prot · H00953 · 2013-01-17 00:00:00 — Därefter har vi en rimlig men inte särskilt dramatisk utveckling. Själva bromskonstruktionen, som är till för att systemet inte ska tömmas på pengar, skapar dock en situation där det blir slagigheter, onödigt stora upp- och nedgångar. Detta tittar Pensionsgruppen på. Finns det något i den tekniska konstruktionen som gör att vi inom ramen för stabilitet och minimerad risk att använda pengar vi ännu inte har slipper dessa ganska stora upp- och nedgångar? Det är den ena frågan. De andra frågorna handlar om mer fundamentala saker som om premiepensionen är rätt utformad, om vi jobbar länge nog och så vidare. Det är alltså stort och smått som ligger på Pensionsgruppens bord. 43 (C): Mina frågor går till utbildningsminister . Behovet av sjuksköterskor, undersköterskor och vårdbiträden är enormt . SKL talar om uppemot hundra tusen personer. är det allt färre som söker till vård- och omsorgsutbildningar på gymnasiet. Hur avser ministern att göra vård- och omsorgsutbildningen på gymnasiet med attraktiv? Skulle ett sätt kunna vara att underlätta för vidare studier? Ska man läsa till sjuksköterska på krävs det matematik B, samhällskunskap A och naturkunskap B. Dessa kunskaper har jag, men jag är trots det inte i närheten av den kompetens som den som läst en vård- och omsorgsutbildning på gymnasiet har. Skulle ministern vara intresserad av att korta sjuksköterskeutbildningen för den som har läst ett omsorgsprogram på gymnasiet? 44 Utbildningsminister (FP): Bilden är rätt. Sjukvården har stora personalförsörjningsbehov, och utbildningsväsendet har, ytterst givetvis på grund av ungdomarnas val, haft svårt att tillgodose detta. Det ser dock olika ut. När det gäller sjuksköterskeutbildningar finns det många behöriga sökande. Där har det varit ont om utbildningsplatser. Det är tre behöriga sökande per plats, så det gäller att bygga ut antalet platser. I den budget som har antagit på regeringens förslag byggs sjuksköterskeutbildningarna ut i en våldsam takt dock inte snabbare än att man kan bibehålla kvaliteten i utbildningen. När det gäller undersköterskor, det vill säga de som går vård- och omsorgsprogrammet på gymnasiet, är problemet det motsatta. Det är för få ungdomar som vill bli det. Den utvecklingen har vi haft . Det har regeringen uppmärksammat, och en utredning är på väg att tillsättas för att föreslå åtgärder. Jag tror dock inte att ungdomars intresse av att jobba som undersköterska nödvändigtvis avgörs av hur själva utbildningen är konstruerad, utan det handlar nog mer om vårdsektorns attraktionskraft som arbetsgivare över huvud taget. Men i den mån utbildningen kan bidra ser vi över om vi kan reformera den och göra den mer attraktiv. 45 (C): Jag vet att regeringen tittar på examen för undersköterskor. Det finns dock en risk att man cementerar bilden av att vård- och omsorgsutbildning gäller bara arbete inom vården. Jag har rest runt ganska mycket, och i utanför har man en framgångsrik vård- och omsorgsutbildning. Där påpekar man bredden i utbildningen och att det inte behöver vara bara arbete inom vården som avses. Man får en god grund för att studera vidare till polis, brandman, socionom och många andra yrken. Det gör att man kan locka fler elever. En annan positiv aspekt är att det är enkelt att få feriejobb för dem som söker denna utbildning. Det gäller dock bara dem som är . Det enda sättet för dem som är de kanske har börjat tidigare på gymnasiet eller fyller att få ett sådant jobb är att ansöka om undantag hos . Tycker ministern att det skulle vara intressant att införa ett permanent undantag från ålderskriterierna för dem som går på en vård- och omsorgsutbildning? 