prot · H10941 · 2013-12-06 00:00:00 — Men det är också viktigt att få fram bra förslag för att förbättra arbetsmiljön i många arbeten för att man ska kunna orka arbeta lite längre. En av delarna i det nya pensionssystemet är premiepensionsdelen, som vi varit inne på här tidigare. Självklart kan man diskutera och utreda om man kan förenkla och förbättra premiepensionen. Det är just därför som vi har utrett detta inom . Men när man som pensionärsorganisationerna, LO och även Socialdemokraterna säger sig vilja avskaffa hela premiepensionen och överföra den till inkomstpensionssystemet för att förstärka detta tror jag inte att man riktigt satt sig in i alla konsekvenser av ett sådant beslut. En av huvudpunkterna för att man ville ha ett system med premiepension var att man ville ha en riskdelning mellan det sedvanliga inkomstpensionssystemet och det finansiella systemet. Tittar man i det långa perspektivet bakåt i tiden ser man att det finansiella systemet alltid har gett mer än andra system. kommer årets tilldelningar till alla arbetstagare. Det är 33,5 miljarder som tillförs premiepensionssystemet. Till detta har 2013, vilket ingen har nämnt tidigare, varit ett mycket bra börsår. Systemet kommer säkert att öka med mer än 70 miljarder. Detta gör att premiepensionssystemet kommer att ha över 500 miljarder i tillgångar som är allas våra premiepensionstillgångar. Däremot är det riktigt att det fortfarande bara är en liten rännil av dessa tillgångar som sipprar ut till dagens pensionärer, nämligen någonstans mellan 2 och 3 miljarder. Här ligger en del av problematiken. Premiepensionen kommer i huvudsak att vara riktigt viktig för våra barn och barnbarn. har räknat på detta och säger att det vid en beräkning av en försiktig värdetillväxt av fonderna kan röra sig om 1 000–mer för dem än om avgifterna hade inbetalats till det traditionella inkomstpensionssystemet. Dessutom kommer det att skaka om den finansiella marknaden väldigt mycket om så mycket som 500 miljarder ska flyttas till inkomstpensionssystemet. Detta kommer att leda till en så stor oro att det påverkar näringslivet, ekonomin och sysselsättningen. Det vill i alla fall inte jag medverka till. De som föreslår avskaffad premiepension vill jag uppmana: Tänk till, tänk om och tänk rätt! kommer mina frågor till oppositionen. Min första fråga är till Socialdemokraterna. Först och främst måste ni sätta ned foten när det gäller premiepensionen. får vi olika signaler, att vi ska fortsätta på den inslagna vägen eller att vi helt ska ta bort den. Svara gärna på frågorna: Hur ska vi fortsätta? Vad ska vi göra med premiepensionen? Det är också väl bekant att ni har varit kritiska till Alliansens jobbskatteavdrag, men ni har sedan godtagit dem i er budgetmotion. Trots att det är på detta vis låter det i er retorik om jobbskatteavdraget som att ni vill ta bort denna skattereform om ni skulle få makten. Dessutom låter det som om pensionärerna fått höjd skatt jämfört med då ni hade makten, , när ni mycket väl vet att skatten kommer att sänkas med 16,45 miljarder, om vi tar med sänkningen . Det är betydligt mer än ni någonsin har sänkt skatten för pensionärer, även om ni faktiskt har kommit med en ytterligare sänkning i ert förslag. är frågan, med tanke på hur ni svänger fram och tillbaka, hur ni kommer att göra om ni skulle få makten igen. Kommer ni att höja jobbskatteavdraget? Kommer ni att höja skatten för pensionärer? Kommer ni även att ta bort det dubbla jobbskatteavdraget som finns för alla som är ? Min andra fråga går till Vänstern. Ni har sedan det nya pensionssystemet infördes kritiserat detta och har ofta sagt att man borde införa ett helt nytt system, så även . Ni klagar även på nivåerna i pensionssystemet och vill helst ha tillbaka ett gammalt förmånsbestämt system. Det skulle innebära att systemet måste förstärkas med flera tusen miljarder om alla människor skulle omfattas nu och . Jag förstår att det är ett välvilligt önsketänkande, men ni är ett riksdagsparti som måste ta