prot · H00998 · 2013-04-25 00:00:00 — 22 269 avstod 41 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 272 för utskottet 19 för res. 21 17 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 97 M, 23 MP, 20 FP, 18 C, 18 KD För res. 21: 19 SD Avstod: 17 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 5 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 19 (Identitetskrav) 1. utskottet 2. res. 32 (SD) Votering: 181 för utskottet 19 för res. 32 108 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 5 S, 97 M, 23 MP, 20 FP, 18 C, 18 KD För res. 32: 19 SD Avstod: 91 S, 17 V Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 5 C, 1 SD, 2 V, 1 KD (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 22 (Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslut m.m.) 1. utskottet 2. res. 38 (SD) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 23 (Utvisning på grund av brott m.m.) 1. utskottet 2. res. 40 (SD) Votering: 289 för utskottet 19 för res. 40 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 97 M, 23 MP, 20 FP, 18 C, 17 V, 18 KD För res. 40: 19 SD Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 5 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU17 arbetsformer m.m. Punkt 4 (Riksdagsledamöternas placering i kammaren) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 289 för utskottet 19 för res. 1 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 97 M, 23 MP, 20 FP, 18 C, 17 V, 18 KD För res. 1: 19 SD Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 5 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 6 (Kvittningssystemet) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) Votering: 289 för utskottet 19 för res. 2 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 97 M, 23 MP, 20 FP, 18 C, 17 V, 18 KD För res. 2: 19 SD Frånvarande: 16 S, 10 M, 2 MP, 4 FP, 5 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 14 (Arvode m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (V) Votering: 288 för utskottet 18 för res. 5 1 avstod 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 96 M, 21 MP, 20 FP, 18 C, 19 SD, 18 KD För res. 5: 1 MP, 17 V Avstod: 1 MP Frånvarande: 16 S, 11 M, 2 MP, 4 FP, 5 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 9 § (forts. från 7 §) Näringspolitiska frågor (forts. NU11) 110 (KD) replik: Det var väldigt intressant att lyssna till . Hon hade en hel meny av i och för sig positiva förslag som skulle kunna underlätta livet för företagare och för mänskligheten i stort om de genomfördes. Det hon inte nämnde är hur det här ska finansieras. De skattehöjningar på 30,9 miljarder som Socialdemokraterna föreslår i sin budget drabbar ju just företagande och jobb. Ja, det finns en del annat ni höjer alkoholskatterna med 1,5 miljarder. Det gör ni för att man ska minska drickandet, antar jag. Problemet är att ni höjer arbetsgivaravgifterna för ungdomar med 14,2 miljarder. Med samma logik, herr talman, innebär det att jobben för unga människor ska minska på samma sätt. Jag antar att det är så man har tänkt sig det. Att lägga en straffskatt på någonting innebär enligt det tänkandet en minskad användning av just den typen av resurs i samhället. Ni höjer bolagsskatten med 7,6 miljarder. Hur smart är det på en skala i den allt tuffare globala konkurrens svensk exportindustri befinner sig och när det gäller investeringar i ? Ni höjer momsen på restaurangtjänster med 5,4 miljarder. Ni höjer inkomstskatten med 1,3 miljarder, och så vidare. Ni halverar taket för RUT-avdraget. Har inte funderat något på hur det här slår mot alla de goda tankar hon själv presenterade? Det blir fullständigt kontraproduktivt att höja skatten på de produktiva insatserna så mycket. En liten rännil av detta går sedan tillbaka till satsningar, men huvuddelen går ju till att höja bidrag. 