46 Utbildningsminister (FP): Den sista frågan är för ny för mig för att jag ska kunna svara på den. Man får väl sommarjobba om man är ? Det kanske är särskilda regler i vården eller i det här yrket. Jag antar att det beror på vilka uppgifter man utför på arbetsplatsen. Jag bedömer att vård- och omsorgsprogrammet är det program på gymnasieskolan som är i kris när det gäller hur många som söker jämfört med arbetsmarknadens behov. Det finns en generell debatt om yrkesprogrammens problem, men den är alldeles för generell. Om man ska peka ut ett program med problem är det just vård- och omsorgsprogrammet. Undersköterskeexamen är en av de saker man tittar på. Det är ett sätt att ge en yrkesidentitet, en examen och status åt utbildningen. Jag tror att utbildningens innehåll också är något centralt liksom möjligheten att läsa vidare till sjuksköterska utan att man ska behöva göra så många tillval. Ytterst är det vårdens attraktionskraft som arbetsgivare som avgör hur många som söker till vårdprogrammet, inte programmets utformning, tror jag. 47 (SD): Vi har fått alarmerande besked från Försvarsmakten om ett stort underskott i investeringsplanen för försvarsmateriel. I värsta fall måste en försvarsgren läggas ned. Vi har även fått den bedömningen av vår militära förmåga från Försvarsmakten att vi kan försvara oss endast vid ett begränsat angrepp på en plats, och detta först . Den moderata försvarsministern har tydliggjort att denna förmåga är tillräcklig för att försvara hela , sammantaget med dagens hotbild och vår omvärld. Från de försvarspolitiska talesmännen för de andra allianspartierna har det hörts helt andra tongångar. Det har hävdats att det är nödvändigt med en kraftfull upprustning för en normal funktion hos Försvarsmakten samt att måste befästas och förses med luftvärn. Allmänheten måste tycka att det är förvirrande med dessa helt olika budskap från regeringspartierna. Min fråga till minister är: Kommer regeringen att reagera på larmrapporterna från Försvarsmakten eller inte? 48 Utbildningsminister (FP): Ja, självklart. Vi har en parlamentarisk försvarsberedning där alla partier är med; frågeställaren själv kanske sitter med i beredningen. Den ska lägga fram förslag och underlag försvarsbeslut. Det måste naturligtvis göras en ordentlig prövning inför det beslutet av en lång rad faktorer som delvis skiljer sig från beslutet . Av utvecklingen i världen kan man utläsa att de internationella åtagandena kan komma att minska i storlek. måste också ta hänsyn till den ryska upprustningen. Att diskussionen förs offentligt kan någon tycka är förvirrande, men i en demokrati fungerar det ju så att olika åsikter förs fram i den allmänna debatten. Vi måste naturligtvis följa detta. Det är i första hand Försvarsberedningens ansvar att nu bedöma vad som behöver göras. 49 (SD): Försvarsmakten har tydligt redogjort för att om ska ha en tillräcklig luftförsvarsförmåga måste minst 6080 39 i E-version köpas in. De nya Gripenplanen tillsammans med nya sensorer och modern beväpning kan jämföras med planerade ryska stridsflyg. Jag vill ge regeringen beröm för att man går vidare med Gripensystemet. Med detta sagt konstaterar jag att luftförsvarsförmågan inte bara består av jaktflyg utan även av luftvärn. Försvarsmaktens besked till regeringen var tydligt. Om regeringen bara beställer 60 stycken nya kommer det att behövas en rejäl satsning på att förnya luftvärnet. Om regeringen beställer 80 stycken nya behövs det något mindre luftvärn. Vi vet nu att regeringen har valt att beställa 60 flygplan. Jag vill fråga statsrådet följande: Kommer regeringen att redovisa en planering för effektivt och modernt långdistansluftvärn? 50 Utbildningsminister (FP): Luftförsvarsförmågan är central. Om man tittar på de väpnade konflikterna i världen ser man att flygstridskrafter spelar en avgörande roll. De kan snabbt förflyttas över stora avstånd, och de är inte beroende av landtransporter. Även i ett land som är omgärdat av hav, som till stora delar är, kan luftrummet komma att inkräktas på. Luftförsvarsförmågan är central. Detta är den typ av avvägningar som måste göras inom Försvarsberedningen. De nuvarande avvägningarna gjordes inför försvarsbesluten och 2008. Det kanske finns anledning att ändra på det. Jag har i debatten redovisat mitt partis uppfattning att det finns anledning att fundera på detta och höja ambitionsnivån. Alla partier sitter med i Försvarsberedningen. Det är där detta får vägas ihop och landa i ett beslut i denna riksdag. 