prot · H10918 · 2013-10-24 00:00:00 — Vi kommer säkert alltid att ha enstaka fall som illustrerar precis den här gränsdragningen, men i grund och botten har jag svårt att se att det finns en motsättning mellan att vara sjukskriven och att sitta i en vanlig styrelse, som många människor gör på sin fritid, och utöva sina vanliga, demokratiska fri- och rättigheter. Det har jag heller inte uppfattat är något omfattande problem. Bristande tillgänglighet som diskriminering 54 (FP): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . I har man haft en diskrimineringslagstiftning, , som står för Americans with Disabilities Act, . I är en diskrimineringslag till skydd mot otillgänglighet för funktionshindrade på gång, enligt statsrådet. Vet statsrådet hur långt arbetet har kommit ? 55 Statsrådet (FP): Tack, , för frågan! Grunden är, precis som frågeställaren säger, att vi i traditionellt har haft en lagstiftning när det gäller rättigheter för personer med funktionsnedsättningar som inte alltid har handlat om rättigheter på individnivå utan som snarare har ställt krav på bussbolag, kommuner eller staten om att omgivningen ska vara tillgänglig. Den diskussion som har pågått är: Ska jag som enskild ha rättighet att driva ett fall på grund av bristande tillgänglighet om jag till exempel sitter i rullstol och inte kommer in på en restaurang beroende på att man inte har satt dit en ramp? I den situationen har jag egentligen ingen möjlighet att driva det som ett enskilt ärende. Det är det man talar om som bristande tillgänglighet som diskriminering. Från regeringens sida har vi i budgetpropositionen meddelat att vi avser att återkomma med ett lagförslag, vilket innebär att jag under riksdagsåret kommer att komma med ett lagförslag om bristande tillgänglighet som diskriminering. Det här är ett sätt att föra tillgänglighetsarbetet kraftigt framåt. 56 (FP): Om ni tittar på som har erfarenhet av den här lagstiftningen finner ni att individens rättighet finns med i den lagen. Jag hoppas att erfarenheterna av kan bidra vid utformningen av lagstiftningen i . 57 Statsrådet (FP): Vi har flera länder att titta på. har en liknande lagstiftning. införde en sådan . handlar diskussionen om att detta är väldigt kostsamt. Då vill jag påminna om att vi har haft lagstiftning om ett tillgängligt samhälle i , och sedan har vi skärpt lagstiftningen ett antal gånger. Trots att vi har lagstiftning om till exempel tillgänglig kollektivtrafik, alltså bussar och tåg, har man långt efter 70-talet, då den lagstiftningen kom, också skaffat bussar och tåg där funktionsnedsatta inte har möjlighet att fullt ut röra sig fritt. Det är det som en sådan här lagstiftning ska ta sikte på. Den stora styrkan är att jag som individ kan söka rätt i en situation där jag stängs ute. För mig är det ingen avgörande skillnad om man stänger människor ute för att man tycker illa om personer med funktionsnedsättningar i största allmänhet eller för att man slarvar med tillgängligheten. Det är det här som är frågeställningen. Om det handlar om att man tycker illa om funktionsnedsatta i största allmänhet går det att få rätt med diskrimineringslagstiftningen. Det vi nu vill göra är att skärpa lagstiftningen och dra lärdom av andra länder för att få ökad fart på tillgänglighetsarbetet. Konsekvensen av bristen på bostäder 58 (S): Jag tänker ställa en fråga om bostadsmarknaden till näringsministern. Regeringen har ju haft höga ambitioner när det gäller sysselsättningen. har man prövat att kasta ut sjuka människor från sjukförsäkringen, att straffbeskatta pensionärer och att parkera arbetslösa människor i fas 3. Det har inte funkat. När man pratar med företagare är det inte heller det som de efterfrågar, utan de vill ha en fungerande arbetsmarknad och ett fungerande näringsliv. Det finns lite olika siffror, men WSP räknade ut att bara i riskerar vi att förlora en tillväxt på som en effekt av en icke-fungerande bostadsmarknad, alltså bostadsbrist. Min mycket enkla fråga till näringsministern är: Vad gör regeringen för att öka bostadsbyggandet och få en fungerande bostadsmarknad? Jag kan inte se att har råd att gå miste om den här möjligheten till jobb och tillväxt. 