prot · H10913 · 2013-10-16 00:00:00 — Vi har tidigare haft förvärvsavdrag för vissa familjer och så vidare, och det är exakt samma sak. Det slår lite olika. Jag håller med om att detta är en olycklig konsekvens och att det inte är bra. Men när vi skulle göra någonting 2006, 2007 och så vidare skulle vi se till att konsumtionen kunde öka. Då var detta också ett bra sätt att få ned skattetrycket. Därefter har vi vid fem olika tillfällen – om godkänner det förslag som regeringen har lagt fram – sänkt skatten för pensionärer också med ett antal miljarder. Jag tar inte så många siffror, för det är väldigt svårt att lägga märke till dem. som ni styrde hade ni säkert ingen ambition att inte sänka skatten för pensionärerna, men ni hade inte råd och kunde inte prioritera allt. Det är väl det som är orsaken till att ni inte klarade det. Jag tror säkert att ni ville sänka skatterna för pensionärerna den gången också. 385 (S) replik: Men det hade ju bara varit att sänka skatterna för alla, i stället för att införa jobbskatteavdraget. Visst – det hade blivit lite mindre till var och en, men då kunde pensionärerna också ha fått köpa Volvobilar, vilket i så fall hade varit bättre. Vi hade velat använda huvuddelen av pengarna för att utveckla. Det är det vi pratar om. Jag måste ändå ställa frågan: Hur ser på att pekar på att det fattas i storleksordningen 70 miljarder bara , att skatterna behöver höjas 70 miljarder? Hur ska ni klara det? 386 (FP) replik: Jag tror att det är väldigt viktigt att skilja på det ansvar som regeringen tar för olika bedömningar och vad olika intresseorganisationer gör. är visserligen inte en intresseorganisation utan en statlig myndighet. Men SKL, Kommuner och Landsting, talar om att de behöver flera hundra miljarder. På det sättet är det så att olika intressenter alltid behöver mer pengar. Det finns inte en statlig myndighet som vill ha mindre pengar. Jag anser att det är precis som sade : Det är kloka avvägningar som man gör, även om konjunkturinstitut och en del andra institutioner gör andra avvägningar . 387 (S) replik: öppnar med att citera : Var ska vi tat? Det är en mycket relevant fråga. Ökad arbetslöshet, ökad bostadsbrist och fler som går sjuka – det finns en del att göra. I nästa andetag säger att man inte ska leva på lånade pengar, och det som vi konstaterar att regeringen lånar till skattesänkningar. Vad är det som är fel i att investera i infrastruktur och bostadsbyggande? Vad är det som är fel i att investera i dem som är arbetslösa med utbildning och praktikplatser i stället för att satsa på just skattesänkningar? och regeringen har en del att förklara i frågan Var ska vi tat? 388 (FP) replik: Jag vet inte om är lika oerhört förtjust i skatter på arbete som en del andra socialdemokrater är. Men jag menar att det har varit väldigt värdefullt att vi har kunnat öka konsumtionsutrymmet under de svåra år som det har varit för vanliga löntagare, till exempel sjuksköterskor, polismän, adjunkter och vad det nu kan vara. Det har varit väldigt bra för hela det svenska folkhushållet, och vi har därigenom kunnat öka basen för skatteuttag, så att det har kunnat bli ökade skatteintäkter. Det är ju effekten av detta. Vi har inte råkat ut för så låg förvärvsfrekvens bland kvinnor som , som tyvärr sade är ett föredöme. Det är en väldigt dålig politik som man har fört i . Det ska vi inte ha. Vi ska ha hög förvärvsfrekvens bland kvinnor, liksom vi gärna ska ha det bland män. 389 (S) replik: Förutsättningar att skapa arbete och att kunna ta arbete är jag väldigt förtjust i. Därför tror jag att det handlar om att investera långsiktigt i bland annat infrastruktur men också att arbetslösa ska kunna ta jobben. Jag tror även att man genom att höja till exempel barnbidraget eller bostadsbidraget också ökar konsumtionsutrymmet. Men det vi pratar om är fördelningspolitik. Vem är det som får möjlighet att konsumera? 