111 (S) replik: Tack för att jag fick en fråga! Det är inte så vanligt för oss i oppositionen att få frågor, eller rättare sagt borde det inte vara så vanligt. brukar man av någon anledning alltid hamna i en situation att företrädare för regeringspartierna ställer frågor till oppositionen i alla fall, oavsett på vilken sida vi står här. Jag kan börja med att säga att det gläder mig att tycker att jag hade ett helt batteri med förslag som jag tror att han uttryckte det så skulle kunna förbättra livet för många företagare och svenska folket i allmänhet. Det gläder mig att ser det. Sedan hade han idéer om det som alla företrädare för Alliansen alltid landar i, skatter. Skatter tycks vara det enda som man tror på och föreslår någonting om. Hade skattesänkningar varit lösningen på alla problem hade vi inte haft en arbetslöshet på , oavsett konjunkturläge, och en ungdomsarbetslöshet på , oavsett konjunkturläge. Skattesänkningar och skattelättnader för unga som använde som ett exempel kostar nästan och har gett ingen vet vad det har gett. Det är det som är bekymret. har exempelvis utvärderat den åtgärden och kommit fram till att den sannolikt har betydande dödviktseffekter och tveksam effekt. De svepande stora generella nedsättningarna är tveksamma och ger ingen effekt. Vi föreslår i stället riktade insatser, riktade gentemot politik, alternativt riktade gentemot unga. Att ta bort hela arbetsgivaravgiften för den som anställer en arbetslös ung person är ett av våra förslag, i stället för att halvera arbetsgivaravgiften för alla som anställer en ung person oavsett om den unga personen har det lätt eller svårt på arbetsmarknaden. problem är att han inte kan visa att hans miljardsatsningar har gett några jobb. 112 (KD) replik: har helt fel när hon säger att jag inte kan visa att regeringens miljardsatsningar har gett några jobb. Vi har alltså ökat sysselsättningen i genom finanskrisen och genom skuldkrisen som tynger våra exportmarknader med 200 000 personer, sådana som i mycket stor utsträckning tidigare befann sig i utanförskap, som var undanskuffade för att inte finnas med i arbetslöshetsstatistiken. De har verkligen gett resultat, herr talman. säger att jag och alla i Alliansen alltid landar i att tala skatter. Ja, men det är väl inte så konstigt. Jag tror nämligen inte på den teori som implicit ligger i resonemang, att det inte spelar någon roll om vi höjer skatterna på ungdomsarbetsplatser med 14,2 miljarder. Det är en väldigt djärv hypotes, skulle jag vilja säga. Ta en arbetsplats, en Ica , en av de medelstora, som kanske har 2530 ungdomar anställda och som har anställt dem för att det har varit billigt. De har kunnat anställa en ung person billigare än en person med lång erfarenhet. Tror man att den här skattehöjningen passerar obemärkt i exempelvis en Ica , att det är business as usual och att det inte gör någonting om det plötsligt poppar upp en fördubbling av arbetsgivaravgifterna för en stor del av arbetskraften? Det är inte seriöst, , att tro att det bara passerar, att de här pengarna kan vi bara ta. Vi höjer skatterna med 14,2 miljarder och lägger dem på andra saker. Så fungerar det inte, och det tror jag att de allra flesta inser. De här skattehöjningarna slår på olika sätt. Bolagsskatten försämrar generella konkurrensläge, och det tycker jag är allvarligt. 113 (S) replik: Jag börjar där du slutar, : bolagsskatt. Vi tycker att vi ska ha konkurrensneutrala skatter på företagsområdet. Det är viktigt. Vi tyckte därför att man skulle sänka bolagsskatten till den genomsnittliga nivån i vår omvärld. Det vi inte tyckte var att man för lånade pengar skulle starta en press nedåt, ett skattetryck nedåt, när det gäller bolagsskatten. I någon mening fick vi rätt. ser vi att andra länder tvingas följa efter, vilket innebär att man kommer att trycka nedåt. Det kan man tycka är bra och trevligt om man som enda syfte med politiken har att skatterna ska vara så låga som möjligt. Men om syftet är att de ska vara neutrala och att man konkurrerar med andra saker än skatter fyller det ingen som helst funktion. När det gäller vilken effekt skattesänkningarna