inte enbart om resurser. Inget system är perfekt. Det finns inga uppfunna perfekta system att tillgå framöver heller. Den som påstår något annat eller ger sken av att så är fallet far med osanning. Är det något historien lärt oss så är det just det, av den enkla anledningen att inga människor är perfekta. Välfärdens system är oerhört personalintensivt. Vi gör fel och misstag var vi än befinner oss. Det blir helt enkelt fel ibland, omedvetet eller medvetet. Människans strävan efter att förbättra och försöka nå det perfekta är dock motorn i oss som driver mänskligheten framåt mot nya landvinningar inom forskningens och teknikens områden. Men varje steg framåt innebär nya utmaningar att ta sig an. Trots den av omvärlden erkänt höga kvalitetsnivån inom olika svenska välfärdsområden finns alltid enskilda individer som av en eller annan anledning far illa. Varje person som far illa i vårt land är en person för mycket. Därför får vi aldrig gömma undan människor i system eller försöka sopa problemen under mattan. Jag är till exempel glad att utanförskapet i vårt land är på den lägsta nivån . Jag är glad att den absoluta fattigdomen i vårt land stadigt minskat och är lägst bland jämförbara länder. Men hjälper dessa konstateranden dem som fortfarande befinner sig i utanförskap eller anses fattiga enligt EU:s definition? Här krävs fortsatt arbete för att ytterligare hyvla ned trösklarna in till arbetsmarknaden och för framtagandet av ytterligare verktyg att nyttja i syfte att steg för steg möjliggöra för fler av våra medmänniskor att exempelvis nå egenförsörjning. Inget land eller politiskt system har klarat denna utmaning fullt ut. Dock kan man jämföra länder för att se vilket eller vilka som kommer bäst ut sammantaget och vilka som lyckats bäst under rådande omständigheter. Först då kan en bedömning göras av ett lands väl och ve, och först då kan man se vilken politik som på lång sikt bäst bär mot förverkligandet av att ingen ska hållas tillbaka eller lämnas efter. Föga förvånande finner man att ligger i topp i otaliga jämförelser som görs mellan länder i vår värld. WHO, , , EU etcetera gör många olika typer av mätningar. Vi håller i en hög generell nivå på otaliga välfärdsområden. Det ska vi känna oss stolta över, men det får absolut inte leda till övermod eller stillasittande. Ett exempel på detta är rapporten , som WHO och regeringar står bakom. Man har jämfört effekter av hälsopolitiken i 43 länder i . Syftet med rapporten är naturligtvis att länder i ska kunna se och lära av varandra. Ett av dessa 43 länder kom klart bäst ut i jämförelsen. Detta land är . För att få en bild av den svenska hälsopolitikens effekter gjorde man en jämförande studie. Om alla övriga 42 länder använde sig av den svenska hälsopolitiken, hur många färre skulle då dö i ? Vet ni vad svaret blev? Två miljoner färre döda i ! 750 000 av dessa var direkt kopplade till hjärt- och kärlsjukdomar. Överför vi alltså det svenska förebyggande arbetet och vår hantering av uppkomna kardiovaskulära sjukdomar till övriga 42 länder skulle 750 000 färre dö i . Ska vi slå oss till ro med detta? Alliansregeringens fortsatta arbete med att korta köerna till sjukvården fortgår. Kvalitetsjämförelser mellan våra landsting sker ständigt. Uppföljningar görs ständigt av våra myndigheter – allt i syfte att steg för steg ytterligare höja kvaliteten och steg för steg mota bort brister, felbehandlingar och onödiga väntetider. Alliansregeringens förslag till budget har bemötts av oppositionspartierna i riksdag. De har vart och ett lagt fram egna så kallade skuggbudgetar. Alla dessa partier har olika syn på skatteuttag och skattenivå. De har olika syn på marginalskatten och vilken typ av marginalskattepolitik vi ska föra i vårt land. Trots det vill de rödgröna partierna av outgrundliga anledningar samla sig runt marginalskattepolitik, bryta mot riksdagspraxis och riskera den vedertagna budgetordning vi har . Oppositionspartierna har även olika syn på vilken företagarpolitik som ska gälla. De har olika syn på vilken skolpolitik som ska gälla. Alla har vitt skilda åsikter om energipolitiken och miljöåtgärder. Alla har olika syn på vilket finansiellt sparande som ska gälla. Alla partier har olika utgiftstak. Alla oppositionspartier lånar pengar till sina utgiftsökningar. De har med andra ord ofinansierade utgiftsökningar och/eller inkomstminskningar i sina budgetförslag. Så här kan man fortsätta i oändlighet. Ju mer man synar dessa förslag, desto mer bekymrad blir man. Socialdemokraterna har en budget som bara gäller , men vad vilja de göra sedan? Det står skrivet i stjärnorna. Kutymen är ju att partierna med sina budgetförslag visar sin politik och sin politiska inriktning. Det kallas varudeklaration och är standard i alla branscher i vårt land, dock icke för Socialdemokraterna. Rösta på oss om ni är emot jobbskatteavdraget! Rösta på oss om ni vill ha kvar jobbskatteavdraget! Ropen skalla – pengar åt alla! En sådan långsiktig politisk klarsynthet leder till att Socialdemokraternas budget har ett mycket kort bästföredatum.