59 Näringsminister (C): Tack, , för frågan! Arbetsmarknaden och bostadsmarknaden kräver såväl insatser som rörlighet. Den här regeringen har presenterat ett batteri av olika utredningsförslag som ligger i pipeline för att skickas till som lagförslag som kommer. Bostadsminister har arbetat hårt med att få fram förslag. Den här regeringen har lagt fram förslag som Socialdemokraterna med i spetsen har stoppat, bland annat vad gäller andrahandsuthyrning. En viktig del i företagsfrämjande och jobbfrämjande handlar om möjligheten till andrahandsuthyrning och möjligheten att sänka kostnader och minska regelkrånglet kring bostadsbyggande. När det gäller det finns det förslag från regeringens sida som har varit på utredning och är i fasen att remitteras och därefter komma som förslag hit till . 60 (S): Jag lyssnar på näringsministern, och det jag hör är en ganska nöjd näringsminister som säger: Det där jobbar vi på. Det rullar på och händer saker, och förresten har vi gjort en konkret sak också, för vi har sett till att unga människor som har det svårast att komma in på bostadsmarknaden får höjda hyror. Vi har alltså faktiskt gjort någonting när det gäller bostadsmarknaden. Det är en ganska klen tröst. Det är en klen tröst för de unga som tvingas tacka nej till utbildningar för att det inte finns studentbostäder. Det är en klen tröst för de företag som inte får tag i rätt arbetskraft för att bostadsmarknaden inte fungerar, och det är en klen tröst för , för står sig sämre i internationell konkurrens när vi inte tar vara på alla möjligheter till jobb och tillväxt. Regeringens svar är: Det går rätt bra, det rullar på och vi låter marknaden lösa det där. Till er som lyssnar på den här debatten vill jag säga att om det här är en klen tröst kan jag trösta er lite bättre med att det finns ett ganska tydligt politiskt alternativ i som faktiskt vill kicka i gång bostadsbyggandet för att ge bättre förutsättningar . 61 Näringsminister (C): Ja, det anförandet var skrivet på Socialdemokraternas partihögkvarter. Det är ingen nöjd regering ni ser, men det är en regering som har gjort mycket för att få fler i arbete och få fler bostadsbyggen. Men vi är inte nöjda. Det är därför vi vill sitta en tredje mandatperiod och fortsätta med de reformer som krävs för fler jobb och fler bostäder. Bland annat har vi samtal med både och Fastighetsägarna för att få fart på bostadssituationen när det gäller såväl hyresrätter som villor. Ett konkret exempel är att vi villkorar infrastrukturutbyggnaden i med fler bostäder i och dess kranskommuner. En annan del handlar om hur vi får i gång jobben. Där har vi gjort en rad saker. Bland annat sänker vi kostnaden för att anställa unga. Socialdemokraterna vill tredubbla kostnaden för att anställa unga människor. Hur det leder till fler jobb att tredubbla arbetsgivaravgiften för dem som är under 23 är för mig en gåta. Den här regeringen gör ambitiösa saker, men vi lagstiftar inte innan vi har en ordentlig utredning. Det är det vi har satt i gång, och det är det vi kommer att dra i mål. Med det som bas kommer vi att få fler bostäder framöver i . Handlingsplan för arbetet för mänskliga rättigheter 62 i (S): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . inrättades Delegationen för mänskliga rättigheter som ett led i genomförandet av den dåvarande socialdemokratiska regeringens andra handlingsplan för mänskliga rättigheter i . Handlingsplanen behandlades i , och den omfattade tiden –2009. Delegationen skulle lämna förslag på hur man skulle gå vidare och hur det fortsatta arbetet skulle utformas. De avslutade sitt uppdrag . innan, , tillsattes alldeles en utvärdering av den gamla handlingsplanen. En ny handlingsplan har statsrådet aviserat 2012. Det har inte kommit någon. I årets budget står det att regeringen avser att komma med en skrivelse om en samlad strategi för fortsatt arbete för mänskliga rättigheter. har alltså varit utan handlingsplan . När kommer den tredje handlingsplanen? 63 Statsrådet (FP): Tack för frågan, ! Om du hade läst hela budgeten hade du också sett att vi anslår pengar för att fördjupa arbetet med mänskliga rättigheter. Vi gör en satsning på . En ökad kunskap kring mänskliga rättigheter är nämligen central ifall vi ska ta denna utmaning på allvar. kan man säga att är den bästa av världar. Här behöver vi inte jobba systematiskt med MR-arbete. Jo, det behöver vi visst. Även i en väl fungerande demokrati där vi har ett ganska bra skydd för mänskliga rättigheter har vi utmaningar där individens rätt kommer i kläm. Om jag ska peka på några har vi romers rättigheter i . Där har vi vidtagit ett antal konkreta åtgärder . Kampen mot främlingsfientlighet och rasism och att allt fler ifrågasätter den grundläggande idén om alla människors lika värde är den största utmaningen vad gäller mänskliga rättigheter i . Det handlar också om ett vardagsarbete och att , kommunerna och de som jobbar som tjänstemän ska kunna det grundläggande . Vi kommer att återkomma till i den frågan senast . 64 i (S): Jag håller verkligen med statsrådet om att detta inte är en fråga som vi kan lämna åt sidan. Vi har definitivt mycket att göra när det gäller det här. Romastrategin som vi diskuterade är en bra ingång. Det finns säkert oerhört mycket att göra. Man har gjort olika punktinsatser, men jag och många med mig efterlyser en samlad strategi. Vi har behov av något mer. Den samlade strategin som den socialdemokratiska regeringen lämnade till innehöll inte bara punktinsatser. Den gällde även på de övergripande områdena. En mänskligrättighetsstrategi innehåller rätt till arbete, rätt till bostad, rätt mot diskriminering och mot homofobi. Oerhört många områden omfattas av detta. Man följer upp detta även på EU-nivå. Bland annat för mänskliga rättigheter, FRA, har sin utvärdering. Hur följer vi upp den utvärderingen i ? 65 Statsrådet (FP): Jag var med när FRA presenterade sin granskning av tillståndet för mänskliga rättigheter runt om i . Det är ett rätt viktigt underlag. Vi kan också dra en del lärdomar av det i . Jag är ibland bekymrad över att intresset för det är lite för litet. Det var inte jättemånga som var där. Vi tog ett initiativ från regeringen att försöka sprida kunskapen från FRA. Det är bra att den sprids även i denna kammare. Det finns mycket underlag i den för hur MR-situationen ser ut och vad vi kan göra framåt. Jag delar frågeställarens inställning till att vi behöver ett systematiskt arbete. Det kommer vi, som jag sade, att återkomma till . Det beskrivs att vi inte har gjort så mycket. Vad har skett sedan vi tog över? Vi har en minoritetspolitik värd namnet för de fem nationella minoriteter som har fått sina mänskliga rättigheter kränkta mest . Detta fanns inte tidigare. Jag kommer att återkomma med en hbt-strategi för att ta ett samlat grepp kring hbt- och transpersoners rättigheter. Vi måste se de människor som drabbas hårdast. Det är transpersoner. Det är romer. Det är människor som inte anses tillhöra majoritetssamhället. Det är dem som MR-perspektivet framför allt är till för skydda. Jag kommer, som sagt, att återkomma under riksdagsåret. Beställaransvaret vid godstransporter på lastbil 66 (C): Min fråga till infrastrukturministern handlar om hur man ska få godstransport på lastbil att fungera bättre genom att fokusera på beställaransvaret. Vi påminns om att detta är en fråga som behöver hanteras. Regler bryts på många sätt, och det får en osund konkurrens som följd. Bättre övervakning kan säkert ha inverkan, men jag vill fokusera på beställarens ansvar. Den som beställer en transport vet normalt ungefär vad en transport borde kosta. Ändå dumpas priser ned till vad som i praktiken innebär att man inte kan köra transporten enligt de lagar och regler som gäller. Skulle ett ökat ansvar kunna ställas på den som beställer transporten? Skulle det till och med vara möjligt att genom fair trade eller liknande system kunna ställa krav och införliva transporten i garantin för att en vara är producerad på ett sjyst sätt? Det skulle vara intressant att höra ministerns syn på frågan. 