ansvar. Ett seriöst riksdagsparti måste titta på konsekvenserna av ett sådant förslag, precis som sade i sin fråga i repliken. Var ska ni ta de pengarna, och vem ska betala? Jag skulle också vilja ställa en fråga till . Jag noterar att ni även har gjort en kraftig satsning på garantipensionärerna i ert budgetförslag. Det låter också välvilligt och bra för gruppen. Men har ni verkligen tänkt igenom hur ert förslag slår totalt med och utan bostadstillägg? Alla som sysslar med pensionsfrågor vet att skillnaden i pension och bostadstillägg mellan de som enbart har garantipension och de som har låg inkomstpension är mycket liten. Därför blir min fråga följande: Är ni medvetna om att ert förslag kan ge konstiga effekter mellan olika grupper av pensionärer? Ja, det kan faktiskt ge effekten att en garantipensionär med fullt bostadstillägg får ett betydligt större totalbelopp än en människa med en större pension som jobbat heltid hela livet. Pensionärer är ingen enhetlig grupp. Där finns människor som skaffat sig en bra ekonomisk situation, inte minst med hjälp av olika tjänstepensionslösningar. Dessutom utnyttjar allt fler människor möjligheten att jobba lite till även efter att de har börjat ta ut pension. Detta är extra gynnsamt för den enskilde, eftersom man då uppbär dubbelt jobbskatteavdrag. kan även de som uppbär bostadstillägg tjäna utan att det minskar tillägget. Alla dessa åtgärder kom till för att människor ska kunna skaffa sin försörjning utan marginaleffekter, och det gynnar jobblinjen och ger möjligheter att klara sig själv. Men det finns också grupper som är ekonomiskt utsatta och får vända på varje krona och som kanske inte har möjlighet att förbättra sin egen situation. Det gäller inte minst kvinnor som kanske varit hemma i arbetsför ålder och sedan arbetat deltid. Där är det viktigt att pensionerna kan hållas intakta och inte sjunker på grund av bromsar och annat. Därför är det bra att vi även 2014 kan göra en skattesänkning som är den femte där denna lindrar effekten av bromsen. Det är viktigt att framhålla att det nya uppräkningssystemet för pensioner faktiskt gett betydligt mer trots bromsar än det gamla ATP-systemets prisbasbeloppshöjning. Det är också roligt att konstatera att räknar med att åren 2015–2017 kommer att leverera höjningar på inkomstpensionen. Ett annat mycket roligt konstaterande är att faktiskt är ett av de allra bästa länderna i hela världen för pensionärer att bo i och att de är tillfreds med tillvaron i stort. Jag yrkar med dessa ord bifall till utskottets förslag i socialförsäkringsutskottets betänkande 2013/14:SfU1 i sin helhet och avslag på motioner och reservationer. Jag skulle vilja avsluta mitt anförande med detta. Det viktigaste för att vi ska ha kvar hyggliga pensioner är att vi säger ja till en fortsatt arbetslinje och stabila statsfinanser. I detta anförande instämde (M). 90 (S) replik: Din vana trogen svarar du inte på någon av mina frågor, . Jag får väl göra på samma sätt med dina frågor. Det för debatten långt framåt, eller hur? Jag kan upprepa mina frågor. Hur stor ska skillnaden vara i beskattning mellan pensionärer och löntagare? Hur länge ska vara det enda land i världen som beskattar pensionärerna högre än löntagarna? Det var de två frågor jag ställde. När det gäller mitt svar på hans fråga om premiepensionen vet mycket väl att vi har lyft in hela den diskussionen precis som du har sagt. Ska vi justera eller ska vi justera med det hela? Jag skulle vilja ställa en motfråga på det området. Vad finns det för fördelar de åren som pensionssystemet har funnits med att vi har haft premiepensionen? Jag har en andra fråga som är relevant i sammanhanget. Det är väldigt viktigt att vi har arbetade timmar som grund för att vi har bra pensioner. Sysselsättningen är oerhört viktig. Facit efter de som ni regerat är att det går precis åt fel håll. Sysselsättningen sjunker, . Det är fler som inte har något jobb och någon grund för sin pension fortsättningsvis. Det var det ni skulle mätas av på som ni regerat. Min följdfråga i det sammanhanget är: Hur länge tycker Staxäng att vi ska arbeta? 