390 (FP) replik: För att ta det sista anser jag att höjning av barnbidraget är ett väldigt effektivt sätt att öka konsumtionen. Det är mycket välriktat, och det har varit med och gjort väldigt . Jag utesluter inte att höjda barnbidrag kommer att kunna vara en väldigt bra konsumtionsinriktad åtgärd. Det har inte funnits utrymme för just detta – barnbidragen har varit ganska oförändrade – men i den principfrågan anser jag att höjda barnbidrag är väldigt bra konsumtionsinriktade åtgärder. 391 PER ÅSLING (C): För mig som centerpartist är det självklart att vi lägger grunden för framtiden genom mer frihet och lösningar som fungerar både i det lilla och i det stora. Det är ingen slump att jag ser det på det sättet. Det är så det fungerar hemma i , och det är så det fungerar på den svenska landsbygden. Det finns ingen quick fix, ingen snabb lösning som magiskt rättar till de strukturfel som byggts upp . Många platser i lider fortfarande av sviterna efter en målmedveten flyttlasspolitik signerad S. Hade det funnits en universallösning hade vi genomfört den för länge sedan. Politiken måste underlätta för människor, företag, kommuner och regioner att forma sin framtid utifrån sina unika förutsättningar och därigenom bidra till hållbara tillväxt. För inte så länge sedan var utökat regelkrångel och byråkrati kombinerat med högre skatter för företagen en del av företagens vardag. minskar vi regelkrånglet och sänker företagens kostnader år för år. Steg för steg gör vi det enklare och mer lönsamt att leva och driva företag i hela landet. Sysselsättningen har ökat i bemärkelsen att det är fler människor i arbete trots den utdragna globala och europeiska krisen. Men ännu är utanförskapet för stort och arbetslösheten för hög. Många viktiga strukturreformer saknas fortfarande för att öka tillväxten och sysselsättningen och därmed stärka välfärden. Vi måste fortsätta ställa frågor och arbeta med lösningar. Hur ska vi göra det lättare och billigare att anställa? Vad krävs för att företag ska kunna och vilja växa, så att vi därmed får en jobbskaparlinje? Hur möter vi utmaningen att skapa likvärdiga förutsättningar att leva och verka i hela landet? Dessa frågor har bäring på framtidens stora strukturreformer i . De ställs även av dem som på djupet analyserat kvarvarande ekonomiska problem och utmaningar – , , etcetera. Jobben är avgörande för såväl byns som stadens tillväxt. Runt om i finns kraften, entreprenörerna och företagen som är nyckeln till en långsiktigt hållbar grön omställning och maten, energin och råvarorna som de gröna näringarna står för och levererar. arbetar för väl fungerande och starka regioner, vilket är avgörande för en hållbar tillväxt och god service och välfärd i hela landet. har tagit ställning för en regionalisering av som innebär att varje del av landet får ett ökat självbestämmande. mål är att flytta beslut så nära individen som möjligt. Fler ekonomisk-politiska beslut ska flyttas ned på och regional nivå, exempelvis skattebaser. sätter företagsamheten i centrum. Inte för att vi vill gynna företagen eller företagare som grupp, utan för att företagsamhet är förutsättningen för välstånd och bra jobb för alla, både direkt genom skapandet och utvecklandet av arbetstillfällen och indirekt genom ökade skatteintäkter till gemensam finansiering av vård, skola och omsorg. Låt mig avslutningsvis konstatera att tillväxt är summan av alla regioners tillväxt. Goda förutsättningar för företagen och regionerna är bra för hela . 392 (S) replik: Flyttlasspolitik, sade Per Åsling. Jag förmodar att han är medveten om att just nu har den allra högsta urbaniseringstakten i hela , så ni har tydligen lyckats väldigt bra med att göra någonting åt det. När jag hörde det här inlägget satt jag undrade: Hur tänkte ni? Politik handlar ju om att prioritera. Då måste jag efter diskussionen och resonemanget om småföretagen och sådant ställa mig frågan: Varför valde ni att sänka skatten för dem som bor på framför att ta bort andra sjuklöneveckan för företag? Det är nämligen vad ni har gjort. Ni sänker skatten, , för människor som inte bor här och som enligt inte