67 Statsrådet (M): Tack för frågan! Jag har ganska ofta diskussioner med eftersom jag ser detta som ett gemensamt ansvar. Det gäller verkligen hela kedjan, både att den som kör håller sig till de lagar som gäller men också att den som beställer är en god beställare. Beställaransvaret skärptes , och man kan nu också få påföljder om man inte är en god beställare. Den knepiga frågan är snarare hur man vet att man är en god beställare. I det uppdrag vi gav till Transportstyrelsen och där de har tittat på just regelefterlevnaden för yrkestrafik tas bland annat denna problematik upp. Det pågår just nu ett arbete för att se om det går att på ett tydligt sätt, via till exempel webb, visa vem man kan använda sig av. När man letar efter bra information med målet att vara en god beställare ska man kunna finna det. Det är lika viktigt att sprida kunskap om det ansvar man har som beställare. 68 (C): Tack så mycket för svaret! Jag tycker att det är viktigt att fokus på frågan flyttas från att bara kräva hårdare krav och fler poliser. Lösningen ligger sällan där. Vi måste på ett mer grundläggande sätt hitta lösningar som får alla, eller åtminstone fler, att göra rätt. Det känns bra att vi jobbar på frågan. Jag hoppas också att vi kan utveckla system som gäller hela kedjan, från varans produktion till den plats där den ska säljas. Det skulle vara bra om fokus läggs även på transportens roll som en viktig del av varans samlade produktion. 69 Statsrådet (M): För ungefär hade jag tillfälle, när jag ändå skulle inviga en ny del på nere vid , att också hälsa på Västbo Transport. Det är ett av de större åkeriföretagen. De kör förvisso mycket inhemsk trafik, men de jobbar nära ett stort företag vars namn man brukar känna igen på lastbilarna. De sitter nära i beställarorganisationen. När de får en order om att hämta en transport i till exempel hamn eller i hamn för de ett resonemang med beställaren om att det är omöjligt att hinna tillbaka , inte minst för att man exempelvis nu håller på och bygger om ytterligare för att förbättra trafiksäkerheten längs . Man måste redan i beställningsdelen planera för att inte lägga ett orimligt ansvar på chauffören. Det är verkligen flera parter som måste vara delaktiga i detta. Jag är oerhört glad över att även på allvar resonerar kring hur man ska jobba med information om beställaransvaret. 70 (S): Min fråga går till statsrådet . Det skatteutjämningssystem som vi har haft har fungerat mycket väl för att möjliggöra en någorlunda likvärdig service runt om i vårt land. Det vårdades av Socialdemokraterna och även av tidigare. kom en enig kommitté med ett förslag på en mindre förändring i detta för att justera felaktigheter. Tyvärr har regeringen fördröjt detta och har inte tagit till sig det. kommer man dock med ett förslag där man tillför systemet . Dessa 1 000 miljoner tillför man de tio rikaste kommunerna i . Vad är motivet? 71 Näringsminister (C): Det kommunala skatteutjämningssystemet har tjänat många kommuner väl. Framför allt är det en grundförutsättning för att ha en fungerande förskola, en fungerande äldreomsorg, en grundläggande välfärdsservice. Jag liksom övriga ledamöter känner många kommunalråd som försöker få plus och minus att gå ihop, framför allt i kommuner som hotas av avfolkning och inte minst i glesbygd. Därför välkomnar många av dessa kommunalråd – de jag talat med – att kostnadsutjämningsförslaget från den utredning som presenterades genomförs . Alliansregeringen har lagt fram förslaget om att genomföra kostnadsutjämningen, vilket gör att de kommuner som behöver pengarna allra mest får del av dem för att kunna bibehålla en god barnomsorg, skola och äldreomsorg i . Det är jag väldigt glad över. 72 (S): 1 000 miljoner mer tillförs i systemet de tio rikaste kommunerna i landet. Landsbygden blev