prot · H00980 · 2013-03-19 00:00:00 — Låt oss säga att det nu skulle bli en ny klassificering och man plötsligt skulle säga: får vi inte blanda trafik över huvud taget i . Det skulle vara att hårdra, tycker jag. hoppas jag på att det inte går så långt, för jag tycker till och med att man som bilist ska kunna klara att hejda sig. Vi måste vänja oss vid det. Även i städerna har vi pratat om det. Även i städer måste man klara av att ha både bilister och cyklister. Det handlar om att man anpassar sig till dem som finns i en blandad trafik. Jag tycker att det är viktigt när det gäller trafiksäkerheten att man inte säger: får vi inte blanda trafik över huvud taget. För då skulle vi förbjuda cykling i stora delar av ja, i nästan hela . Och det kan inte vara möjligt, för vi verkar ju för att det ska vara fler som cyklar, inte färre. Däremot kan jag hålla med när det gäller två-plus-ett-vägar, för det tycker jag är olyckligt. Det är rent av livsfarligt att cykla på en två-plus-ett-väg, men det är tillåtet att göra det. Jag har själv cyklat på , bland annat, bara för att se hur farligt det är. När en vägren har tagits bort och man gör bilväg där i stället blir det väldigt smalt för cyklisterna. Jag vill ha krav där det har varit cykelväg tidigare. Om man tar det i anspråk och gör en två-plus-ett-väg vill jag att det ska vara krav på att man gör ytterligare en cykelväg. Så tycker jag att det skulle vara. Men pratar vi faktiskt om cykelturistlederna, som sträcker sig över hela och som finns i ett fantastiskt nät över hela . Vi kan locka både svenska och utländska turister att uppleva på två hjul och se fantastiskt fina omgivningar. Låt oss säga att vi plötsligt ska ha en ny klassificering och ta bort de gamla skyltarna och göra nya, som någon annan professionell ska sätta upp. Då ser jag att det här blir mycket dyrare än att använda det som redan finns och att använda sig av de ideella krafter som finns. Det blir ju mycket större utväxling när man ger pengar till en ideell organisation som med samverkan och med organisationer runt omkring kan se till att det blir fantastiskt fina cykelleder. Det har de bevisat. Jag tycker att det vore mycket olyckligt om det , till exempel, skulle tas bort. 68 Statsrådet (M): När det gäller cykel tycker jag ändå att vi åtminstone har haft ambitionen och vi har fortsatt att ha den att verkligen lyfta in cykeln som ett transportslag som vi kommer att behöva mer av, av olika skäl, som jag nämnde i mitt svar. Regeringen gav ett uppdrag 2010 att ta fram en cykelstrategi och en handlingsplan för en ökad och säker cykling. Det gäller generellt, inte minst i våra städer och i våra tätorter där vi vet att vi kanske behöver separera trafiken mycket mer. Men vi kanske också snart behöver börja separera olika cyklister från varandra, utifrån att vi har en tendens att cykla olika fort. Sedan var det frågeställningen om man ska koppla det till de här cykelturistlederna. Nej, jag tror inte att vi ska hamna i en sådan situation att det heter som grundtes att man inte får blanda trafik i . Där finns fortfarande det som jag nästan brukar kalla huvudpunkten för den som inte minst kör bil, att man ska iaktta den varsamhet som omständigheterna kräver. Det handlar om hänsyn till andra fordonstrafikanter och inte minst cyklister. Det handlar om hur man iakttar varsamhet när det gäller avstånd och inte minst hastighet och när man passerar varandra. När det gäller den dialog som vi för tillsammans med kan jag säga att vi, när man gör olika förslag, också brukar vilja efterfråga någon form av konsekvensanalys. Ska det göras större förändringar jämfört med hur det har varit och skulle det nu vara så att skyltar ska bytas ut vi har haft ungefär samma diskussion när det gäller alla hastighetsskyltar utifrån hastighetspaketet för bilar bör det till någon form av konsekvensbeskrivning. Är det tillräckligt bra för att man ska nå det syfte som man har tänkt sig? Eller är det värt pengarna att ens en gång