51 (V): tog massmedierna upp det faktum att poliser i är upprörda över att de måste lägga mycket tid på att jaga herrelösa katter. Det är inte första gången det här problemet tas upp. Jag anser att frågan om herrelösa katter inte borde ligga på polisens bord. Den skulle kunna skötas mycket bättre av djurskyddskontrollanter. Att flytta över ansvaret till från polisen föreslogs i en statlig utredning om en ny djurskyddslag. Den utredningen kom . har regeringen inte gjort någonting. Jag vill därför fråga landsbygdsministern: När ämnar landsbygdsministern och regeringen lägga fram ett förslag om en ny ansvarsfördelning för herrelösa djur? När får vi en ny djurskyddslag från regeringen? 52 Landsbygdsminister (C): För någon vecka, eller möjligen , sedan gick det över en propositionsförteckning till där det anges att vi kommer att presentera en proposition om förändringar i djurskyddslagstiftningarna. Den baseras på den utredning som presenterades för mig efter en lång och gedigen remissomgång. Det kommer vi att göra . 53 (V): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. Jag har sett den förteckningen. I förteckningen över kommande propositioner står det, om jag inte missminner mig: ändringar i djurskyddslagen . Jag tolkar det svar som jag har fått här som att det är ett förslag till en ny djurskyddslag som landsbygdsministern då kommer att lägga fram. I det förslaget förväntar jag mig att man gör en överflyttning så att det blir länsstyrelsernas professionella djurskyddskontrollanter som får ansvaret för djuren så att polisen kan ägna sig åt andra verksamheter som man är mer lämpad för. Kan ministern bekräfta att så är fallet? 54 Landsbygdsminister (C): Vi har meddelat vilka propositioner som regeringen har för avsikt att presentera för . Vad de propositionerna kommer att innehålla går inte att svara på eftersom de inte finns ännu utan är under beredning. 55 (KD): Jag vill ställa en fråga som gäller lantbruket, närmare bestämt mjölkproduktionen. Jag växte upp på en gård i i . Vi hade tio kor. Det kunde en hel familj leva på. är det annorlunda. har antalet lantbrukare som håller på med mjölkproduktion halverats. Jag har träffat mjölkbönder från och från i som har allt från 50 till 700 kor. Det är tyvärr lika negativt för dem som har färre kor som för dem som har många. Frågan är: Kan regeringen och jordbruksministern göra något för att se till att mjölkproduktionen kan behållas i vårt land? Ministern kan inte sätta priset på mjölken, men finns det andra åtgärder som kan vidtas för att rädda mjölkproduktionen? 56 Landsbygdsminister (C): Jag tror att frågeställaren och jag är överens om att bonden är viktig för jobb och utveckling i hela landet. Det är jätteviktigt att vi har en jordbruksproduktion och matproduktion i vårt land för att vi ska ha en förädlingsindustri som ger jobb och så vidare. Min målsättning är inte att bara behålla den produktion vi har utan att öka produktionen. Vi har möjlighet till det. Det bygger självklart på att det finns en marknad för de produkter som produceras. En halv liter buteljerat vatten är oftast dyrare att köpa i en affär än en hel liter högvärdig mat i form av mjölk. Jag tycker att det är slående vilka preferenser människor har. Därtill kan jag och regeringen göra ett antal saker. Några är redan vidtagna. Självklart ska vi försöka hålla nere administration och regelbördor. Vi ska på olika sätt försöka minimera de kostnader som finns för att bedriva denna typ av verksamheter. Något är redan gjort, och något kommer säkert att komma . Vi har även EU-förhandlingar som pågår just nu där jag vill ha lika villkor mellan medlemsstaterna inom Europeiska unionen. 57 (KD): Jag tackar för hans engagemang. Men frågan är: Finns det mer konkreta åtgärder? har varit det kanske tuffaste på en generation, och många hotas nu av nedläggning. Jag vet att det är problematiskt att hitta vägar framåt med tanke på EU. Men det skulle vara intressant att höra landsbygdsministerns syn på hur det är i . Där har man lägre krav, men man kan å andra sidan ge stöd till alla de bönder som har denna fina djurhållning. Detta skulle vara intressant att få belyst. Det talas om en kopeng. Det finns också en problematik kring att det i princip lönar sig lika bra att åka omkring med en putsmaskin som att ha djur. Finns det möjlighet att styra över pengar till de bönder som faktiskt har djur? Det skulle vara intressant att få svar på dessa frågor. 58 Landsbygdsminister (C): Jag är övertygad om att vi i de kommande jordbrukspolitiska ställningstagandena kommer att få mer resurser, pengar och liknande, till den aktiva produktionen. Det är pengar som går till soffbönder, eller passiva brukare, som vi har alltför många i vårt land och i andra delar av . Beslut och ställningstagande, som jag tror att frågeställaren och kammaren känner väl till i detta hänseende, hoppas jag kommer under detta år. Men det hänger mycket på om vi ror de ekonomiska förhandlingarna i hamn inom Europeiska unionen eller ej. En annan del fanns i den tidigare frågeställningen om djurskyddslagstiftningen. Vi har ett underlag för förändringar i den lagstiftning som vi har kring hur djur ska hållas. Som jag meddelade har vi för avsikt att presentera saker och ting för under denna vår. Det berör självklart även mjölkkor och nötkreatur i största allmänhet. 59 (S): Jag vill tala om trafiksäkerhet . Vi har upplevt den värsta masskrocken på med 100 fordon inblandade. Det kan ha varit en kombination av dålig sikt, tät trafik och fel halkbekämpning. Men dessa 100 fordon visar också på den utveckling som vi har i landet . Hälften av dessa 100 fordon var tung trafik. har regeringen gått på Socialdemokraternas förslag om krav på vinterdäck på den tunga trafiken. Detta har vi krävt . Det är vackert så och en bra början. Men hur kommer det att bli framöver? Vi kommer att se en ständig ökning av den tunga trafiken på våra vägar. Hälften av fordonen på denna bro var tung trafik, och det speglar det samhälle som vi kommer att uppleva framöver. Regeringen har valt att satsa på tung trafik på väg eftersom man höjer banavgifterna på järnvägen. Därmed tvingar man ut allt fler tunga transporter på vägarna. Vad avser transportministern att göra för att vända denna utveckling? 60 Statsrådet (M): Det var nog många som blev både förbluffade och förskräckta av det som vi såg och tänkte att detta inte händer i . Jag ska åka ned till och träffa flera av dem som har varit inblandade i efterarbetena med anledning av denna olycka där ungefär 71 fordon var inblandade. Trafiksäkerhet handlar om så oerhört många faktorer. Det handlar om hur vägarna är utformade och designade, vilka hastigheter som vi faktiskt håller och vilka avstånd vi håller. Men det handlar även om teknisk utrustning, och vi har infört krav på vinterdäck för lastbilar. Jag tror att man ska vara försiktig med att måla upp bara den tunga trafiken som en stor trafiksäkerhetsfara. Det är inte där som vi i statistiken ser flest dödade eller svårt skadade. Vi måste jobba på bredden, och transporter behöver vi ha inom alla transportslag. 61 (S): Det är klart att vi behöver transporter inom alla transportslag. Men ni har valt inriktning. Ni höjer banavgifterna för att tvinga ut ännu mer transporter på våra vägar. Det är det som blir effekten. De som köper transporter myndigheter och kommuner, men även det privata näringslivet räknar i kronor och ören vad det kostar, och de räknar alltid med den billigaste transporten. Jag har haft kontakt med många lastbilschaufförer som är oroade över utvecklingen eftersom de också ser en helt annan konkurrens, en konkurrens från en oseriös näring där man inte följer lagar, där man inte följer vilotidsreglerna, och där man inte har sjysta villkor utan lever under slavliknande förhållanden. Ska vi följa denna utveckling, eller ska vi försöka hindra den? Vi socialdemokrater vill faktiskt hindra den. Vi tycker att de som jobbar på våra vägar ska känna trygghet och ha sjysta villkor. 62 Statsrådet (M): Jag tror att det är oerhört viktigt att man inte baserar ställningstaganden på vad som behöver göras utifrån att man tror hur saker och ting ser ut. Därför har vi gett ett uppdrag, vilket vet, till och Transportstyrelsen att se över regelefterlevnaden hos yrkestrafiken på väg. Av uppgifter som redan har börjat komma ut kan man inte bara döma ut utländska åkare som de som inte sköter sig. och jag har varit överens om att villkor och regler ska gälla alla oavsett var man kommer ifrån. Det är en förutsättning för sund konkurrens. Om en transportör som köper gods ska ha de bästa förutsättningarna handlar det om att ha förutsägbarhet i fråga om tid, kostnad och funktion. Då gäller det att optimera varje trafikslag och att låta dem fungera tillsammans. Det är den linje som vi har valt från regeringens sida. 63 (S): I borgerligt styrda Ale norr om bor det en ung kille som har gått på ett tekniskt gymnasium och som jobbar på SKF. Han oroar sig med rätta för framtiden. Han oroar sig för neddragningar och varsel. Han bestämde sig därför för att läsa på . Allting var planerat och ansökningarna inskickade. Då visade det sig att det inte går. Kommunen har inte råd med den komvuxkurs som han behöver för att få behörighet till utbildningen. Det finns pengar i stort sett bara till lagstadgad och grundläggande komvux. Det kanske man kan förstå eftersom arbetslösheten orsakar stora kostnader för kommunerna, och allt fler elever saknar avgångsbetyg. Det är bra att kommunerna täcker upp för regeringens misslyckade politik. Men det är inte bra att regeringen låter bli att ta ansvar för det livslånga lärandet, och det räcker inte för denna kille i Ale. Därför vill jag fråga utbildningsministern när han tänker göra allvar av regeringens vackra ord om att verkligen satsa på det livslånga lärandet. 64 Utbildningsminister (FP): Staten satsar betydligt mer på vuxenutbildning än vad staten gjorde 2006. Men vuxenutbildning är ett kommunalt ansvar. Det är inte jag och mitt parti som har bestämt det. Det är frågeställarens parti som har bestämt att detta ska vara kommunalt. Det är kommunerna som ansvarar för det. Det är kommunerna som har ansvar för vuxenutbildning. Staten skjuter till en del medel, och dessa medel har ökat kraftigt om man jämför 2013 med till exempel den tid då frågeställarens eget parti styrde. Men sedan är det kommunerna som gör prioriteringar inom vuxenutbildningen. I stort sett alla som söker en plats inom vuxenutbildning får en sådan. Men alla får inte alltid sina förstahandsval tillgodosedda. Jag antar att det var ett sådant exempel som frågeställaren nämnde. Vuxenutbildningen är alltså väl utbyggd. Men det är naturligtvis så att i tider med arbetslöshet måste kommunerna också anpassa utbildningsvolymerna uppåt. 65 (S): Den statistik som jag har tittat på kommer från . Där ser man att det har skett en betydande minskning av antalet studerande inom den kommunala vuxenutbildningen. Omräknat till heltidsstuderande har antalet minskat från 100 000 till 88 2011. ökade regeringen tillfälligt antalet utbildningsplatser, och det är bra. Men sammantaget minskar regeringen det statliga stödet till vuxenutbildningen med . Det är långt ifrån den höga ambition utbildningsministern brukar ge uttryck för här i kammaren och i andra sammanhang. Det är uppenbart att denna regering inte tar vara på människors vilja att utbilda sig och bidra till utveckling. Min fråga till utbildningsministern kvarstår: När ska regeringen ta ansvaret för det livslånga lärandet på allvar? 66 Utbildningsminister (FP): Jag ber om ursäkt för att jag skrattade till, men det berodde på de grova överdrifter frågeställaren gav uttryck för. Jag tar det en gång till: Vuxenutbildningen får väsentligt högre statliga anslag jämfört med , när frågeställarens parti hade ansvaret. Däremot är det riktigt att vi byggde ut ännu mer tillfälliga platser under den djupaste finanskrisen , 2009 och 2010. En del av detta har avvecklats , men i takt med att konjunkturen har vänt ned igen bygger vi nu ut på nytt. Så är det med vuxenutbildningen; den går upp och ned med konjunkturen. Alla regeringar har alltid hanterat vuxenutbildningen på det sättet, och det gör vi också. Vi gör precis på samma sätt som tidigare regeringar har gjort: När det är högkonjunktur drar man ned något på samhällets vuxenutbildningsambitioner, och när det är lågkonjunktur bygger man ut. bygger vi ut, och det är betydligt mer nu än det var 2006. Det innebär dock inte att varje sökande får sitt förstahandsval tillgodosett . Jag ser att frågeställaren skakar på huvudet, men då får hon gärna berätta hur det är. Jag säger att det är mer pengar . Det står i tryck. Om det är på något annat sätt får frågeställaren gärna stå och berätta inför tv-kamerorna vad hon vet. Det är nästan 2 miljarder mer än 2006. Det är sanningen. Men det är klart att det ändå inte betyder att varenda sökande alltid får sitt förstahandsval tillgodosett. Det går inte att garantera, och jag kan inte garantera det. 67 (M): För som går blir vi fler som är delaktiga i informationssamhället. Nya tekniska medel och möjligheten att vara uppkopplad utan sladdar har gjort att vi har blivit mer mobila och effektiva. Nästan hälften av befolkningen, enligt , använder mobiltelefonen för att kolla e-post, läsa nyheter och delta i sociala nätverk på nätet. Det finns också ett tydligt åldersmönster det är framför allt de yngre som använder mobiltelefoner mest, och användningen av både mobiltelefoner och datorer går ned i åldrarna. Varannan treåring i använder sig av internet, enligt . Trots alla fördelar med tekniken och vår strävan efter mer it i skolan oroar sig väldigt många föräldrar för att deras barn tillbringar alldeles för mycket tid framför olika elektroniska skärmar. Hur ser it-ministern på problematiken? 68 Statsrådet (C): Jag tackar för frågan. Det är alldeles uppenbart att det är en fantastisk utveckling vi nu ser i samhället. Det är allt fler som väljer att uträtta allt mer och mer av de ärenden man behöver uträtta i vardagen på internet, och vi har allt mer och mer smarta telefoner sex av tio svenskar har prövat eller använder återkommande en smart telefon. e-deklarerade nästan 200 000 svenskar via telefonen, vilket är en fantastisk utveckling. Det är klart att detta reser många stora utmaningar. När detta kryper ned i åldrarna när våra barn och unga börjar leva allt mer och mer av sina liv inte bara i en fysisk verklighet som i sandlådan, på skolgården eller i fotbollsomklädningsrummet är det en utmaning för oss i vuxenvärlden att finnas där. Vi måste finnas på nätet, i de sammanhang där barnen befinner sig, och ta del av den kulturen. Vi måste lära oss vad det är för villkor och regler som finns där och vad det är de möter, så att vi som vuxna kan vara med och ta ansvar också för den delen av våra barns och ungdomars verklighet. 69 (M): Jag tackar för svaret. Mobilitet och molntjänster skapar en ny riskbild för samhället. Detta konstaterar för samhällsskydd och beredskap i sin senaste rapport om informationssäkerheten. Riskerna för dataförlust och dataintrång är stora, både ur ett driftsäkerhetsperspektiv och när det gäller skydd av den personliga integriteten. Industriella styrsystem, kraftverk och även trafiksignalsystem är beroende av säkra tekniska system. På vilket sätt arbetar regeringen, förhoppningsvis över departementsgränserna, med frågor som rör it-säkerheten? 70 Statsrådet (C): Jag tackar för den kompletterande frågan. Det är klart att när allt mer och mer blir digitalt när vi vänjer oss vid att uträtta alltmer känsliga ärenden på nätet blir säkerheten, integriteten och tilliten helt central. I den e-förvaltningsstrategi som regeringen fattade beslut om precis är säkerhetsfrågorna i fokus och väldigt högt uppsatta.