utan. Det sker en urholkning av landsbygdsprogrammet. Mindre anslag ges till vägunderhåll, till tjälsäkring och bärighet som är så viktigt för landsbygden, till telefoni och mobiltelefoni som inte fungerar. Men 1 000 miljoner till ges till de tio rikaste kommunerna i landet. Är inte landsbygden värd lite mer? 73 Näringsminister (C): Jag tänkte leka uppräkning jag också. Socialdemokraterna satsar 370 miljoner på landsbygdsprogrammet. Man säger att man vill halvera CAP, det vill säga jordbruksstödet, gårdsstödet. Det innebär 3 miljarder; i version är det 3 000 miljoner. Man ger alltså 370 miljoner, men man vill ta – detta enligt – 3 000 miljoner från de svenska bönderna. Det är en oärlig bluffpolitik från Socialdemokraternas sida. Den nuvarande regeringen har nästan fördubblat stödet till enskilda vägar. gjorde vi ytterligare satsningar på över 1 miljard för bredband i glesbygden. Vi har sett till att vi har en landsbygdssäkring av regeringens beslut. Utöver det genomför vi nu kostnadsutjämningsförslaget från en enig utredning. Det träder i kraft . Mycket återstår för att få lika villkor i alla delar av landet. Inte minst handlar det om jobben och småföretagen. Då är det vi som sänker kostnaderna och ni, , som fördubblar kostnaderna för att driva företag på landsbygden. Försäkringsskyddet vid anställning med lönebidrag 74 (MP): Min fråga går till arbetsmarknadsministern. Jag läser ur faktablad Anställning med lönebidrag: Om du har nedsatt arbetsförmåga på grund av en funktionsnedsättning kan arbetsgivaren få lönebidrag när du anställs. Ersättningen ska kompensera för anpassningar av arbetet och arbetsplatsen. Syftet med ersättningen är att öka dina möjligheter att få en anställning där din kompetens och dina färdigheter tas tillvara. Det är alltså skattepengar som går till företag. initierade jag en genomlysning av läget för dem som är anställda med lönebidrag. , som skulle göra genomlysningen, efterfrågade uppgifter från Arbetsförmedlingen om vilka företag som hade lönebidragsanställda. Arbetsförmedlingen vägrade att ge oss de uppgifterna. Vi krävde det en gång till och då lämnade de dem till oss. Fora har tittat på siffrorna och kommit fram till att av dem som har lönebidrag inte har erforderliga försäkringar. Vad avser arbetsmarknadsministern att göra för att se till att Arbetsförmedlingen skyndsamt utreder vilka de 6 400 företagen är som inte har betalat premierna? 75 Arbetsmarknadsminister (M): Tack, , för frågan! Först och främst är det en oerhört viktig fråga. Vi var tidigare inne på att stora grupper nu upplever att de inte får plats på svensk arbetsmarknad. Jag ser flera utmaningar i detta. En utmaning är att vi har ganska stora resurser till lönebidrag, men alla används inte överallt i . Det är en av huvudutmaningarna, tycker jag. Där måste vi se till att Arbetsförmedlingen jobbar närmare arbetsgivare genom att verkligen uppmuntra och informera om det stöd som finns så att alla människor får en plats på svensk arbetsmarknad. Det tror jag är grundläggande och oerhört viktigt. I det här läget kommer jag inte att ge något löfte till , men jag ser det som min absoluta prioritering när det gäller frågor som har med lönebidragsstöd att göra att det ska komma fler till del. Vi har resurser till det, och då är det viktigt att de också används. Det är viktigt att man aktivt vid Arbetsförmedlingen runt om i jobbar med att ha kontakter med arbetsgivare så att arbetsgivare vågar öppna dörren även för personer med funktionsnedsättning. 