får del av jobbskatteavdraget. Ni lägger pengar på att sänka deras skatt, men ni säger nej till vårt förslag om att ta bort andra sjuklöneveckan. Hur tänkte ni? 393 PER ÅSLING (C) replik: Vi lägger i budgeten fram några skarpa förslag. För det första, när det gäller sjuklöneansvaret tillsätts en utredning som skyndsamt ska se över hur sjuklöneansvaret kan minska för de små företagen. Det är centralt. För det andra sänker vi egenavgifterna, vilket sänker kostnaderna för i storleksordningen 180 000 företag. För det tredje inför vi från ett investeraravdrag, vilket medför att det blir enklare för nya företag att starta och för små företag att växa. Vi skapar ett skatteincitament som bidrar till att underlätta för riskkapital till dessa små företag, investeringskapital med andra ord. 394 (S) replik: Sänkningen av arbetsgivaravgiften generellt är egentligen en återställare. Det första gjorde som näringsminister var ju att ta bort den ersättning för småföretag som fanns. Det där får man sätta på samma konto som att vi nu får rimliga a-kasseavgifter igen. Jag har en annan fråga om hur ni tänkte. Varför bestämde ni er för att det var viktigt att höja brytpunkten, så att de som tjänar över 36 000 ska få lägre skatt i stället för att täcka upp de brister i landsbygdsprogrammet som EU-budgeten innebär? 395 PER ÅSLING (C) replik: Låt mig börja med att konstatera att tack vare medverkan i regeringen har landsbygdsprogrammet tillförts ytterligare 5 miljarder. Vi hade velat ha mer, men det är ändå 5 miljarder som vi medverkar till att programmet stärks med. Sedan konstaterade jag – jag blev tydligen missuppfattad – att egenavgifterna sänks med 2 ½ procentenhet, vilket gör att kostnaderna för de allra minsta företagen har sänkts i form av sänkta egenavgifter. 396 (S): Jag kommer från , utanför , där jag har träffat 300 chaufförer – 300 företrädare för svensk åkeri- och transportnäring. De är förbannade. De har sett tusentals jobb i svensk åkerinäring försvinna under den här regeringens tid vid makten. De har sett jobb flaggas ut. Jobb som förut sköttes av svenska åkerier sköts nu av åkare från , eller till och med . Det är inget fel med det, men många av dessa transporter sker olagligt. Eftersom vi i inte kan upprätthålla svenska regler, svenska avtal och svenska villkor flaggas jobben ut. Det är som en repris av vad som har hänt på sjöfartsmarknaden, där tusentals jobb har flaggats ut. Det konstiga är att vi har vetat vad vi ska göra åt problemet. Jag tror att vi har haft enighet i trafikutskott om vad som ska göras åt det. Ändå lyser åtgärderna med sin frånvaro – inte en skarp åtgärd från regeringen. Varför inför man inte krav på att frakthandlingarna för internationella transporter ska vara i förarhytten, så att polisen kan kontrollera och lagföra olagligt cabotage eller olaglig inrikestrafik? Varför har man inte gått vidare med klampning, som vi i trafikutskottet var överens om? Varför sker det inte mer kontroller på våra vägar? Varför röstade nej till att pröva den holländska modellen, det vill säga att det företag som har trafiktillståndet också är det företag som man ska vara anställd i? Jag kan inte tolka svaret som något annat än ett uttryck för regeringens ointresse för de här frågorna – ointresse för att hävda jobben och ointresse för att flagga in jobb i svensk åkerinäring. Svensk åkerinäring och svensk transportnäring står inför ett vägskäl. Antingen gör man som regeringen och står handfallen och ser på hur tusentals jobb försvinner ut i illegal verksamhet, eller så kan man börja vidta åtgärder och börja flagga in och skapa nya jobb i svensk åkerinäring: flagga ut jobben med regeringen eller flagga in dem med Socialdemokraterna. Jag ska byta ämne. De av oss som har lyssnat på Ekots nyhetssändning kunde höra att , regeringens egen myndighet, varnar för vintern. Man sade att den här vintern skulle bjuda tågtrafikanterna på ett organiserat kaos. Om man är positivt lagd kan man se det som en förbättring gentemot med regeringen, då det har varit totalt kaos, inställda tåg, försenade tåg och resenärer som står och fryser. Man kan undra vad regeringen har dragit för slutsatser, för i den budget regeringen har lagt fram skär man ned järnvägsunderhållet med . Som en konsekvens av detta varslar största underhållsföretag, , 400 personer om uppsägning. låg rälsen lös, så lös att den kunde lyftas med handkraft, på – mest trafikerade järnvägssträcka. Resenärerna som ser kaoset på järnvägen måste ju undra: Hur ska det kunna lösas av mindre pengar och färre underhållsarbetare? Det är vad regeringen föreslår. Sanningen är väl tyvärr att det kommer att bli nya år av tågkaos till dess att vi har bytt regering. Det finns ju saker att göra. Man kan, som vi socialdemokrater gör i vårt budgetförslag, anslå mer pengar till underhåll och göra en underhållssatsning. Man kan organisera underhållet bättre så att inte hundratals miljoner i skattepengar går förlorade som de gjorde i , där efter att ha fått pengar drog sig ur . Man kan ställa krav på att banhållaren, , ska inspektera entreprenörernas arbete. är det enda landet i världen, mig veterligt, där det är entreprenören som själv godkänner kvaliteten på arbetet på järnvägen eller vägen. Detta har vi också sett har lett till tragiska dödsolyckor på våra vägar till följd av bristfälligt asfaltsarbete. Vi ser här också att punktligheten på svensk järnväg faller med alliansregeringen. Så långt det finns statistik att tillgå kan man se att resenärernas förtroende för svensk järnvägstrafik aldrig har varit lägre. Det är en all time low efter med alliansregeringen. Vill vi ha ordning på vägarna och på järnvägen är det att ordna en ny regering i . 397 (FP) replik: Det är intressant att lyssna på när ganska ogenerat drar i gång en budgetdiskussion. Faktum kvarstår: har förfallit . Nivån 2006 var de facto 3,8 miljarder. är den närmast det dubbla. Sedan kan man alltid se på ett enskilt år och konstatera att det blir en variation, som gör, men det är de facto denna nivå det hela ligger på. Att man håller sig till ett enskilt år har kanske att göra med att det i S-budgeten finns siffror bara . Det handlar om långsiktighet. Alliansregeringen har lagt ned i storleksordningen 7 miljarder för drift och underhåll av järnväg och gör historiskt stora satsningar. Faktum kvarstår, som sagt: När vi tillträdde 2006 var nivån 3,8 miljarder. 398 (S) replik: Jag uppfattade faktiskt ingen fråga från . Jag uppfattade bara ett försvar av regeringens nedskärningar när det gäller underhållet på järnvägen och ett försvar av uppsägningen av 400 underhållsarbetare i Infranord. Det är män och kvinnor som skulle ha kunnat underhålla vår järnväg som i stället får gå till Arbetsförmedlingen, som så många har gjort . Arbetslösheten är högre nu än när ni tillträdde. är sämre nu än när ni tillträdde. Ni har haft på er att fixa järnvägen. Det bästa kan komma med är att det handlar om socialdemokratiska regeringar eller 80-talet, att det är deras fel att alliansregeringen inte klarar järnvägen. Det duger inte, . 399 (FP) replik: Det duger inte att föra det resonemang som gör heller. Man måste ändå inse att det här har förfallit under många decennier och att socialdemokratiska regeringar också får ta sitt ansvar för det. Sedan kvarstår faktum. I pengar räknat har alliansregeringen fördubblat ambitionen. Det faktumet kommer aldrig ifrån. ligger det på 7 miljarder. låg det på 3,8 miljarder. Och när det gäller den nu liggande budgeten har S bara redovisat siffror . Vad händer sedan, ? 400 (S) replik: Att S bara har redovisat siffror beror ju på att budgeten handlar om 2014. Sedan kommer vi att redovisa budgeten . lyckades inte svara på huvudfrågan. Om det nu har varit decennier av dåligt underhåll undrar jag: Hur skulle det kunna bli bättre av att man skär ned, som regeringen gör? Han svarade inte på frågan: Hur kan det bli bättre underhåll av att man sparkar 400 av de underhållsarbetare som ska utföra underhållet? De som ska bli oroliga av den här debatten är de tågresenärer som ska åka den här vintern. 401 (M) replik: Jag tycker att du tar upp en bra och viktig fråga som vi ska debattera. Det handlar om åkerinäringens utmaningar i . På flera punkter har du dessutom rätt. Vi har mycket kvar att göra. Men låt oss börja i den andra änden. är ett litet exportberoende land i periferi. Inget annat land i tjänar så mycket på handel som gör. Det är det som gör att vi har det välstånd vi faktiskt har i det här landet. I grunden är det bra att vi finns inom Europeiska unionen och att vi försöker få till stånd gemensamma regelverk som gör att vi konkurrerar på lika villkor. och några andra länder i norra har mer välordnade system än en del länder i södra , men vi lever under samma regelverk. Det är bra att vi får till stånd just de här regelverken när det gäller åkerinäringen. Det vi måste jobba vidare med och jobba hårt för handlar om de andra länderna. 402 (S) replik: Det är jättebra om vi är överens, . Problemet är bara att åtgärderna lyser med sin frånvaro. Varför lägger inte regeringen fram kravet på att frakthandlingarna från den internationella transporten ska finnas i hytten så att polisen och åklagarna kan kolla? Varför kommer man inte till med förslag om klampning? Vi var överens i utskottet om att klampning var en bra åtgärd. Varför vill ni inte pröva den holländska modellen och så vidare? Det är jättebra att vi är överens om problembeskrivningen. Jag önskar också att vi kunde bli överens om de åtgärder som krävs för att komma till rätta med problemen. 403 (M) replik: Vi är ju överens om en hel del av åtgärderna. En del är på väg. Andra håller man på och utreder just . Man hänvisar ofta till många andra länder. Men låt oss komma ihåg att de också har en hel del utmaningar kvar. Sedan skulle jag vilja ta upp en fråga med . De rödgröna partierna, i lite olika ordning, vill höja skatterna på drivmedel, införa kilometerskatter, höja löneskatter och mycket annat. Det är inte direkt att flagga in jobben, som du stod och pratade om här i talarstolen, utan det är ett effektivt sätt att se till att jobben försvinner från det här landet. 404 (S) replik: Jag svarar bara för Socialdemokraterna – det är det parti jag representerar i riksdag. I motsats till vill vi inte höja drivmedelsbeskattningen. När det gäller den stämma som börjar i föreslår ni att man ska höja dieselskatten. Det vill inte vi. Vi vill införa en vägslitageavgift i stället. Visst, vi kan diskutera moderat politik hur länge som helst. Men jag tror inte att vi kommer till rätta med de här problemen, som vi är överens om finns, om vi inte vidtar åtgärderna. Och det gör inte regeringen. 405 (M) replik: Ygeman håller i alla fall en rak linje i sin debatt. Han tar den enkla vägen och ser inte helheten. När du pratar om budget måste jag poängtera att samtliga partier utom Socialdemokraterna visar treårsplaner. Det är faktiskt märkligt. Men du glömmer att ta upp att vi också har en effektiviserad planprocess som vi har tagit beslut om, som ger 500–, enligt ett enigt betänkande. Vi har effektiviseringsåtgärder inom som också tillfaller . Det finns mängder med åtgärder som vi inte har med som en budgetpost och som vi vet tillfaller verksamheten direkt. Ygeman önskar nästan att det blir en avsevärd vinter. Det hoppas inte jag att det blir, men jag hoppas att det blir en vinter. Och jag är ganska övertygad om att de åtgärder vi vidtar kommer att visa resenärerna att vi gör klara förbättringar när det gäller järnvägen. 406 (S) replik: Det var ett citat från om det organiserade kaoset. Det kom från . Jag vet inte om har hört det. Det var inte min önskan. Du får väl höra med varför de tror att det ska bli kaos på järnvägen. Ett skäl kan vara att mitt i , med alliansregeringen, på den mest trafikerade sträckan i , ligger rälsen lös. Du kan lyfta den med handkraft. Ett skäl kanske kan vara att den borgerliga regeringen lägger fram en budget där man skär ned på järnvägsunderhållet. Ett skäl kanske kan vara att 400 personer varslas om uppsägning vid största järnvägsunderhållsföretag. Med lös räls, med mindre pengar och färre personer är det inte så konstigt att varnar för tågkaos med den borgerliga regeringen. 