prot · H009114 · 2013-05-30 00:00:00 — Vi måste för det första minska bilåkandet, transportarbetet, bland annat genom att skapa ett transportsnålt samhälle. För det andra måste vi energieffektivisera fordonen så att de går på mindre drivmedel. För det tredje måste vi öka andelen förnybara drivmedel. Alla de tre strategierna behövs om vi ska nå målet. Centerpartister brukar ofta säga något i stil med att det inte är bilen det är fel på utan att vi bara måste byta bränslen. Det är att göra det lätt för sig. Lyssnar vi i stället på regeringens experter som jobbar med utredningen kring den fossiloberoende fordonsflottan får vi veta att det inte är möjligt att ersätta all den fossila bensinen och dieseln i bilarna med förnybara drivmedel. Resurserna räcker helt enkelt inte till. Vi har inte tillräckligt med råvara. Vi måste också energieffektivisera våra fordon och minska bilåkandet. Enligt behöver bilåkandet minska med en femtedel om vi ska uppnå klimatmålen för transporterna. Som sagt: Tiden är knapp, och många beslut som leder rätt måste tas . Regeringen gör dock tvärtom. I stället för att satsa på kollektivtrafik och cykel bygger man nya motorvägar. I tänker man till exempel använda 60 miljarder till att bygga motorvägen , som i sin tur kommer att alstra ännu mer trafik och utsläpp. Och i stället för att ge tydliga signaler till dem som producerar och köper bilar och drivmedel svänger regeringens politik fram och tillbaka. regeringen har varit vid makten har den gett otydliga signaler om vilka villkor som gäller för bilar och drivmedel. Styrmedlen har kommit och gått och ändrats . Målen har varit otydligt formulerade och svåra för företag, industri och konsumenter att förstå. När det till exempel gäller biogasproduktionen i går det alldeles för långsamt. Intressenter vågar inte satsa eftersom man inte vet vilka ekonomiska villkor som kommer att gälla, och samma sak gäller etanol- och metanoltillverkningen. Att regeringens besked om skatter för biodrivmedel är så kortsiktiga och levereras alldeles för sent har också en negativ påverkan på dem som ska producera eller köpa en bil med bättre miljöprestanda. Regeringens största flaggskepp i detta sammanhang, supermiljöbilspremien, har enbart påverkat marginellt. Premien missar också helt målet när det gäller att minska inköpen av de bilar som har störst miljöpåverkan. anser att politiken ska bygga på en grundlig analys för att kunna vara stabil, långsiktig och förutsägbar. Vi vill i stället införa ett bonus-malus-system som ger den som köper en miljöbättre bil en bonus och den som köper en miljösämre bil en avgift. Alliansens nya miljöbilsdefinition är ett annat exempel på hur regeringen duckar för att ställa krav på att utsläppen från framtidens bilar måste vara mindre. Enligt den definitionen kan en jätte-SUV som släpper ut koldioxid per kilometer klassas som en miljöbil, medan en mindre bil som släpper ut mindre koldioxid inte är en miljöbil detta eftersom alliansregeringens nya definition tillåter tunga bilar att släppa ut mer koldioxid än lätta bilar. En tung och energislukande bil premieras alltså, stick i stäv mot alla ambitioner om att sänka utsläppen och göra oss fria från fossila bränslen. Och det skapar ännu större förvirring kring vad som egentligen är en miljöbil. Miljöbilsförvirring råder onekligen, herr talman. som Alliansen styrt har andelen bilar som kan köras på förnybara drivmedel, som etanol och biogas, minskat till av de bilar som säljs. I stället gör regeringens politik att de så kallade miljöbilar som säljs nästan helt körs på diesel. Det är inte hållbart, varken för klimatet eller om vi vill ha städer där vi kan andas frisk luft eller om vi ska uppnå regeringens mål om en fossiloberoende fordonsflotta . Diesel är, om någon inte förstått det, ett fossilt bränsle. Vad behöver då göras, herr talman, för att vi ska få en fossiloberoende fordonsflotta? I den reservation som vi har gemensamt med S och V lyfter vi fram några åtgärder. Det handlar om att vi måste sätta ett mål för när bilar som enbart drivs med fossila drivmedel ska sluta säljas. Det handlar om mackstöd för biogaspumpar. Det handlar om nya regelverk för parkeringsavgifter i städerna. Det handlar om ekonomiska styrmedel för fler bilpooler. Det handlar om hållbar stadsplanering, och mycket mer. Jag yrkar bifall till reservation 1 om främjande av en fossiloberoende fordonsflotta. Så vill jag säga några ord om dubbdäcken. Det är väl känt för de flesta av oss att partiklar som bland annat dubbdäck river upp i asfalten utgör ett av svenska städers största lufthälsoproblem. I exempelvis är situationen på sina platser akut, och har vid upprepade tillfällen kritiserats av EU för brott mot EU:s luftkvalitetsnormer. Svenska kommuner har möjlighet att införa dubbdäcksförbud i problemområden. Men detta har inte varit tillräckligt för att komma till rätta med de höga partikelhalterna. Ett generellt förbud mot dubbdäck riskerar att slå snett mot oss bilister som kör på landsbygden och känner att vi faktiskt behöver köra med dubbdäck. I , som i det här sammanhanget har liknande förutsättningar som , har man i stället valt att införa en särskild dubbdäcksavgift i ett antal städer. Vi anser att den möjligheten borde ges även till svenska kommuner. Det skulle innebära att den som anser sig behöva dubbdäck skulle kunna fortsätta med det och i stället betala en avgift när man kör in i staden, medan den som inte vinner något trafiksäkerhetsmässigt på dubbdäck skulle kunna få ett incitament att välja dubbfria vinterdäck i stället. Som bonus skulle minskad dubbdäcksanvändning också leda till minskat vägslitage, mindre buller och lägre bränsleförbrukning. välkomnar att regeringen nu har inlett ett arbete med att utreda förutsättningarna för att tillåta kommunerna att införa en dubbdäcksavgift. Vi är dock lite rädda för att diskussionen kommer att dra ut . Vi menar att regeringen fortast möjligt bör se till att ett sådant förslag tas fram och klubbas i . Vi vet att det beslutet skulle applåderas av alla ansvarstagande kommunpolitiker oavsett politisk färg. Avslutningsvis vill jag säga något om diskussionen om längre och tyngre lastbilar. Om vi ska uppnå målet om en fossiloberoende fordonsflotta måste vi flytta gods från vägen till järnvägen. Med regeringens politik får vi den motsatta riktningen. Genom att till exempel höja banavgifterna utan att införa motsvarande avgift på vägen, en lastbilsskatt, blir det billigare att transportera saker med lastbil i stället för med tåg. En annan anledning till att vägens konkurrenskraft ökar är det undantag har från EU-reglerna om längd och vikt för lastbilar. I är det tillåtet att köra med både längre och tyngre lastbilar än i övriga EU. Det är ett undantag som bland annat vår infrastrukturminister nu ivrigt lobbar för ska gälla inom hela EU. Det finns de som till och med vill gå så långt att de vill att ännu längre och tyngre lastbilar ska tillåtas i både och hela EU. Det finns en motion om detta i det här betänkandet. Vi vill avstyrka den motionen både av klimatskäl och av trafiksäkerhetsskäl och har därför en motivreservation tillsammans med Vänstern, reservation 8, och jag yrkar bifall till den. Självklart ställer jag mig bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 1 och 8. 133 (SD): Det handlar , som har nämnts, om fordons- och vägtrafikfrågor. Jag har egentligen bara ett par invändningar mot utskottets betänkande. Först vill jag yrka bifall till reservation 4, punkt 3 som handlar om dubbdäck. För att nämna några ord om den kan jag säga att bakgrunden till att vi skrivit en motion om det är att tillståndet att köra med dubbdäck ändrades 2009. Man får inte köra med dem efter . Alla vi som har genomlevt den här vintern vet att vintern kan vara betydligt längre än till . Den kan vara väldigt seg; den kan gå in . Vi menar i alla fall att man borde tillåta att ha dubbdäck till april månad ut, inte minst därför att det sätter en väldig press på bilägarna att byta till sommardäck då det är risk för plötsliga väderomsvängningar. Jag vill vidare påpeka att många som bor på landsbygden kör i svåra vinterförhållanden där dubbdäck är säkrare än dubbfria däck. Vi sysslar ju med trafiksäkerhet i det här utskottet. Den andra reservation som jag vill säga några ord om gäller historiska fordon, punkt 7, där det finns motioner. Jag är ändå lite glad att man har uppmärksammat problemet med det hela såväl på EU-nivå som hos våra egna myndigheter, Transportstyrelsen och annat. Här pågår en del arbete, men jag vill ändå reservera mig och yrkar bifall till reservation 9, punkt 7. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 134 (V): Jag yrkar bifall till reservation 1, Främjande av fossiloberoende fordonsflotta, som , och Socialdemokraterna står bakom. Jag yrkar också bifall till reservation 3, Dubbdäck, som och står bakom. anser att det strukturellt och långsiktigt är viktigt att få till stånd en samhällsplanering och ett byggande som minskar behovet av långväga fysiska transporter. En trafiksnål samhällsplanering måste baseras på energisnåla och miljövänliga transporter och gynna kollektiva transporter på spår och med buss. Att använda it och bredband för e-handel, virtuella möten och liknande kan också medverka till att vi får ett mer transportsnålt samhälle. Inom samhällsplaneringen finns stora möjligheter att minska transportsektorns miljö- och energipåverkan. Om bebyggelsen förtätas, redan exploaterad mark tas i anspråk och infartsparkeringar byggs kan samhällsplaneringen vara ett av flera verktyg för ett mer transporteffektivt och därmed energisnålare samhälle. Det i sin tur leder till att fler väljer att gå mellan olika punkter eller ta cykeln. När det gäller våra stadsmiljöer är det oacceptabelt att en del inte klarar vare sig de nationella eller de internationella miljökvalitetsmålen för stadsluft. Kritiken pekar på behovet av att inrätta styrmedel som stärker klimatets ställning i samhällsplaneringen. Även om det viktigaste är att skapa en transportsnål samhällsplanering kommer det alltid att finnas behov av transporter på väg. I vägtrafiken måste arbetet med att minska växthusgasutsläppen från fordonstrafiken intensifieras. Regeringen har tillsatt en utredning som ska kartlägga möjliga handlingsalternativ och identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen i . Resultatet ska presenteras . Det är en gedigen uppgift som utredaren har fått. Det finns dock redan nu en hel del som kan och måste göras för att skapa bättre förutsättningar för användning av förnybara bränslen. En nyckelfaktor är att få en fungerande distribution av alternativa bränslen för den tunga trafiken. Tanken med pumplagen var att den skulle vara teknikneutral, men den har lett till att det i stor utsträckning investerats i E85-pumpar medan få investeringar har gjorts i biogaspumpar. Mackstöd kan prioriteras till större stråk för tunga transporter och för kollektivtrafik, servicefordon och taxi. För att kunna fasa ut privatbilismens fossilbränsleanvändning och därmed utsläpp av fossila växthusgaser, främst koldioxid, kan man redan nu vidta en hel del åtgärder. Utbyggnaden av eltankställen måste öka kraftigt för att möjliggöra att fler fordon som drivs med förnybara drivmedel produceras. Vi vill gynna bilpooler och ha ekonomiska styrmedel som stimulerar till en ökning av antalet bilpooler. Branschen själv föreslår att momsen för den sänks till , det vill säga samma nivå som kollektivtrafik och taxi har. Vi vill skynda på övergången till klimatvänliga och energisnåla bilar. Vi kan konstatera att det tekniskt sett inte är något problem för fordonsindustrin att ställa om sin produktion till bilar som helt eller delvis kan framföras med drivmedel eller drivmedelssystem som är mindre miljöfarliga än bensin och diesel. Det är därför rimligt att bestämmer delmål om när enbart fossilbränsledrivna bilar inte längre ska få finnas kvar på marknaden. Nya bilar blir successivt effektivare med lägre bränsleförbrukning och klimatutsläpp, bland annat på grund av EU:s krav på fordonsindustrin. För att skynda på denna utveckling är det så kallade bonus-malus-systemet ett intressant verktyg. Systemet innebär en premie, en bonus, vid inköp av bilar med låga utsläpp av koldioxid medan bilar med höga utsläpp får en avgift eller så kallad malus. Syftet med systemet är som sagt att påskynda övergången till bränslesnåla och klimatvänliga bilar. Det behövs också stimulanser för att öka antalet bilägare som vill konvertera sina fossildrivna bilar. Där kan ekonomiska styrmedel användas för att ställa om bilar till etanol, biogas eller el. Andra åtgärder för en mer miljöanpassad vägtrafik är kilometerskatt, trängselskatter, sänkta hastigheter på vägarna och att skapa ett reseavdrag som gynnar kollektivt resande. Förutom att sänkta hastigheter innebär att utsläppen minskar medför det också att vägarna blir trafiksäkrare med färre dödsfall och färre skadade i trafiken. Det finns goda skäl att undersöka ett färdsättsneutralt och avståndsbaserat reseavdrag som gynnar kollektivtrafikresenärer. Nuvarande reseavdragssystem gynnar bilismen och stimulerar inte människor att använda sig av kollektivtrafiken. Vi vill minska dubbdäckens miljöpåverkan. Partiklar som bland annat dubbdäck river upp i asfalten är ett av svenska städers största lufthälsoproblem, och läget för exempelvis är på sina platser akut. Vi kan konstatera att vid upprepade tillfällen har kritiserats av EU för brott mot EU:s luftkvalitetsnormer. delgav så sent som den en formell underrättelse om eventuell överträdelse av luftkvalitetsdirektivet. Svenska kommuner har möjlighet att införa dubbdäcksförbud i problemområden, men detta har inte varit tillräckligt för att komma till rätta med de höga partikelhalterna. Ett generellt förbud mot dubbdäck riskerar att slå snett mot bilister som kör på landsbygden där det kan vara mer motiverat av trafiksäkerhetsskäl att använda dubbdäck och mindre motiverat att avstå av luftkvalitetsskäl. I har man, precis som var inne på, i stället valt att införa en särskild dubbdäcksavgift i ett antal städer. Det är något som kan dra lärdom av och införa. Vi välkomnar regeringens initiativ till en utredning om hur avgifter för dubbdäck ska kunna införas i . förs det dock diskussioner om skäl både för och emot dubbdäcksskatt, så vi befarar att utredningen kommer att dra ut . Vi vill därför att regeringen fortast möjligt tar fram ett förslag om hur dubbdäcksavgift ska kunna införas. 135 (M): Vi debatterar nu ett motionsbetänkande om fordons- och vägtrafikfrågor. Betänkandet innehåller ett fyrtiotal motioner från allmänna motionstiden och berör ett brett spektrum av frågor såsom fossiloberoende fordonsflotta, miljözoner, dubbdäck, fordonsbesiktning, längd och vikt för lastbilar, historiska fordon, parkeringsfrågor, vägskyltning och diverse säkerhetsfrågor. Jag avser att i mitt inlägg beröra några av dessa frågor. Alliansregeringen har satt upp ett tufft mål om en fossiloberoende fordonsflotta . Många ifrågasätter om det är ett realistiskt mål, men vill man nå någonstans gäller det våga sätta upp tuffa mål. Jag kan jämföra med och president som i ett tal satte som mål: landing a man on the moon and returning him safely to the earth before the end of the decade. hade den första människan på månen. När Alliansen tog över regeringsansvaret hade en av de äldsta och mest bensinslukande bilparkerna i EU. Då alliansregeringen tillträdde utgjorde miljöbilarna av antalet nyregistrerade bilar. är fyra av tio nya bilar som registreras miljöbilar. var av nyregistrerade bilar miljöbilar. Vid utgången av 2012 uppfyllde av de nyregistrerade bilarna miljöbilsdefinitionen som gällde . Av statistiken framgår att det vid utgången av 2012 fanns 594 000 miljöbilar i trafik i vårt land. Med miljöbilspremien och skattebefrielse för miljöbilar har upplevt en miljöbilsboom. Det går att tanka biogas på många fler tankställen och etanol över hela landet. Biltillverkare söker sig till för att prova nya modeller. Detta har vi uppnått genom att ge oss på utsläppen och inte bilanvändandet. Arbetet för att nå regeringens mål om en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 har inletts. tillsatte regeringen en särskild utredare för att jobba med dessa frågor för att nå regeringens mål. Det har införts en supermiljöbilspremie till vilken regeringen anslagit . Det ger en nedsättning på per bil. Syftet med premien är att teknikneutralt stimulera marknadsintroduktion av de mest miljövänliga bilarna och därmed närma sig målet om en fossiloberoende fordonsflotta . Med en supermiljöbil avses en personbil som uppfyller EU:s senaste avgaskrav och som släpper ut högst koldioxid per kilometer. Regeringen har också i vårpropositionen slagit fast att nedsättningen av förmånsvärdet för miljöbilar ska fortsätta . Stabila och långsiktiga satsningar riktas gentemot forskning, utveckling och demonstrationsanläggningar. Det ska ange ramarna med teknikneutrala ekonomiska styrmedel. Några av viktigaste mål och styrmedel beslutas inte här hemma utan tillsammans med andra i EU. Som EU-land är vi självklart med och påverkar de regelverk som ska styra inte bara vår egen utan hela utveckling mot långsiktig hållbarhet. EU har beslutat om bindande utsläppskrav på fordon med successivt införande 20122015. Vi vill att ska arbeta för att EU höjer ambitionsnivån och skärper utsläppskraven ytterligare. vill självklart även här ta på sig ledartröjan då det gäller omställning mot en miljövänlig fordonspark. Dock är ett litet land med en liten tillverkning av fordon globalt sett. Det innebär att vi i vårt land är beroende av den teknik som används i andra länder. Det som också försvårar en snabb omställning är att kostnaderna initialt blir höga för ny teknik. Eldrift är framtiden. Regeringen menar att eldrift för bilar är framtidens lösning, och vi vill att gör en stor satsning på elbilar och laddhybrider. Vårt land har goda förutsättningar att bli en testmarknad. Vid bilmässan i presenterades den första svenska serietillverkade elhybriden. har därmed, på enbart ett fåtal år, lyckats åstadkomma en konkurrenskraftig elhybrid på den europeiska bilmarknaden. Vår utsläppsfria elproduktion och satsning på utbyggnad av förnybar el ger även möjligheter till utsläppsfritt bränsle. Regeringen stöder forskning om el i fordon och hybridteknik, och våra myndigheter samarbetar med bilindustrin med sikte på ett teknikgenombrott. Vi vill fortsätta att utveckla demonstrationsprogrammet för elbilar. Infrastrukturen förstärks även med bland annat utbyggnad av laddstolpar och snabbladdningsstationer. Forskning och utveckling kommer sannolikt att leda till att elfordon och hybrider på el och biodrivmedel dominerar i nybilsförsäljningen när vi närmar oss . En gemensam nämnare är energieffektivitet och låga utsläpp, oavsett om bilen drivs med biodrivmedel eller el. Den svenska fordonsparken byts ut . Det betyder att besluten är avgörande för att nå målet att den svenska fordonsflottan ska vara oberoende av fossila bränslen till 2030. Nästa femårsperiod blir avgörande. Redan då kommer ett flertal bilmärken att kunna ställa allt fler elbilar och hybrider till marknadens förfogande. Staten går före och ställer numera krav på miljöbil i sina upphandlingar. ska ligga i framkanten då det gäller forskning kring nya och mer energieffektiva fordon och drivmedel. Samarbetet med svensk fordonsindustri ska fortsätta och utvecklas. Jag tänker också beröra dubbdäck. har i rapporten om vinterdäck, som redovisades på grundval av ett uppdrag från regeringen, utrett vilka regler som bör gälla för vinterdäck. I rapporten föreslås att användningen av dubbdäck begränsas. Av rapporten framgår vidare att en minskning av dubbdäcksanvändningen är samhällsekonomiskt lönsam. Rapporten ledde till att tiden då det råder förbud mot dubbdäck ändrades. Även utländska personbilar och lätta lastbilar måste numera ha vinterdäck då vinterdäckskravet gäller. ska även tunga lastbilar, tunga bussar och personbilar klass II, det vill säga husbilar, med en totalvikt över 3 ha vinterdäck eller likvärdig utrustning på fordonets drivaxlar när vinterväglag råder . Det är viktigt att åstadkomma en effektiv användning av vinterdäck när vinterväglag råder. Vinterdäck ska användas när det behövs. Man bör dock sträva efter att eliminera den negativa påverkan på människor och miljö av användningen. Krav på trafiksäkerhet måste således vägas mot vikten av minskade luftföroreningar. Dubbdäck bedöms vara en källa till förhöjda partikelhalter, och har dömts av för att ha överskridit partikelhalterna på ett flertal lokala platser i landet. Det är viktigt med väl avvägda krav på minskade luftföroreningar utan att trafiksäkerheten riskerar att äventyras. Den möjlighet som finns för kommuner att som en åtgärd för att komma till rätta med problem med höga partikelhalter meddela förbud mot trafik med fordon som har dubbdäck kan vara ett väl avvägt tillvägagångssätt för att hantera lokala miljöproblem. Det finns även trafiksäkerhetsmässiga fördelar med dubbdäck. Framför allt minskar de risken för att föraren tappar fästet. undersökningar visar att dubbdäcken har en signifikant betydelse för säkerheten, framför allt på landsväg, för äldre bilar utan antisladdsystem. Trafiksäkerhetsriskerna av en minskad dubbdäcksanvändning i de större städerna är marginella enligt de studier som Transportøkonomisk institutt i genomför på uppdrag. Trafiksäkerhetseffekterna avtar också allteftersom nya bilar med modern säkerhetsutrustning och antisladdsystem introduceras och ersätter äldre bilar. I budgetpropositionen har regeringen inlett ett arbete med att utreda förutsättningarna för att ytterligare begränsa användningen av dubbdäck lokalt. Bilbesiktningen på en konkurrensutsatt marknad kan utformas på ett sätt som gynnar konsumenterna som högt ställda krav på trafiksäkerhet och miljökontroll uppnås. Transportstyrelsen, som har ett övergripande övervaknings- och tillsynsansvar över besiktningsmarknaden, följer och återrapporterar med täta intervall marknadsutvecklingen till regeringen. Transportstyrelsens rapport rörande fordonsbesiktningsmarknaden visade även att den geografiska tillgängligheten är god i hela landet. Antalet besiktningsstationer för lätta fordon har ökat från 232 till 270 stationer. tillkom även tre nya företag, och inget företag har lämnat marknaden. Enligt Transportstyrelsens rapport har även konkurrensen ökat på marknaden, främst genom försäljningen av en tredjedel av AB besiktningsstationer. Rapporten visar även att styrelsens tillsyn pekar på att de företag som trätt in på marknaden för besiktning av lätta fordon håller en likvärdig besiktningskvalitet på sina förrättningar som AB . Genom att avreglera bilbesiktningen har även andra företag än AB rätt att utföra fordonsbesiktning, förutsatt att de godkänns av Swedac. För fordonsägare medför detta också nya och bättre möjligheter för service gentemot tidigare och ökad flexibilitet med bokning av tider som bättre passar kundens egen kalender. Servicen ökar, och verksamheten blir mer kundorienterad. Jag ska också ta upp frågan om vägskyltningen. För många näringsidkare särskilt på landsbygden är det viktigt att få sätta upp en skylt som hänvisar till deras rörelse. Dock måste detta ske med viss ordning. I är det som hanterar ansökan om vägvisning till olika mål. Därmed är det inte uppgift att besluta i frågor om vägskyltning. Det måste dock vara lätt att få sätta upp en skylt som hänvisar till ens rörelse, och det måste kunna ske till ett rimligt pris. Det är därför bra om det blir en dialog med och vägskyltsansvariga om hur dessa tillsammans kan lösa frågan och göra det enklare att sätta upp skyltar. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 136 (S) replik: började prata om månen.