tänka på det sättet? Det är nog så viktigt att ta med det också. Jag hoppas snarare att de samtal som ska ske i den nationella referensgruppen ytterligare ska leda fram till på vilket sätt man kan lösa frågan just för turistcykellederna. Där finns det än så länge inte ett färdigt förslag, utan det är någonting som ska bedömas och jobbas fram . Jag delar den uppfattning som har. Vi behöver på många sätt jobba med och se hur vi kan få fler att vilja cykla och fler att kunna cykla. Det är egentligen lika viktigt, oavsett om man är i stor stad, tät stad, landsbygd eller glesbygd. Det är nog en viktig kombination, att kunna ha med det perspektivet. 69 (S): Jag vill återkomma till vilket stort arbete det är som bedrivs i ideell regi och hur viktigt det faktiskt är att vi bejakar det, inte minst för samhällsekonomins skull. Det handlar om att vi utnyttjar de krafter som redan finns och de som vill jobba med de här frågorna och som brinner för att få utveckla ett bra cykelnät och visa upp det för andra. De gör cykelledskartor. De ser till att turistbyråer får de här kartorna. De gör tidningar om cykellederna. De ser till att man underhåller skyltarna och tar bort buskar som växer över skyltarna. De planerar och gör omdragningar om man bygger om vägar och så vidare så att det finns ett lågtrafikerat nät. Det ideella arbetet är fantastiskt och borde uppmuntras mycket mer, egentligen. Med mycket små medel, i stort sett vad man kan bygga väg för, kan de underhålla alla de här cykelturistlederna i hela , vilket är fantastiskt. De behöver uppmuntran. De behöver kanske till och med höjda anslag nu hotas de med att få indragna anslag. De behöver också lyftas upp för att man ska visa vilket bra arbete de har gjort. behöver titta på de här cykelturistlederna och kanske cykla på en av turistlederna för att se hur fantastiskt bra de är gjorda. På det sättet kan hon visa på att de som arbetar ideellt även fortsättningsvis behöver stöd. Det behöver kanske till och med höjas ytterligare . De ska inte bli hotade genom att man säger: Ert arbete kanske inte ens behövs. Det är klart att vi ska bejaka det. cyklade en bit av Vätternrundan . Då kanske hon också kan cykla en bit av Sverigeleden för att se hur fantastisk den är. 70 Statsrådet (M): Ja, om det är någonting av den enklare sorten som jag kan göra är det återigen, precis som jag sade inledningsvis, att faktiskt ge ett stort erkännande till nästan alla som jobbar ideellt, oavsett vilken typ av verksamhet det är men inte minst när det gäller cykeldelen. Och det är ju mycket av drivet och kraften som ligger i det ideella som också kan få saker och ting att ändras. Olika typer av organisationer, även cykelorganisationer, har möjligheter att från söka pengar, anslag, när det gäller projekt kopplade till trafiksäkerhet. Då görs naturligtvis en bedömning av varje ansökan. Man ska heller inte glömma den möjlighet som finns i kommunerna och i län och regioner kopplad till länsplanerna. Där finns , upplever jag, en allt större vilja och ambition att göra mer just vad gäller cykel. Allt behöver i det här sammanhanget inte komma från det statliga. Det är bra att dialogen pågår och fortsätter att pågå , inte minst vad gäller turistcykellederna så att de finner formerna och kan fungera utifrån framkomlighet och säkerhet. Det ska även göras någon form av konsekvensanalys av det som man tänkt sig. En del tycker att jag är ute och cyklar nästan jämt. Jag försöker välja mina tillfällen. av Vätternrundan var tillräckligt för mig den gången. Jag vet att är betydligt mer flitig på sådant. Däremot var jag med på och tog det första spadtaget för en viktig cykelled där. Det är ett sätt att visa att en cykelled, precis som andra leder, är viktig för att få oss friskare och hälsosammare så att vi klarar många andra utmaningar som vi har det lite trevligt. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2012/13:326 om tillgång till resandestatistik 71 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att resandestatistik över antalet personer som reser med tåg ska bli tillgänglig för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna och därigenom även för kommunerna. Jag håller med om att resandestatistik kan vara ett väsentligt faktaunderlag vid olika typer av politiska beslut. tar i sin interpellation upp ett av dessa tillfällen, nämligen när de regionala kollektivtrafikmyndigheterna ska fatta beslut om ingripande med offentliga medel på kollektivtrafikmarknaden. Andra användningsområden för uppgifter om resandeflöden kan vara vid beslut om investeringar i transportinfrastrukturen och vid den marknadsövervakning som Transportstyrelsen har till uppgift att utföra på järnvägsområdet. Tågoperatörer ska regelbundet lämna uppgifter till den statliga myndigheten om bland annat hur stort resandet är med deras tåg. Det uttrycks i personkilometer, det vill säga antalet resor multiplicerat med genomsnittlig reslängd i kilometer. Denna uppgiftslämning är obligatorisk eftersom uppgifterna används till att producera officiell statistik. När uppgifter samlas in för officiell statistik behandlas de enligt sekretesslagen, vilket innebär att uppgifter på operatörsnivå endast kan lämnas ut för annan officiell statistik eller forskning. Av den anledningen är det inte, med hjälp av den offentliga statistiken, möjligt att studera resandet linje för linje eller på länsnivå. En ny möjlighet till uppgiftsinhämtande följer av lagen om kollektivtrafik. Transportstyrelsen har, enligt denna lag och dess förordning, möjlighet att meddela föreskrifter om skyldigheter för kollektivtrafikföretagen att lämna uppgifter om sin trafik. Även Trafikanalys håller, inom ramen för sitt utvärderingsarbete av de politiska besluten avseende marknadsöppning för persontrafik på järnväg och införandet av en kollektivtrafiklag, på att analysera möjligheten att ta fram bättre resandestatistik. Jag anser att det är bra att berörda statliga myndigheter analyserar behovet av att få bättre statistik över resandet med kommersiell tågtrafik. Myndigheterna behöver dock väga nyttan med statistiken mot den ökade administrativa kostnad som kan komma att belasta kollektivtrafikföretagen. Vidare måste sekretessaspekten beaktas. Dessutom anser jag att det är viktigt att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna föregår med gott exempel och publicerar uppgifter av god kvalitet om den offentligt organiserade kollektivtrafiken. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna är behöriga myndigheter enligt EU:s kollektivtrafikförordning, och de är därmed ålagda att publicera en rapport som bland annat ska möjliggöra kontroll och utvärdering av kollektivtrafiknätets effektivitet, kvalitet och finansiering. Det är, enligt min uppfattning, väsentligt att dessa rapporter håller en hög kvalitet och att alla behöriga kollektivtrafikmyndigheter kommer överens om en gemensam utformning av rapporterna. 72 (S): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Jag tycker att det är bra att statsrådet tycks dela min uppfattning om behovet av bra resandestatistik. Däremot har jag lite svårt att följa statsrådets resonemang om hur efterfrågad statistik ska komma kommuner och kollektivtrafikmyndigheter till del. är det regeringen fick sin vilja igenom och det beslutades att det skulle inrättas kollektivtrafikmyndigheter i hela landet. Dessa myndigheter har till uppgift att ta fram trafikförsörjningsprogram och besluta om trafikplikt inom respektive län och region. I mitt hemlän, , har kollektivtrafikmyndigheten sedan den bildades brottats med frågan hur många som egentligen reser med tågen i . Hur många går på och av tågen i , , , och Sala? Svaret är att det vet man inte riktigt. Men tågoperatören, i det här fallet SJ, vet. Det är den dominerande aktören. Men när kollektivtrafikmyndigheten ber SJ dela med sig av den statistiken svarar tågoperatören att det är en affärshemlighet och därför lämnas den inte ut. När min