91 (M) replik: Det blir väl alltid så att man håller sitt anförande om det man vill föra fram. Sedan får vi ta replikerna här. Jag ska försöka svara. Hur stor ska skillnaden vara mellan pensionärer och löntagare? Målet är – och det har jag sagt förut – att den ska minska och helst försvinna . 2010–2014 har den minskat gentemot tidigare period. När det gäller premiepensionen kan man titta där det gått väldigt dåligt i det ekonomiska systemet. Då har också premiepensionen gått dåligt. Men börjar man titta i det långa loppet , 2002 och även tar 2012 och 2013 börjar det rätta till sig. , som har varit ett väldigt bra börsår, har det tydligt visat att premiepensionen ger betydligt mer än inkomstindex. Det är ett sista svar jag vill ge. och även hans kolleger tar ofta upp massarbetslösheten. Ett land som precis drivit politiken som ni driver i opposition, att med kraftigt höjda skatter göra återställare i bidragssystem och politiska styrsystem, är . Går vi till den politik som presenterades i valet för visar det sig nu efter att man har drivit politiken i regeringsställning med den nya presidenten att arbetslösheten är 11–. är riktigt på dekis. Alla kurvor visar sig till och med vara sämre än i och . Den franske socialistpresidenten har förtroende från . Detta är väl allvarligt. Man kan tala om massarbetslöshet om man är uppe i 11–. Det är 50–mer än i . är riktigt illa ute. Är det de som ni har till föredöme om ni skulle få makten ? 92 (S) replik: Jag förstår mycket väl att gärna vill tala om hur det är i andra länder i förhållande till hur det är i det egna landet och med den egna politiken. Det vore mer på sin plats att ni talade om den politik som ni har drivit under dessa år när arbetslösheten mer än fördubblats. Det som oroar mig allra mest, om vi ska uppehålla oss vid det, är den ungdomsarbetslöshet vi har. Det är de ungdomar som ska ha en bra pension. Det oroar mig väldigt mycket. Men det vill inte tala om. Han vill tala om ytterligheter i andra länder i stället. Det är definitivt inget föredöme för oss. Vi anser att det behöver satsas betydligt mer på utbildning och sysselsättning för ungdomarna. Det har vi lagt konkreta förslag om i kammaren och också lagt betydligt mer resurser från samhället i stället för att bara fortsätta med jobbskatteavdragen. måste ändå inse och hålla med om att alla de jobbskatteavdrag som har genomförts med över 100 miljarder som man delar ut till enskilda personer inte har gett något resultat på sysselsättningen. Vi har 8 procents arbetslöshet mot tidigare . Detta facit kan vi tala länge om i debatten. Hur sysselsättningen förändras i vårt land är en viktig grund för hur pensionerna ska se ut . Det allra största bekymret är ungdomsarbetslösheten. Min fråga kvarstår. Hur länge tycker att vi ska arbeta? Ska vi arbeta till eller ? Hur länge ska vi hålla på att jobba, tycker ? Det är tydligen den fråga som är bland de viktigaste för de borgerliga partierna att ha som grund för att förändra i pensionssystemet. 93 (M) replik: Jag tänkte ta frågorna bakifrån. Det är viktigt att de som har möjlighet , har kapacitet och är friska nog jobbar till. Det kan vara till 67, 69 eller kanske till och med och över det. Då får vi in mer pengar i systemet, som också gagnar dem som inte orkar ända fram. Det var svar på den frågan. I er budgetmotion har ni förslag på över 30 miljarder i skattehöjningar. Enligt skulle detta ge som effekt att minst 80 000 arbeten försvinner. Om det nu skulle vara så har räknat på vad detta skulle få för effekt för pensionärerna. sänkning beroende på hur stor pensionen är skulle detta ge. Det finns nämligen en direkt koppling mellan hur många arbeten det finns och hur mycket ekonomin växer eller krymper och pensionerna. säger att man inte har som förebild. De drev exakt samma förslag när de kom i regeringsställning där som ni nu försöker presentera för svenska folket. Det är relevant att jämföra detta: Med höjda skatter minskar antalet jobb i , vilket också gör att pensionerna minskar. 