76 (MP): Det gläder mig att arbetsmarknadsministern tar frågan på största allvar. Det är Arbetsförmedlingen som fattat alla dessa lönebidragsbeslut och löpande fortsätter att betala ut bidrag, skattepengar och också premiestöd. Det gäller alltså inte bara stöd för en arbetstagare utan också premiestöd för att försäkringar betalas in. Arbetsförmedlingen fortsätter att betala. Det fick vi besked om när Arbetsförmedlingens ledning var hos oss i arbetsmarknadsutskottet. På den direkta frågan vad de gjort under dessa svarade de att de inte fått några siffror, vare sig från eller från Fora. Arbetsförmedlingen betalar alltså ut skattemedel till företag som fortsätter att låta bli att betala för arbetsskadeförsäkringar och livförsäkringar. Människor har bokstavligt talat dött, och sedan har efterlevande fått veta att den avlidne inte haft något försäkringsskydd. Det har skett arbetsskador; människor har blivit av med armar och ben. Arbetsmarknadsministern har ett ansvar. Jag vill veta vad hon tänker göra åt detta. 77 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för frågan, ! Arbetsmiljöfrågan i vidare mening är oerhört viktig. har det hänt förfärliga olyckor, som jag vet att rättsvårdande instanser nu tittar på. Frågan om lönebidrag är viktig. Jag har varit på den här posten . Jag kommer att ha nära kontakt med Arbetsförmedlingen även när det gäller lönebidragsfrågan. Den är bred. Det handlar både om hur fler ska få det stöd som de faktiskt har rätt till och naturligtvis hur de ska utfärdas. Det handlar också om försäkringar. Jag kommer därför att samtala med Arbetsförmedlingen om detta. Vi har aviserat en översyn av Arbetsförmedlingen. Den tror jag är viktig också när det gäller det här arbetssättet, hur man helt enkelt ska nå fler arbetsgivare med olika typer av stöd som vi har i samhället så att de kommer alla till del. Utbyggnad av väg E20 78 (KD): Jag har en fråga till statsrådet . Mellan på och i – över , , och – går . Det handlar om väg. av sträckan går genom . Vi ansvarar för den biten av . Betydelsen av vägen för att svensk logistik ska fungera kan inte överskattas. Den svenska industrin är helt beroende av . Med tanke på dess nyckelfunktion är det märkligt att inte fler ansträngningar görs för att bygga ut vägen. Handelskammaren liksom Västsvenska prioriterar E20 som det viktigaste vägstråket för utbyggnad till fyrfältsväg. Vi möts regelbundet av olycksrapporter kopplade till trängseln på vägen. var det en omfattande trafikolycka på mellan och . För mig är det uppenbart att det borde prioriteras. Min fråga är: Vilka initiativ kan infrastrukturministern ta för att snabba på igångsättandet av det viktiga projektet? 79 Statsrådet (M): Som väl känner till presenterade jag en infrastrukturproposition , vilken antog . Där angavs ramar om ett anslag på . Det gäller både väg och järnväg. Framför allt handlar det om att se godsstråken genom och in och ut ur . Självklart är väg ett viktigt godsstråk. Inte minst gäller det E20, som tar upp. Fem nya objekt finns redan utpekade, särskilt i . Det har också kopplingar till , för där saknas fortfarande, utifrån både framkomlighets- och trafiksäkerhetsperspektiv, viktiga justeringar. Jag har ett nära samarbete med kommunerna i och i för att se hur man skulle kunna åtgärda hela sträckan. Både regionen och alla kommuner känner sig beredda att medfinansiera åtgärderna för att på så sätt möjligtvis kunna göra mer i ett tidigare skede. 80 (KD): Jag vill tacka för det beskedet. har sagt att anledningen till att det hela försenas är de många flaskhalsar som finns. Dessutom är trafiksäkerheten sämre på grund av att det inte är en fyrfältsväg. Jag är därför glad över det besked vi fått om att arbete pågår för att prioritera frågan så att vi ska kunna tidigarelägga arbetet så mycket som möjligt. Den ambitionen tror jag att vi alla har. 81 Statsrådet (M): När man ska bygga ut, bygga om eller bygga nytt, inte minst på vägsidan, gäller det att verkligen använda pengarna på bästa sätt för att få ut så mycket infrastruktur som möjligt. Det handlar både om hur man upphandlar och om hur man genomför själva arbetet. Ur trafiksäkerhetsperspektiv kan ibland mittseparering med två plus ett göra en oerhört stor skillnad. Men här har det funnits ett tryck, inte minst från regionen, på att man ska göra två plus två. Det är därför det har kommit en önskan om att få medfinansiera upp till ca 1 miljard. Det pågår just nu ett arbete där är nära inkopplat tillsammans med företrädare för regionen och kommunerna.