hemstad genomför en av stadens största investeringar med ett nytt resecentrum som ska ersätta den gamla tågstationen funderar staden på att dimensionera rätt efter anslutande kollektivtrafik, anslutande parkeringsplatser för bil och cykel samt kombinera resecentrum med annan affärsverksamhet. I all denna planeringsverksamhet vill stad gärna ha statistik över hur många som går på och av tågen och när de går på och av tågen. Från tågoperatören är beskedet att det är en affärshemlighet och därför lämnas den inte ut. För att skaffa sig en bild har kollektivtrafikmyndigheten bett att få genomföra ombordräkning på tågen av antalet resande. Det har tågoperatören inte gått med på. För att ändå få en grov bild har man fått placera ut personal på tågperrongerna, och de har försökt göra en grov överslagsräkning. Den beräkningen utgör sedan underlag för investeringar och kollektivtrafikbeslut i myndigheten. Statsrådet svarar mig att statsrådet tycks dela min uppfattning om behovet av bra resandestatistik. Men vad statsrådet konkret avser att göra är svårt att läsa ut. Vad är statsrådets svar till kommuner som stad eller kollektivtrafikmyndigheter som den i ? De efterfrågar statistik som av affärshemlighetsskäl inte kan delges dem. Vad är egentligen rimligheten i detta? En kommun eller myndighet som strävar efter att få fler att välja kollektivt resande och vill kunna utveckla sin kollektivtrafik möts av den dominerande tågoperatören som är ett helstatligt bolag med styrelse utsedd av regeringen och direktiv från regeringen. Vilka initiativ tänker statsrådet ta för att statistik som efterfrågas ska bli tillgänglig? Det är ju inte precis fråga om kärnfysik, utan det gäller statistik som finns hos operatörerna och lätt kan tas fram, men de väljer att inte göra det av affärshemlighetsskäl. Det hela blir mycket märkligt. Vi har offentliga myndigheter runt om i landet, vi har det offentliga i form av kommunerna och vi har staten som äger den stora tågoperatören. Det går tydligen inte att få fram information dem emellan, vilket jag tycker känns orimligt och inte helt värdigt. 73 Statsrådet (M): Allt fler funderar, likt , framför allt om man har en regional koppling till kollektivtrafikmyndigheterna, på hur man ska kunna ta del av statistiken. Därför är det viktigt att man verkligen har bra samråd med olika operatörer och tillsammans försöker komma fram till hur man ska lösa trafikfrågan. Om man har en bra dimensionering för en station med exempelvis parkeringsplatser kan det underlätta för den som är tågoperatör så att hela resan ska fungera så bra som möjligt för den enskilde, vilket ju är utgångspunkten. Däremot tror jag nog att man ska ha en viss respekt för vad man själv gör. Enligt uppgifter som jag har tagit del av finns det än så länge ingen regional kollektivtrafikmyndighet som redovisar sina uppgifter om vilken trafik som de har tecknat avtal om, fast detta har pågått . En annan sak kan vara vad man tar med sig själv om man har öppna redovisningar för att få andra, framför allt de kommersiella, att också vilja redovisa. Detta måste naturligtvis gå hand i hand. Mina myndigheter Trafikanalys och Transportstyrelsen har av mig fått i uppdrag att från olika synvinklar studera hur marknaden för persontrafik fungerar. Skulle det vara så att myndigheterna anser att det finns behov av bättre resandestatistik ingår det i deras uppdrag att lägga fram förslag för regeringen, men några sådana uppgifter har jag inte tagit del av. 74 (S): Statsrådet pekar i sitt svar på att tågoperatörer regelbundet ska lämna uppgifter till den statliga myndigheten om hur stort resandet är med deras tåg. Men den typ av uppgifter som kommuner och myndigheter är intresserade av begär man inte in. Med hänvisning till sekretesslagstiftningen säger statsrådet att det inte är möjligt att studera resandet linje för linje eller ens på länsnivå. I det här fallet tycker jag nästan att statsrådet framstår som en systemkramare, vilket är olyckligt. Jag