94 (SD) replik: frågade om höjda anslag för garantipensioner. Det framgår att vi höjer garantipensionen till ålderspension med 6,7 miljarder. Det leder till att kostnaden för bostadstilläggen minskar därför att det är färre som kommer att bli berättigade, eller så blir fler berättigade till lägre bostadstillägg. När det gäller dem som har låga inkomstpensioner är tanken att det ska bli fler garantipensionärer, det vill säga att de som har lägst inkomstpensioner lyfts upp på samma nivå som de nya garantipensionsnivåerna. Jag kunde inte låta bli att lägga märke till att menade att finansieringen av pensioner sker genom att det jobbas mer. Han nämnde bland annat just att vi måste få in fler nysvenskar på arbetsmarknaden, som han uttryckte det. Faktum är att man har försökt verkställa denna plan tidigare, men det har aldrig lyckats. Det är inte så att fler nysvenskar på arbetsmarknaden är det som på något sätt bidrar till att vi får råd med pensioner. Vi har pensionärer som lever på fattigdomsgränsen, och finns det obegränsat med resurser till massinvandring och mångkultur. kanske minns valrörelsen, då hade en film där vi menade att man kan välja mellan pensionsbroms och invandringsbroms. Vi valde invandringsbromsen, men ni väljer tydligen att fortsätta satsa på pensionsbromsen. Jag skulle gärna vilja höra redogöra lite grann för filosofin bakom den principen. 95 (M) replik: Även när det gäller era frågor och en höjning av garantipensionen är det lätt att säga så här. Det är lätt att säga att man ska höja garantipensionen, och sedan ser man detta som en isolerad företeelse. Hela pensionssystemet hänger ihop som ett nätverk. Om man börjar höja på ett ställe måste man också höja i nästa steg även för inkomstpensionärerna. Då får man ett system som hänger ihop. Vi lät räkna lite på hur er höjning skulle bli, precis som ni har gjort. Den blir väldigt konstig. Såsom ni har utformat systemet nu medför det att vissa inkomstpensionärer får ut sämre pension än garantipensionärer med bostadstillägg. Det blir väldigt knepigt. Jag tror att ni ska gå hem till er kammare och räkna om förslaget eller komma med ett mer genomarbetat förslag . Det är ett litet tips. Jag tror inte att detta förslag håller. Det skulle bli ett ramaskri ute bland vanliga människor, inte minst pensionärer, om detta skulle komma ut. Att få fler människor i jobb är en av de allra viktigaste delarna. Vi debatterar just nu den svenska skolan. Vi måste få den att bli bättre. Det är viktigt för hela , men det är också viktigt för pensionssystemet . Det är precis samma sak med integrationen. har varit ett av de sämre länderna med att integrera våra nya invånare. Det finns siffror på detta. Det är en av de saker vi måste bli mycket bättre på. Vi måste kunna anpassa oss, och vi måste lära oss av vad man har gjort i andra länder med de här sakerna. Vi behöver varenda en som bor här i för att kunna klara framtiden. Det kommer att råda brist på arbetskraft , inte minst inom det offentliga. Det gäller det kommunala, det landstingskommunala och även i viss mån inom staten. Vi kommer att behöva varje person, och just därför måste vi skola in de nya i arbeten. 96 (SD) replik: vill att vi ska dra lärdom av andra länder när det gäller integration. Huvudlärdomen man kan dra är att de tar in färre. Jag tror knappast att jag har sett den RUT-utredning som han hänvisade till. Men vi har också gjort RUT-utredningar, och vi kanske skulle ta och jämföra våra respektive utredningar. Visst – mer arbete och höjd pension! Vi har till och med i ett tidigare utgiftsområde som vi debatterade , utgiftsområde 10, satsningar på just småföretag för att skapa fler arbetstillfällen. Vi har, som jag sade, också ganska rejäla nedskärningar på onödiga kostnader som borgarna uppenbarligen inte tycker är onödiga. Det tycker i och för sig inte de rödgröna heller när vi talar om invandring. Det är i alla fall sådant som kan finansiera såväl pensioner som förbättrad levnadsstandard för pensionärer och dessutom satsningar på jobb och tillväxt. Det är politik, och jag tycker att det är tråkigt att det än så länge inte är någon annan som har tagit till sig det. 97 (M) replik: Jag konstaterar att jag tror att ni ska räkna än en gång på de höjningar och de förslag ni har lagt fram. Jag tror att det blir bättre om ni även får med hela pyramiden på alla grupper – både dem som har ganska låg inkomstpension och dem som har garantipension. Jag vill bara mana till det . Integrationspolitiken kan naturligtvis bli bättre. Det säger i princip alla, och det har man kommit fram till i flera utredningar. Det är en av de viktigaste delar vi har. Vi kan gå utanför . Vi kan gå till , till och till , där man kanske har haft mycket bättre integration. Vi måste lära oss av dessa länder. Om vi gör det på rätt sätt kommer vi att få ett där det fungerar, där vi kommer in i arbetskraft och där alla kommer att behövas. Det är detta som vi vill se där allt fungerar. 98 (FP): Det är verkligen viktigt att vi har ett pensionssystem som ger en garanterad trygghet men som också lämnar möjlighet för individen att påverka den framtida pensionen. Precis som när det gäller socialförsäkringarna i övrigt är det väsentligt att det finns ett allmänt pensionssystem som alla tillhör och som innebär garantier och trygghet. Det är en gammal liberal idé. firar vi hundraårsjubileet av den första folkpensionen i , som genomfördes av liberalen . Som har nämnts här i debatten ser vi runt om i att många länder har ofinansierade system. På olika sätt måste de snabbt och drastiskt höja pensionsåldrarna och minska nivåerna. Det är naturligtvis oerhört osäkert för vanliga människor med medelinkomster och låga inkomster att leva i sådana pensionssystem, som lovar mer än de håller. Man får ändå säga att har ett stabilt pensionssystem, som det principbeslutades om i en bred uppgörelse . Några viktiga inslag var att systemet ska vara långsiktigt hållbart och stabilt. Inga ogenomtänkta beslut ska fattas, pensionssystemet ska ligga utanför den vanliga statsbudgeten och det ska ha inbyggda balanssystem – det som ibland lite föraktfullt kallas för bromsen – så att förhållandet mellan tillgångar och skulder är tryggt. Därför har också vårt pensionssystem uppmärksammats på många håll i världen och i många andra länder som själva har problem att betala ut sina en gång beslutade pensioner. När detta, att vi på många sätt har anledning att vara glada över vårt svenska pensionssystem, är sagt ska vi naturligtvis tänka på att många pensionärer har svårt att få pengarna att räcka till. De lever på små marginaler. Särskilt gäller det äldre pensionärer med garantipension eller äldreförsörjningsstöd, och det gäller inte minst många kvinnor som har levt i ett ojämställt samhälle och haft litet utrymme till förvärvsarbete. De som lever på garantipension minskar i antal , eftersom allt fler jobbar ihop till en rimlig pension. Men det är viktigt att inte glömma bort dem. Därför har regeringen också sänkt skatten för pensionärerna, allra mest för dem med låg pension. Och därför har regeringen höjt bostadstillägget för pensionärer som har rätt till det. Det är ingen tvekan, herr talman, om att pensionärerna i har mer i plånboken än vad de hade haft om den socialdemokratiska skattepolitiken hade fått fortsätta som den såg ut före valet . Det fanns inga förslag till skattesänkningar för pensionärer från Socialdemokraterna . Dem har Alliansen genomfört. I årets budget föreslår dessutom regeringen att en ålderspensionär med bostadstillägg ska få behålla en del av det även om personen jobbar extra och tjänar lite mer. och även tog upp de dåliga pensionerna för kvinnorna. Som sagt var är det ett problem att vi har ett så ojämställt samhälle som vi har i och att både männen och kvinnorna kommer in i en struktur som gör att kvinnor får uppoffra sina studier, sin karriär och sitt arbete för familjen. Det speglas i