407 (M) replik: Det hade då varit på sin plats om Ygeman i samma andetag hade sagt att han var glad över att det finns en alliansregering som insåg bristen på järnvägsunderhåll i vårt land. Precis som sade har vi fördubblat anslaget till järnvägen när det gäller drift och underhåll sedan Ygemans partikamrater ledde det här landet. Återigen: Vi har många åtgärder som gör att det finns bättre utrymme. Det är en effektivisering. Vi har samma budgetpost för väg och järnväg för att göra projekt effektivare. Jag ser med tillförsikt på denna vinter med tanke på resenärerna. 408 (S) replik: Det hade varit klädsamt om hade berättat att när vi lade den där budgeten om underhåll, som han nu är så stolt över, ville ha mindre underhåll av järnvägen, mindre underhåll än Socialdemokraterna. Du tyckte att det var för mycket järnvägsunderhåll . Så är det väl även . Det är därför ni lägger fram en budget där ni skär ned järnvägsunderhållet med så att järnvägsunderhållsbranschen varslar om uppsägning. Det är 400 personer färre som ska underhålla järnvägsrälsen. Då blir det ingen bättre räls. 409 (FP) replik: Medan trafikutskottets ordförande var på hade vi en annan innovationsdebatt här, där bland annat efterlyste mer långsiktighet i budgetplaneringen. Just , som ni lägger fram här, är en ganska för en planeringsperiod till exempel när det gäller järnvägar. Det är klart att det kan vara olika för innovationer och järnvägar och trafikutskottet. Men någonstans är det lite svårt att se den socialdemokratiska linjen i den frågan. Men ska jag ta upp en annan fråga som vi också har diskuterat. Medan trafikutskottets ordförande var på efterlystes det att man skulle prioritera höghastighetståg i , Europakorridoren, Norrbotniabanan och två spår på . undrar jag: Räcker era pengar till alla de här sakerna? Det lät så. Men trafikutskottets ordförande kanske kan avgöra vilka socialdemokratiska satsningar som verkligen finns inom ramen för det här. 410 (S) replik: Jag håller med om att är en kort planeringshorisont. Därför har vi lagt fram förslag som gäller framåt, , precis som regeringen kommer att göra i vår när man ska lägga fram en skrivelse till för den kommande planperioden. Men i budgeten lägger vi fram förslag. Det vet mina kamrater i trafikutskottet, men de låtsas inte om det i debatten eftersom det inte är lika retoriskt intressant. Räcker de socialdemokratiska pengarna? Ja, det får vi väl hoppas. har vi en kostnadsutveckling i järnvägsinvesteringar och väginvesteringar på . Om vi inte bryter den kostnadsutvecklingen kommer varken alliansbudgeten eller den socialdemokratiska budgeten att hålla. Där har vi en gemensam utmaning. Vi presenterar en sammanhållen motion där vi visar hur vi finansierar våra förslag. Vi kommer ännu mer i detalj att redovisa dem . Då först kommer regeringen att i detalj visa hur man finansierar sina förslag. Än så länge finns bara en remiss från , en ramproposition från regeringen och motsvarande rammotion från Socialdemokraterna. 411 (FP) replik: Det är en klok ståndpunkt. från har garantier. Då vill jag ställa en fråga till om exemplet Norrbotniabanan. Där har ni avsatt pengar så att det räcker norr om . Hur har ni finansierat de andra ? Jag går med på att ni har finansierat , men när kommer pengarna till de andra ? 412 (S) replik: Jag tror att är bättre på geografi än jag, men jag tror att det är till. Jag tror att vi kommer upp i norrbotniabana i vår motion. Men det låter jag vara osagt! Vi finansierar bara starten. I den borgerliga budgeten fanns ingenting. Det kommer att ta tid att få fart på Norrbotniabanan. Vi påbörjar bygget. Vi börjar med Dåva företagspark i – logiskt med närheten till . Vi hade gärna gjort mer, men med den borgerliga regeringens nedskärningar finns inte förutsättningarna för att börja. Det finns helt enkelt inte järnvägsplaner framtagna.