tror inte att statsrådet är det innerst inne. Jag ber statsrådet att försöka hitta en väg ur denna situation. Det är inte rimligt att det är på det här viset. Jag vet att många tågoperatörer är intresserade av att delge denna statistik, men ingen gör något så länge den dominerande aktören, SJ, inte tar första steget. Statsrådet eller regeringskollegan borde kunna ta initiativ för att ge detta en annan utveckling, så att denna typ av statistik från tågoperatörer blir tillgänglig. Ytterst är detta en fråga om styrning från regeringens sida. Statsrådet hänvisar i sitt svar till att ett utvärderingsarbete pågår hos Trafikanalys om möjligheten att ta fram bättre resandestatistik. Men det handlar om utbud baserat på tidtabellsdata respektive punktlighet och inställda tåg. Det är en helt annan typ av statistik än den som jag efterfrågar. Jag har kontrollerat detta med Trafikanalys, och det finns inget uppdrag hos dem att ta fram den typ av statistik som jag efterfrågar här och som kommunerna också letar efter. Trafikanalys skriver i ett remissyttrande på den statliga utredningen om statistik att statistiksekretessen bidrar till barriärer som motverkar de resultat som är politiskt önskvärda samt pekar på att man i vissa andra länder ser något annorlunda på detta och låter aktörer få mer information genom statistiken. I radioprogrammet pekades det på som ett land där man får ut mer statistik än vad som är möjligt i . I programmet framhöll man också att forskning numera får avbrytas så länge statistiken hemlighålls. Detta är inte rimligt. Men det finns ett annat sätt. När jag fördjupat mig i den här frågan har jag förstått att andra trafikslag har en mer öppen statistikredovisning. Jag kan ta sjötransporter via Hamnar som ett exempel. De berättar om en mer öppen redovisning. De säger att statistiken är den mest efterfrågade informationen på deras hemsida. De har en attityd om öppenhet som de menar gynnar dem själva. Hos Hamnar kan man få en bild av hur resandet ser ut. Ringer man till rederierna kan man få en direkt uppfattning om hur många som reser på de olika linjerna och när detta sker. Men det går inte hos tågoperatörerna. Hamnar omfattas också av sekretessen. Men de har valt att själva lyfta sekretessen. Det skulle tågoperatörerna också kunna om de ville eller om regeringen ville. Statsrådet skriver i sitt svar till mig att det är viktigt att de regionala kollektivtrafikmyndigheterna föregår med gott exempel och publicerar uppgifter om den offentligt organiserade kollektivtrafiken. Om statsrådet kan ha den uppfattningen om kollektivtrafikmyndigheterna kan hon väl ha den uppfattningen även om tågoperatörer som SJ? Vilka initiativ tänker statsrådet ta för att statistik som efterfrågas från kommunerna och myndigheterna ska bli tillgänglig? 75 Statsrådet (M): Statistik kan vara bra, men ibland är den inte bra. är den dock bra, i synnerhet om man kan använda den på olika sätt. Min mycket tydliga uppfattning är att om vi kan få mer av öppna data och tillgänglighet kan vi också göra väldigt många andra vinster på det. Vi har till exempel statistik över tidtabeller som ska lämnas in till Samtrafiken för att resenärer ska kunna hitta en resa enklare och snart också kunna köpa biljetter sömlöst. Men det här är också viktigt för forskningen. nämnde att forskningsprojekt fått avbrytas för att det inte funnits statistik som kunnat redovisas öppet. var väl det inte riktigt orsaken. Däremot kan jag kanske glädja med att tillsammans med olika högskolor och andra nu har startat ett tioårigt forskningssamarbete för att kunna lyfta upp statistikanvändaren på ett bättre sätt, förhoppningsvis också resenärerna. För att inhämta kunskap vill jag ställa ett par frågor till , eftersom jag utgår från att han känner väldigt väl. SJ som bolag kör kommersiell trafik och mycket av fjärrtrafiken, men jag antar att det här handlar om den upphandlade trafiken. Hur ser avtalssituationen ut i den upphandlade trafiken? På vilket