pensionssystemet. Själva pensionssystemet i sig är inte orättvist mot kvinnor, men det är en oerhört viktig fråga där olika intressen och ideologiska utgångspunkter – valfrihet, strikta regler för att uppnå jämställdhet och så vidare – ofta står mot varandra. Vi i har, som ni säkert vet, på vårt senaste landsmöte konstaterat att det går för långsamt. Därför har vi beslutat att driva införandet av ytterligare en pappa- och en mammamånad, så att vi delar mer på föräldraförsäkringen. Det var ju faktiskt som med en borgerlig regering och med som partiledare en gång införde den första pappamånaden i . Frågan är viktig och hör hemma i diskussionen om pensionssystemet. Som sade har det satts i gång en hel del utredningar, för även om vi kan säga att systemet som helhet fungerar bra finns det utrymme för att göra översyner och justeringar. De utredningar och beredningar som har gjorts handlar, som vi har hört, om pensionsrelaterade åldrar, om hur AP-fonderna ska placera sina tillgångar, om teknisk översyn över balanstal, broms och så vidare och också en översyn av premiepensionens utformning. har redovisat förslag som utgår från den positiva förändringen att vi människor lever . Det är i första hand någonting att glädjas åt, men det får också konsekvensen att pensionen ska räcka till fler år om man inte jobbar längre. Det är en utgångspunkt som jag tror att ingen kan säga emot. I motsats till för kanske bara är det många människor som vill jobba längre än till de fyllt 67, där ju rätten att jobba längre upphör. Det är många som känner att de har mycket kvar att bidra med än dagens pensionsålder. Vi har många trista exempel på att duktig arbetskraft som har mycket kvar att ge tvingas sluta, ofta på ett oflexibelt sätt. Vi måste helt enkelt sluta med att vara så åldersfixerade i . Vi måste också inse att antalet jobb inte är utan att jobb skapar andra jobb och att fler äldre som jobbar inte nödvändigtvis tar jobb från unga. Som helhet är det bara bra att fler jobbar längre, men förutom det är det också så att om fler lever måste också fler jobba längre, om inte pensionerna ska urholkas. har ett antal förslag som går ut på att successivt flytta upp de olika gränser som gör att människor ofta uppmuntras att sluta jobba. Det handlar om gränser för när man får söka bostadstillägg, om rätt till a-kassa som upphör vid , om sjukförsäkringen som trappas av från och om att höja gränsen för anställningsskydd till . Det här är intressanta förslag till lösningar på utmaningarna i pensionssystemet. Det är någonting som ska diskuteras brett och som partierna som stod bakom pensionsuppgörelsen också ska diskutera i Pensionsgruppen. utgångspunkt är att man principiellt borde sträva efter att koppla den genomsnittliga pensionsåldern till höjningen av den genomsnittliga livslängden. Det är en naturlig utgångspunkt, tycker jag, och det är detta, riktålder, som utredaren talar om. Det talas inte nödvändigtvis om att tvinga folk att gå i pension vid en viss ålder men att anpassa systemen så att man uppmuntrar folk som vill det att jobba längre. Det kommer att bli en spännande diskussion om hur vi går vidare med . En annan diskussion handlar om bromsen, som egentligen heter balanseringen, för att balanseringen kan både göra att löneindex slår igenom kraftigt men också hålla igen ökningar när marginalerna blir för små i pensionssystemet. Det är just den balanseringen som kan bromsa, och att den kan göra det är en garanti för att framtidens pensionärer ska få tillräckliga pensioner. Därför ska den vara kvar. Däremot är vi många som är positiva till att se över hur den utformas tekniskt. Det finns nu ett antal förslag på tekniska lösningar som gör att bromsen kanske inte slår till lika hårt eller utjämnas och sprider effekterna så att vi inte får så stor slagighet som det är . Men att ta bort gränsen för att man inte tömmer pensionssystemet för framtida generationer är helt fel tänkt, enligt min uppfattning. vill i sin reservation avskaffa premiepensionssystemet.