har haft kan jag bara konstatera att den här regeringen har sänkt skatterna med långt över 100 miljarder, hisnande 100 miljarder, utan att lyckas nå en arbetslöshet på något mätbart område som är lägre nu än vad den var 2006 när man tillträdde, inte . Jag kan inte begripa hur det kan vara ett recept på en lyckad politik. har presenterat vårpropositionen. Han går ifrån prognoserna på de lyckade effekter som skulle bli av politiken. Det som har legat i framkant och som såg bra ut ser inte bra ut ens från . De ligger , vid regeringsmakten, enligt den nuvarande prognosen möjligtvis på det ingångsläge man hade när man tillträdde. För de pengarna, , kunde vi ha anställt varenda arbetslös människa i det här landet och antagligen fått en bättre effekt än den effekt som din politik har gett. 114 HANS (M): Början på många företag är innovationer. Vi kan se tillbaka på ett drygt halvår av satsningar på innovation i syfte att stimulera, uppmuntra och stärka entreprenörskapet och för att få fler innovativa företagare. Det började med den nationella innovationsstrategin som regeringen beslutade om. Syftet med den strategin är att bidra till ett innovationsklimat med bästa möjliga förutsättningar för innovation i . Den tar sikte . Strategin kommer att omsättas i konkreta insatser från regeringens sida men också bidra till att mobilisera andra aktörers insatser för att stärka innovationskraften i . Innovationsstrategin är en viktig spelare i sammanhanget för att nå ökat entreprenörskap. Vi har sett den kanske kraftfullaste forsknings- och innovationspropositionen . Regeringens förslag i budgetpropositionen innebar en successiv nivåökning av medel till forskning med . Propositionen innehåller åtgärder som syftar till att öka forskningens kvalitet och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Anslaget för forskning och utveckling till innebär en ökning med . Det här diskuterade vi under budgetdebatten . Det tredje var sammanslagningen av och . Dessa två bolag har slagits ihop för att få en mer effektiv och tillgänglig organisation för rådgivning och finansiering i tidiga skeden av innovation och tillväxt. Syftet med sammanslagningen är att skapa en tydligare aktörsstruktur för marknadskompletterande finansiering i tidigare skeden. Det ska finnas goda förutsättningar att starta och utveckla företag som bidrar till samhällets utveckling och till näringslivets konkurrenskraft. När ny kunskap och nya idéer omsätts i lönsamma verksamheter läggs grunden för en långsiktigt hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i hela landet. Därför bedriver regeringen en tillväxtpolitik som tar sin utgångspunkt i att stimulera entreprenörskap och företagande. I tidigare inlägg har vi hört kritik från framför allt Socialdemokraterna. Det är för lite, det är för dåligt och det är . Vi har hört det . När man tittar närmare på den socialdemokratiska näringspolitiken, framför allt när det handlar om innovationer, osar det fortfarande väldigt mycket social ingenjörskonst när de pratar om sådant som samhällsinvesteringar utan att riktigt förtydliga det. Jag skulle vilja säga: För pratigt, för luddigt och för idélöst. De verkar se näringspolitiken huvudsakligen som ett sätt att skapa fler jobb snarare än som något som ska leda till utveckling som i sin tur leder till fler jobb och till ett höjt välstånd i landet. Det omtalade innovationsrådet lyfts fram och otid. är uppenbarligen en stor och central del i Socialdemokraternas näringspolitik. Det är i sig ett ganska anmärkningsvärt underbetyg till det egna idéarbetet. problem är alltså att det pratas för lite och att vi har för lite politisk inblandning i innovationsprocessen. Jag ska vara uppriktig och säga att utspel i innovationsfrågorna har två poänger. Det här presenterades i . Jag kan känna en viss sympati för det stöd för klimatinnovationer som Socialdemokraterna signalerar, och det gäller även bättre skydd mot patentintrång. Det finns egentligen ingen politisk konflikt i detta. Det är någonting som jag tycker att man kan ta till sig. I övrigt kan man konstatera att det finns ganska många termer och ord som låter som ambitioner men innehåller ganska lite. Det är mest politiksatsningar med ovanifrånperspektiv. Vi i Alliansen får ibland höra att vi gör reformer av ideologiska skäl, men på det här området är framför allt Socialdemokraterna helt ideologiskt låsta i sitt sätt att tänka. När man ser en mur tänker man att det behövs fler stegar i form av speciallösningar och strategier, innovationsråd. Dessa levereras parallellt med att man lägger på några extra stenar på muren. nämnde dessa som debatterades . Vi tänker snarare att någon måste riva muren. Ett företagande som bygger på innovationer engagerar. Det finns en bred insikt om dess betydelse för framtiden. Vi har olika syn på hur, vilket dagens debatt och betänkande visar. Alliansen ser att kraften och idéerna främst finns hos företagen, hos den enskilda människan. Politikens viktigaste roll är att inte dämpa den kraften utan snarare att frigöra den. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda M). 115 (KD): Goda villkor för företagande är avgörande för vår ekonomiska tillväxt. Det ska vara enkelt och lönsamt att driva företag i , och det ska dessutom finnas en mångfald av företagande och företagare. I den mångfalden måste de arbetsintegrerande sociala företagen få finnas och utvecklas i än högre grad. saknas framför allt en reguljär stödstruktur, en ekonomisk bas för handledarstöd, utbildning i affärsmannaskap, möjlighet till mikrolån med mera. ska ha all heder för att det är en god kontakt och ger stöd genom projektmedel och bidrar på andra sätt till en konstruktiv utveckling för de över 300 sociala företag som är arbetsintegrerande och som finns runt om i . Men det räcker alltså inte med tanke på den samtidiga komplexitet som den här formen av företagande utgör. Många av de här företagarna, deltagarna, har en bakgrund som långtidsarbetslösa eller långtidssjukskrivna eller har andra typer av arbetshinder, vilket ger skäl just för en stabilitet när det gäller anställning av handledare som finns där och kan stötta i respektive situation. Ska begreppet att få arbeta av sin förmåga ha någon som helst mening måste det, enligt min åsikt, inte finnas orosmoment om finansiering av hyra för lokaler eller löner till handledarna. Företaget måste i stället få koncentrera sig på att erbjuda varor och tjänster av hög kvalitet och få konkurrera på samma villkor som liknande företag på marknaden. Däri ingår förstås möjligheten att kunna delta i offentliga upphandlingar av olika slag. Kommunerna har ett viktigt uppdrag att sätta sig in i vad detta innebär och inte se de arbetsintegrerande sociala företagen som konkurrenter till arbetsmarknadsenheternas verksamheter. Tyvärr uppfattas det så . Man frågar sig: Var ska vi då göra av våra anställda arbetsledare? Ofta finns det ingen tanke på att man kan omvandla verksamheterna och ge en mer självständig roll till de här deltagarna så att de i stället kan bli företagare. Det tycker jag är väldigt synd. Därför krävs det väldigt mycket mer kunskap om den här typen av företag. Företagaren ger människor jobb på ett sätt som är mycket framgångsrikt i jämförelse med många andra arbetsmarknadsinsatser och stödformer hos Arbetsförmedlingen. Det är min förhoppning att den handlingsplan för arbetsintegrerande sociala företag som regeringen beslutade om 2010 inte ska samla några dammkorn utan tas fram och putsas upp så att de goda exemplen på företagande och arbete ska komma fram i ljuset. Tillsammans med Tillväxtanalys tidigare arbete, som det står om i betänkandet, om dessa företags olika behov behöver alltså ytterligare åtgärder vidtas. Det tror jag att vi alla skulle kunna enas om. Jag ska raskt kasta mig över till ett annat ämne i vårt betänkande, nämligen besöksnäringen. har , som enda parti i , skrivit om de två vitala delarna i besöksnäringen, nämligen turismen och mötesindustrin, i inlägget Besök och möten. Inom mötesindustrin, och inte minst inom branschorganisationerna, diskuteras varför en konferensmiddag inte har samma momssats, , som all annan mat och fika. Är inte det konstigt? Varför ska den momsen räknas upp med det dubbla och alltså vara ? När möten planeras och priser beräknas är det ju totalsumman man ser på som kund. Att få ned slutsumman för en heldagskonferens skulle naturligtvis gynna hela mötesindustrin och skapa fler arbetstillfällen, precis som övrig sänkning av restaurangmomsen har gjort. Det vore också ett viktigt steg att ta för att främja att utländska kongress- och konferensplanerare förlägger sina evenemang i eftersom momsen ska redovisas och bokföras på rätt sätt, och då behöver det bli enklare, inte minst med tanke på alla andra olika momssatser som vi har här i när det gäller entréavgifter, transporter och så vidare. En mötesbesökare genererar ju som de flesta vet mer pengar än en vanlig turist eftersom möten oftast hålls på arbetstid. Man har i alla fall en planerad vistelse med program som kräver transporter, mötesrum, mat och fika, föredragshållare med mera. Beräkningar visar ett värde för en mötesbesökare på mellan och per dag, medan den vanliga turisten ligger på per dag. Därmed inte sagt att den vanliga turismen ska glömmas bort tvärtom. Turismen utgör stommen genom sina fyra grundpelare äta, bo, göra och resa. En god infrastruktur där det går att transportera sig samt surfa på sitt mobila bredband är viktig tillsammans med ett gott bemötande ute i landet. Regeringen har lagt fram en strategi för besöksnäringen . Målet att fördubbla turismen är något högt satt men inte omöjligt att nå. Det beror dock på utvecklingen av konjunkturläget, och då behöver verkligen hela leva. Det har vi diskuterat tidigare både och andra gånger här i kammaren. En besökare som kommer till en ort där skyltfönstren gapar tomma, turistbyrån knappt är öppen och den offentliga servicen lyser med sin totala frånvaro har naturligtvis inget intresse av att komma dit igen. Men de som bor på orten kan kanske inte alltid se de möjligheter som ändå finns. Det behövs ibland extern kompetens som kan hjälpa till att jobba strategiskt med frågorna kring turismen och inte minst lägga in dem i de kommunala tillväxt- och näringslivsstrategierna så att resultaten också går att mäta. Flytta alltså turismen från kultur- och fritidsnämnden, säger jag. Som sista ämne här har jag också tänkt ta upp frågan om det idéburna företagandet. Det handlar alltså företag som har en värdegrund, en idé, som till exempel stiftelser, trossamfund, ideella och ekonomiska föreningar och kooperativ. Det förekommer ju många begrepp i den här debatten, till exempel non-profit som vi har hört bland annat prata om, där non-profit på svenska faktiskt betyder ideell verksamhet och inte affärsdriven. Den svenska definitionen av idéburet företagande lyder så här: Organisationerna kan vara vinstdrivande och har generellt någon form av mer allmänmänskliga uppdrag, utan att vara statliga eller kommunala. De är självstyrande och har ofta inslag av idealitet samt bedrivs ofta med en ideologisk medvetenhet. Den verksamhet som bedrivs av och inom dessa organisationer kan beskrivas som idéburen verksamhet. Där har jag efterlyst en näringspolitisk strategi liksom möjligheten att få göra avdrag för investeringar även för den här typen av företagande. Då blir det nämligen, tror jag, mer legalt att tycka att de här verksamheterna är någonting att ha. I blir vi ju så otroligt emotionella när vi diskuterar vård, omsorg och skola i andra former än offentliga. Vi har liksom fått slut på de rationella argumenten: att människor är olika och faktiskt kan behöva olika former av både vård, omsorg och utbildning. Vi får konstatera att i många andra länder, inte minst i , ligger man rejält före när det gäller att främja och uppmuntra idéburna verksamheter för att få just en reell valfrihet för människor inom de här verksamheterna. Jag tror att det behövs ett nytänk i politiken där man ser att det offentliga är ett komplement till människors initiativ och egna förmåga att starta och driva verksamheter, där man jobbar sida vid sida på lika villkor. Det behövs alltså en strategi för att se att valfriheten är vinsten för medborgaren, inte nödvändigtvis den ekonomiska vinsten för företagen. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 116 (S) replik: talar sig varm för såväl socialt företagande som non-profit-företag. Jag tror att vi i grund och botten är oerhört överens kring de här frågorna, för de är oerhört viktiga och vi vet att de betyder oerhört mycket för väldigt många människor runt om i vårt samhälle. Mot bakgrund av det har jag bara en enda fråga till . Vi vill ju ha en nationell strategi på det här området. Är beredda att ställa sig bakom detta? 117 (KD) replik: Det har redan gjort genom den handlingsplan som är beslutad av regeringen , så det kan jag direkt svara ja på. Det var precis det jag efterlyste i mitt anförande: Vi vill alltså ha en fortsättning på den här handlingsplanen. Den ska inte ligga och samla damm, utan den ska utvecklas eftersom vi fortfarande ser behov av att få fler att förstå och få en större kunskap om vad arbetsintegrerande sociala företag är. I arbetsgruppen som har kommit överens om handlingsplanen ingick, förutom regeringen, , , , SKL och kanske ytterligare någon myndighet som jag har glömt. Precis som det står i betänkandet fick sedan även Tillväxtanalys i uppdrag att se över behoven för den här typen av företagande. Men det är , så i den meningen kan jag verkligen tycka att vi ska ta nya tag i det här. Vi vet till exempel att lönebidraget behöver höjas. Vi behöver se över just stödstrukturen. Handlingsplanen är alltså bra i sig, men den måste utvecklas. Där hoppas jag verkligen att man från sida ska kunna driva på det här arbetet. De har nämligen gjort en kartläggning av alla de över 300 företagen som finns inom den här sektorn. Antalet växer, men det skulle kunna gå att växa ytterligare om även kommunerna förstod sitt ansvar i detta. 118 (S) replik: Det är inte utan att man kan bli lite besviken på svaret jag nu fick av . På tal om att samla damm har det ju gått 2010, och det är faktiskt så, herr talman, att i betänkandet som vi behandlar nu finns en motion från , , med just precis exakt det här yrkandet, precis det som vi efterfrågar. Men det yrkar majoriteten avslag på i sin majoritetstext. Det är alltså inte utan att man kan känna en viss besvikelse, och det måste ändå vara så att alliansregeringen inte står bakom just det som säger här i kammaren just . Sedan är det en sak som oroar mig som politiker. Jag hoppas verkligen att det är vi politiker som tillsammans med samhället driver på utvecklingen i de politiska frågorna och inte våra myndigheter. Det är väl ändå så att vi ger dem i uppdrag att arbeta utifrån de förslag som vi lägger fram och beslutar om här i kammaren. Det känns lite oroväckande att det ska vara som driver på. Jag tycker att det är ännu bättre om vi kan fatta beslut och komma överens om att vi ska ha en nationell strategi för non-profit-företag här i , och så ser vi till att genomför det. I vårt framtidskontrakt som vi beslutade om på vår kongress har vi just uttalat det: Alla människor behövs och ska ges möjlighet att försörja sig själva. Det krävs en ny politik för att skapa jobb eller utbildning också för personer med svag ställning på arbetsmarknaden. För att uppnå jämlikhet behöver alla inkluderas. För att möjliggöra detta krävs mycket mer av individuellt utformade insatser. 119 (KD) replik: Det verkar som om över huvud taget inte hörde vad jag sade i mitt anförande. Det är ju väldigt tragiskt att jag uppenbarligen inte har nått fram, eftersom vi står så nära varandra här. Det här handlar helt enkelt om att vi har en handlingsplan, men jag säger att handlingsplanen måste utvecklas.