sätt kan den regionala kollektivtrafikmyndigheten följa upp de avtal som man har tecknat? Däri borde det ligga bland annat resandestatistik, skulle jag kunna anta, för att man ska veta att man fått det som man betalar för. Jag följer naturligtvis frågorna om hur marknadsöppningen sker och hur de nya regionala kollektivtrafikmyndigheterna kan leva upp till sin roll. Det handlar delvis om vad man gör själv och hur man som kollektivtrafikmyndighet jobbar i samråd med branschen. Men det anges också av interpellanten att många operatörer är villiga att delge informationen under förutsättning att den största gör det. Det är klart att någon måste börja, men om det finns en sådan vilja kan man börja där viljan finns. Jag tror att vi kommer att komma längre framåt. Statistik kommer att behöva finnas tillgänglig i mycket större utsträckning. De myndigheter som följer hur marknadsöppningen ser ut har också fått i uppdrag att återkomma till regeringen med förslag på åtgärder om det är så att man saknar möjligheter att ytterligare leva upp till exempelvis den nya kollektivtrafiklagen. 76 (S): Jag undrar hur jag ska tolka statsrådet och om hon tänker ta några initiativ för att kommuner och myndigheter ska få del av denna statistik. Är statsrådet nöjd med de initiativ som hon och regeringen tagit? I statsrådets sista inlägg skulle jag behöva ett klarläggande. Kommuner och kollektivtrafikmyndigheter efterfrågar resandestatistik från tågoperatörer för att bättre kunna klara av sina samhällsuppdrag. Det svar som de fått är att detta är affärshemligheter och att det råder en sekretesslagstiftning som förhindrar dem att få tillgång till den statistiken. Tågoperatörerna kan lösa detta frivilligt, eller så kan regeringen göra en insats. Bollen ligger nu hos statsrådet och regeringen. Är ni nöjda med situationen eller inte? Eftersom statsrådet delar min uppfattning om behovet av bra resandestatistik borde det följas upp med åtgärder, så att kommuner och kollektivtrafikmyndigheter får del av uppgifterna. Om tågoperatörerna hade varit smidigare hade de kanske velat dela med sig av sin statistik till kommuner och kollektivtrafikmyndigheter, men då inte detta sker blir ändå detta i slutändan en fråga till regeringen. Om man själv har ansvaret för den största operatören på området är det väl där man ska börja, om viljan finns i regeringen att göra någonting åt detta. Det tycker jag verkar vara ett väldigt enkelt första steg. Det är lite konstigt att säga som regeringen, att man hoppas att de andra, som man inte äger, ska ta första steget i stället för att det bolag som man faktiskt har kontroll över kan börja. Ni tillsätter ju styrelse och ger direktiv. Jag förstår inte att det kan vara så svårt. Frågan kvarstår: Ser inte statsrådet det orimliga i detta? Vad tänker statsrådet göra åt problemet? 77 Statsrådet (M): Jag uppfattade det nog snarare som att det var som uttryckte att det var de andra tågoperatörerna som var villiga att göra det. Det var inte jag som i första hand önskade att de skulle göra det. Det är däremot lite spännande med interpellationsdebatten och frågeställningen. Det är egentligen första gången jag får frågan till mig på det här sättet. har jag inte fått, såvitt jag vet, frågan från någon regional kollektivtrafikmyndighet med den önskan på det sättet. Vi har annars ganska mycket samtal i olika sammanhang. Men den här frågan har aldrig ställts just utifrån detta perspektiv, framförts eller ens en gång framförts som en önskan att kunna göra. Den utgångspunkt jag har är utifrån det uppdrag som har givits till Transportstyrelsen och till Trafikanalys att följa frågan. Där ingår också uppdraget att se om man behöver jobba med statistiken på något annat sätt, men däremot inte kopplat på det sätt som interpellanten har gjort. Det är möjligt att om det är ett stort problem för de regionala kollektivtrafikmyndigheterna kanske de hör av sig nu om inte annat. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid