prot · H00974 · 2013-03-07 00:00:00 — Grunden i utveckling ligger i att det finns jobb för människor. Av det skälet gör regeringen stora insatser för att få fram jobb i verksamma och växande företag, större och mindre, i alla delar av landet. På mitt område vill jag särskilt peka på Matlandet och Skogsriket som i många delar av landet kan erbjuda många jobb. Därtill har regeringen till exempel lagt fram ett förslag som har godkänt om att vi ger servicebidrag till den kommersiella servicen. Om inte minnet sviker mig är det under den här mandatperioden som läggs på att få en ökad kommersiell service i alla delar av landet. 41 (V): Tack för svaret, om det nu var ett svar. Jag efterlyste konkreta åtgärder efter de här två utredningarna. Det blir väl inte fler jobb av att staten drar undan sin service i landsbygdskommunerna. Det tror jag leder i precis motsatt riktning. Det blir också svårt att driva företag. Man säger att företagen är viktiga för jobben, men om inte ens företagare känner att staten ställer upp med en rimlig service, vem ska då tro på landsbygden om staten inte gör det själv utan drar sig undan? Vi från har lagt extra pengar för att starta sådana här servicekontor. Jag skulle gärna vilja veta om det är någonting som ministern kommer att stödja. Finns det några flera konkreta, nya förslag? 42 Landsbygdsminister (C): Utöver det jag sade tidigare är det att konstatera att för att service ska finnas, såväl offentlig som privat, måste det finnas jobb för människor som ska tillhandahållas den service som privata kommersiella företag ska ge oss likaväl som den offentliga servicen. Det är alltså grunden. Svaret jag gav är att vi redan har sagt i en proposition till att vi stöder den kommersiella servicen extra med under den här mandatperioden. Det är ett exempel. Det andra exemplet jag vill ge som är i pipeline är att vi går in i en ny period där vi ska ha ett landsbygdsprogram som ska generera utveckling i alla delar av landet. Det förslag som finns inkluderar både offentlig service och kommersiell service förutom de areella näringarnas verksamheter som är grunden i väldigt stora och många delar av vårt land. 43 (M): Min fråga riktar sig till försvarsminister och handlar om Försvarsmaktens personalförsörjning. lämnade Försvarsmakten in sitt budgetunderlag till regeringen. I budgetunderlaget framgår att Försvarsmakten planerar för att andelen tjänstgörande personal ska minska. I regeringens proposition Ett användbart försvar poängterade regeringen att för att möjliggöra en tillräcklig förbandsvolym och handlingsfrihet måste det finnas förband som till största delen bemannas med tjänstgörande soldater. Dessa soldater ska ha sin huvudsakliga sysselsättning i det civila men komma in och tjänstgöra under övningar, större beredskap och genomföra insatser. Formen påminner om reservofficerssystemet som har tjänat och Försvarsmakten väl. har vi i kunnat följa hur Försvarsmakten gradvis har ökat målet för andelen heltidsanställda och minskat andelen anställd personal. I budgetunderlaget kan vi se hur Försvarsmakten bland annat har sänkt målet för antalet reservofficerare . Detta är en trend som oroar, och givet syftet med de här förbanden som ska bemannas med tjänstgörande personal kan jag tänka mig att det här måste kosta en del pengar. Min fråga är hur försvarsministern ser på denna utveckling. 44 Försvarsminister (M): Tack för frågan! Försvarsmakten bygger nu upp en insatsorganisation som syftar till att ha tillgängliga förband med hög beredskap. Huvuddelen av gruppbefälen, soldaterna och sjömännen i de här förbanden ska vara tjänstgörande. Till det kommer reservofficerarna som också är tjänstgörande. Huvuddelen av insatsorganisationen blir därmed tjänstgörande. Det vi kan konstatera i de underlag som kommer från Försvarsmakten är att man själv har förändrat bedömningen av personalbehoven sedan de tidigare underlag som hela den försvarspolitiska inriktningspropositionen bygger på. Särskilt kan nämnas, precis som frågeställaren gör, att Försvarsmakten bedömer att behovet av yrkesofficerare och civila ökar. Det är också de som kostar mer pengar. Det här är självklart kostnadsdrivande. Därför är det så viktigt att analysera hur det kan komma sig att man glider ifrån den inriktning som har beslutat och mot en högre andel heltidsanställda. 45 (M): Tack för svaret! Jag är själv reservofficer så det kan kanske uppfattas som att jag pratar lite i egen sak, men faktum är att regeringen själv skrev i den här propositionen att reservofficerssystemet är en betydelsefull del i den nya personalförsörjningen. Det finns mycket positivt med att ha reservare. Vi kostar bara när vi används vid övningar och insatser. Annars har vi civila jobb. Naturligtvis är vi också en del av den folkliga förankring som vi så väl behöver eftersom den reform vi genomför inte bara är en försvarsreform utan en samhällsreform. Av den anledningen blir jag lite bekymrad när jag läser att Försvarsmakten vill minska antalet reservare från 2 450 till 2 000 det är en minskning särskilt som man ökar antalet heltidsanställda officerare med 700 jämfört med det planerade behovet när beslutade om det nya försvaret. Jag skulle gärna vilja höra försvarsministerns åsikter om att just antalet reservofficerare minskar. 46 Försvarsminister (M): Grunden för den här reformen, och det är också den grund som lades här i med stort stöd, var att skapa en insatsorganisation som är effektiv, som är tillgänglig och som har en hög beredskap. Men den ska också vara kostnadseffektiv och ha en förankring i hela samhället. Därför är den här reformen också en samhällsreform. Det är inte bara en angelägenhet för Försvarsmakten. Här gäller det att ha den bästa balansen mellan officerare, civila, heltidsanställda eller kontinuerligt tjänstgörande soldater, tjänstgörande soldater och tjänstgörande reservofficerare, inte minst för att kunna korsbefrukta, nämligen att ta erfarenheter från det civila in till den militära organisationen och tvärtom. Det är också en kostnadsfråga. Precis som frågeställaren säger blir det väldigt dyrt att ha en för stor andel heltidsanställda. Det här kommer vi att få återkomma till för att hitta den rätta balansen. 47 (FP): Jag har en fråga till landsbygdsminister . Den handlar om EU:s gemensamma fiskeripolitik och dess reformering, som man lugnt kan säga har kommit in i ett väldigt skarpt läge. Tyvärr räcker det inte att kommissionen, och är överens. Det krävs att en hel del andra länder också är överens för att det ska gå att få en långtgående reformering. Vid jordbruks- och fiskerådet röstade nej till den överenskommelse man kom fram till. Orsaken var vad jag förstår att man inte gick tillräckligt långt när det gäller utkastfrågan. Om man ändå blickar framåt: Hur ser ministern på möjligheterna för att agera och påverka det fortsatta förhandlingsarbetet när nu rådet och ska förhandla i frågan, både när det gäller att komma ytterligare fram i frågan om utkast och även att bevaka andra frågor så att vi inte får några försämringar i och med reformeringen. 48 Landsbygdsminister (C): Tack för en angelägen frågeställning! Vi i , där tror jag att vi i är helt överens, är angelägna om att vi når målet att vi ska ha så mycket fisk som det bara går i våra hav. På fackspråk kallas det för att vi ska uppnå MSY, maximal sustainable yield, i våra vatten. Vi vill nå detta så fort som möjligt. Resultatet av förhandlingarna i för någon knapp vecka sedan var att man skjuter de åtgärder som skulle ge mycket fisk i våra hav framåt i tiden och därtill ger en massa undantag för länder och vad gäller fiskarter och annat som gör att jag inte såg det som möjligt att stödja det förslag som låg på bordet. gäller det för oss alla, tycker jag, att se till att påverka de förhandlingar som äger rum mellan parlamentet och rådet i fortsättningen. Där måste vi hjälpas åt. 49 (FP): Precis som ministern påpekar har det kanske varit största styrka genom hela den här processen att vi i grunden är eniga i riksdag i den här frågan. Även våra EU-parlamentariker har ju visat att de är på exakt samma linje. Frågan är hur man kan utnyttja den enigheten för att kunna gå vidare. Det kanske ministern kan ha någon idé om. För övrigt kan jag egentligen bara önska ministern lycka till, för jag tror att detta kan bli ganska problematiskt. 50 Landsbygdsminister (C): Jag tycker att vi ska hjälpas åt att ge våra parlamentariker från skilda partier, verksamma i skilda partigrupper i argument för att de ska hålla sig starka i de förhandlingar som pågår mellan rådet och parlamentet. Parlamentets ställningstagande så här långt ligger mycket nära det ställningstagande vi har gjort i riksdag genom dess . måste vi hjälpas åt att stärka våra parlamentariker så att de i sin tur kan stärka sina kamrater i de partigrupper som de verkar för i . 51 (C): Jag har en fråga till finansminister . har skickat ut brev till en halv miljon småföretagare om att de ska göra sin årliga momsredovisning för . Det är en fråga som vi har behandlat i skatteutskottet i samband med den nya skatteförfarandelagen . Då fick vi ett löfte om att skulle verka för en dispens från detta krav i EU:s momsdirektiv. Jag har följt frågan vid olika frågestunder och annat . Då fanns det gott om tid. när det har kommit ut och börjat oroa folk känns det mer bråttom. Jag undrar därför hur det har gått med det här löftet. 52 Finansminister (M): Det är ju en ny lagstiftning som ska komma på plats där vi på det sätt som är brukligt måste leva upp till de EU-direktiv vi har, i det här fallet ett momsdirektiv. har vi en lång tradition av att våra myndigheter är självstyrande utifrån lagar och förordningar, så det är naturligtvis ytterst som har ansvaret för hur man tillämpar lagstiftningen. Jag kan naturligtvis hysa stor förståelse för att man måste försöka hitta ett bra sätt att införa en ny lagstiftning och ska gärna återkomma till i den här frågan. 53 (C): En halv miljon småföretagare berörs och en mängd revisorer berörs också av det här, och det har som sagt oroat dem ordentligt efter besked. Revisorerna har ju kunnat jobba med de här frågorna och företagen från fram . Att få minskad betyder kaos för deras verksamhet. Det blir många gissningar och stora mängder rättelser för både företagen och revisorerna och mycket för att hantera. Jag hoppas verkligen att finansministern kommer att ha framgång gentemot och snart också kan lämna ett slutligt positivt besked i den här frågan. 54 Finansminister (M): Vi ska återkomma i den här frågan och se var man kan landa detta. Det är naturligtvis så att vi generellt sett har ett skattesystem med mycket låg nivå av krångel. Vi har ett av de effektivaste skattesystemen, och är en av de myndigheter som har bäst rykte och förtroende hos allmänheten. Det ska man naturligtvis vårda även framåt. Vi får återkomma i den frågan. 55 (KD): Min fråga går till bostadsminister . Jag har en fråga angående bullernivåer. I liksom på andra ställen i landet har byggplaner gått i stå eftersom och inte kan komma överens om vilka bullernivåer som ska tillåtas. har enligt min bedömning och enligt det man kan se internationellt bra villkor utifrån hälsoaspekter och andra samhällsintressen. I vilket fall får den här speciella situationen följder för samhället, för kommunen och för näringsverksamhet. har en utredning tillsatts, och man hoppas att frågan ska handhas av utredningen. Ändå är oron stor. Vad händer i det fall utredaren inte heller kan lägga fram något förslag på hur man kan samordna nivåerna? 56 Statsrådet (KD): Det är helt korrekt att vi har en ordning i där har fattat ett beslut om riktvärden för buller. Sedan har med sedvanlig praxis myndigheterna fått tolka besluten. I det här fallet finns tre myndigheter som tolkar besluten delvis motstridigt mot varandra. Det innebär att buller från vägar tolkas på ett sätt av en myndighet, och samma nivå av buller från industriverksamhet tolkas på ett helt annat sätt. möjliggörs och ibland omöjliggörs byggande av bostäder. I finns också osäkerheten att om bostäder ska byggas enligt PBL går det bra, men om till exempel söker tillstånd för en flygplats finns risk för skärpta regler. Det skapar osäkerhet. Vi har därför tillsatt utredningen som ska vara färdig till för att försöka få ihop en gemensam tolkning mellan myndigheterna av och . Jag är fast förvissad om att vi ska hitta en konstruktiv väg framåt så att det blir tydligt från statens sida. Nuvarande ordning är inte acceptabel. 57 (KD): Jag tackar för svaret! En kommun som har väntat på att få ett besked om att byggandet kan fortsätta vill ändå få ett tidsperspektiv. Om man kommer överens, vad är det för tidsperspektiv som gäller för att förverkliga och starta ett byggande? 58 Statsrådet (KD): När jag var ny minister på området identifierade jag detta som ett av de stora problemen. Vi har jobbat med att få i gång utredningen. Den har en kort tidsrymd på sig till , vilket är snabbt marscherat. Sedan måste det självklart bli en remissbehandling av utredningen. Jag hoppas att vi så snabbt som möjligt ska lägga fram entydiga riktlinjer från statens sida som gör det möjligt att öka bostadsbyggandet. Det ska självklart ske på rimliga villkor ur bullersynpunkt men så att det blir en gemensam tolkning. Det ska göra det möjligt att öka bostadsbyggandet i , och i . Det är exempel på områden där det har varit motstridiga tolkningar som har skapat förvirring, osäkerheter och ibland omöjliggjort bostadsbyggande. Detta är en av de viktiga frågorna vi arbetar med för att underlätta byggande av bostäder i våra tätbefolkade områden. 59 (S): Min fråga riktar sig till försvarsminister . När Försvarsmakten senast skulle styra upp materielsituationen tillsattes en så kallad genomförandegrupp. Gruppens arbete kritiserades sedan hårt av för bristande rollfördelning mellan departement och myndighet, frånvaro av skriftliga direktiv, otillräcklig dokumentation och information till . Kritiken av hur regeringen behandlade Försvarsmakten och var mycket skarp från sida. Det orsakade i sin tur turbulens av storartat slag. Just nu behandlas ärendet i försvarsutskottet. har det hänt en hel del. Det har varit återkommande offentliga meningsskiljaktigheter mellan Försvarsmaktens ledning och departementet. Det har gällt försvarets ekonomi, kostnader för försvarsmateriel, statsministerns uttalande om särintresse och debatten om enveckasförsvar. Den fråga som ligger under ytan gäller förtroendet. Har regeringen fullt förtroende för Försvarsmaktens ledning? Jag vill ha ett svar; ja eller nej. 60 Försvarsminister (M): Tack för frågan! tog upp flera frågor. Den grundläggande frågan, om jag har förstått rätt, är huruvida regeringen har förtroende för myndighetsledningen. vet att svaret är att regeringen har förtroende för alla sina myndighetschefer tills något annat meddelas. Det är en viktig fråga hur Försvarsmakten ska kunna fullfölja den försvarsreform som har inletts. Det är också en viktig fråga hur det ska göras inom den ram som riksdag och regering har bestämt. Det är som bestämmer både inriktning och fastställer statsbudgeten. På materielsidan har Försvarsmakten anmält att man på lång sikt ser ett behov av betydligt ökade nivåer. Det är naturligtvis allvarligt. Många frågor väcks. Därför har jag sagt att jag är beredd att överväga en ökad styrning av Försvarsmakten på det komplexa området materielplanering. 61 (S): Jag noterar att formuleringen är tills annat meddelas. Jag är lite förvånad över att man inte kan svara ett rakt ja på frågan. Låt oss utgå från att det råder fullt förtroende. Vad tänker ministern göra för att sänka konfliktnivån mellan Försvarsmaktens ledning och departementet samt de ständigt återkommande debatterna och meningsskiljaktigheter, som inte bara uppmärksammas i utan också uppmärksammas utanför vårt lands gränser? Det är ytterst ministerns ansvar att göra något åt detta. Vad tänker ministern göra för att sänka konfliktnivån och skapa ett mer konstruktivt klimat där man tillsammans försöker lösa de svåra problem vi har framför oss? 62 Försvarsminister (M): Redan när jag tillträdde redovisade jag mina tre prioriteringar. Den första är att stärka robustheten i samhället och samhällets förmåga att möta kriser. Den andra är att genomföra försvarsreformen. Den tredje är att förbereda ett nytt försvarspolitiskt inriktningsbeslut . De tre prioriteringarna är lika viktiga. Det gäller att alla myndigheter följer det som riksdag och regering beslutar samt att vi från regeringens sida utvecklar vår styrning så att vi får de resultat vi har beslutat om. För mig som försvarsminister är det på det militära försvarets område viktigast att vi får det moderna och effektiva försvaret som har beställt. Försvaret ska utövas på ett kostnadseffektivt sätt. Här sker en ständig dialog med myndigheten och övriga myndigheter. Den nordiska modellens framtid 63 (S): Min fråga går till nordiska samarbetsministern . har startat ett projekt tillsammans med de nordiska arbetsgivarna om den nordiska modellens framtid. I projektplanen radas de så kallade utmaningarna till denna samhällsmodell upp. Bland annat tas formuleringar om att det råder för höga löner och för höga bidrag i upp. Medfinansiärer till projektet är de nordiska arbetsgivarföreningarna, bland annat . De fackliga organisationerna har över huvud taget inte blivit tillfrågade av ministerrådet att vara med, vilket är oerhört märkligt eftersom det handlar om arbetsmarknadens frågor. Dessutom är det skattepengar som till största delen finansierar projektet. Hur kan det komma sig att man har valt bort de fackliga organisationerna och representanterna i ett så spännande projekt som ska handla om den nordiska modellens framtid? 64 Statsrådet (M): Tack, , för en viktig fråga! Jag kan glädjande meddela att jag har haft konstruktiva samtal med de fackliga organisationerna. Vi har tagit upp frågan om hur vi kan öka delaktigheten för dem under vårt ordförandeskapsår och under de konferenser som kommer att anordnas. Vi kommer att fokusera på hur vi ser till att sänka arbetslösheten i , framför allt för unga. Det kommer att vara ett specifikt jobbtoppmöte för statsministrar på det området och på flera andra nivåer. Jag anser att det är viktigt att alla relevanta organisationer får delta med inspel i debatten. Om vi ska lyckas sänka arbetslösheten krävs att alla parter är med och bidrar. 65 (S): Statsrådet innehar ordförandeskapet i det här året. Det är ett oerhört spännande projekt som ska handla om den nordiska modellens framtid. Det är bra att är med i detta. Vi nordister är inte vana vid det. Men det stora problemet i den här frågan är ju att , som är en skattefinansierad verksamhet, har blivit en aktiv part i ett projekt och är huvudfinansiär. Det är ett tvåpartsprojekt mellan och arbetsgivarorganisationerna som till största delen kommer att handla om arbetsmarknadens framtid i . Huvudproblemet skulle, som sagt, vara att den nordiska lönebildningen har lett till för höga löner. Det är direktivet för den forskning och det projekt som ska tas fram. Jag önskar att statsrådet i egenskap av ordförande kunde säga så här: river vi upp, gör om och gör bättre i den här frågan. 66 Statsrådet (M): Vi har satt upp några olika huvudprioriteringar för . Dels handlar det om våra demografiska utmaningar, där allt färre ska försörja allt fler , och hur vi löser det. Alla de nordiska länderna står inför ungefär samma problem. Dels handlar det om hållbar utveckling, hur vi ser till att vi får ekonomisk tillväxt som vi har en hållbar utveckling, det vill säga att vi tänker: mindre fossila bränslen och mindre koldioxidutsläpp. Vi fokuserar mycket på gränshinder för att underlätta människors vardag. Som jag sade tidigare kommer också problemen med arbetslösheten, framför allt bland unga, att stå i fokus. Jag tycker att det är väldigt bra att visar det stora engagemanget och att vi är delaktiga i detta. Det är en oerhört viktig fråga för hela , och jag ser positivt på detta framöver. När vi har alla organisationer med, inklusive , tror jag på nya idéer och en bra lösning. 67 (M): Min fråga ställs till landsbygdsministern. Fiskebåtar får enligt EU-regler inte ha mer än en enda redskapstyp ombord . Har man till exempel torskgarn ombord får man inte ha siknät och abborrnät. Det här är mycket besvärande för dem som är beroende av många olika fiskarter i sin verksamhet, och det drabbar i främsta rummet det småskaliga kustfisket och då kombinationsfisket. Det storskaliga drabbas inte lika hårt av detta, för de har bara en redskapstyp ombord då de i regel är ute efter en och samma fiskart. Min fråga till ministern är om ministern kan tänka sig att driva denna regelförenkling i EU. Eftersom ministern är en varm anhängare av regelförenklingar kan jag ha en förhoppning om att ministern vill driva frågan i EU. 68 Landsbygdsminister (C): Jag kan glädja med att jag är en varm anhängare av regelförenklingar, speciellt på de verksamhetsområden som i någon mån är under mina vingar. Det inkluderar fisket. Jag kan därtill glädja med att regeringen gav Havs- och vattenmyndigheten i uppdrag att identifiera och föreslå regelförenklingar, både på nationell nivå och på EU-nivå, på fiskets område. Man ska göra detta dels för egen del, dels på områden som man i denna myndighet inte behärskar själv, och man har då att lämna förslag till regeringen så att vi kan arbeta vidare med dem, om det är vi som gör det eller om vi ska behöva driva saker och ting i Europeiska unionen. Svaret, som är kort, är: Ja, jag är beredd att driva denna regelförenkling. 69 (M): Jag tackar så mycket för svaret, och det gläder mig. Det gläder mig också att ministern har gett myndigheten i uppdrag att se över vilka regelförenklingar som kan ske. Men det här är, som sagt, en regelförenkling. Tack för svaret! 70 Landsbygdsminister (C): Låt mig tillägga att det är speciellt angeläget med regelförenklingar på de områden som i någon mån är under Landsbygdsdepartementet, av skälet att många av de verksamheterna är små verksamheter, ibland till och med deltidsverksamheter, där regelbördor är speciellt betungande administrativt och personellt att följa och administrera. Det är därför jag är angelägen om att göra så mycket jag kan på alla de områden som ligger under mina vingar för att det ska vara så enkelt som möjligt att vara företagare men så roligt som möjligt att vara företagare. 71 (MP): Jag har en fråga till statsrådet . Det har gått exakt avslöjande att och myndigheten med hjälp av bulvanföretag planerade att hjälpa till att bygga en vapenfabrik i . Det måste vara en av vår tids största skandaler. Avslöjandet har inte lett till några konsekvenser för synen på svensk vapenexport till diktaturer som till exempel eller för myndigheten . De har samma uppgifter som de hade före skandalen. Att är villigt att hjälpa en av världens största diktaturer att bygga vapenfabriker var och är inte bara en skandal utan även ett exempel på en dubbelmoral som genomsyrat svensk försvars- och säkerhetspolitik. Min fråga till statsrådet är: Finns det några tankar från regeringens och ministerns sida på att säga upp det så kallade som vi har med ? 72 Statsrådet (M): Tack för frågan, ! , som talar om, är någonting som ligger hos Försvarsdepartementet, och frågan kanske inte ska riktas till mig som handelsminister. När det handlar om vår försvarsmaterielexport kan vi se på uppgifterna över den export som skedde att vi hade en minskning på . av vår totala export är försvarsmaterielexport, och det varierar mycket eftersom det är stora enstaka system som exporteras. gick den då ned . Vi ser fortfarande att , som tog upp, är en stor destination för övrig krigsmateriel. Detta beror på tidigare följdleveranser, också . 73 (MP): Den här minskningen beror inte på den svenska politiken, utan den beror på helt andra saker. Att är ett mottagarland står inte i överensstämmelse med den nationella lagstiftning som har. Det ligger inte heller i intresse att militärt gynna auktoritära regimer.