prot · H10913 · 2013-10-16 00:00:00 — De har nämligen fortfarande bara ett recept. Vi har utvecklat vår politik och har någonting nytt att erbjuda marknaden. Vi har någonting nytt att erbjuda företagen. Vi har någonting nytt att erbjuda framtidens arbetstagare. Det är skillnaden mellan socialdemokratisk tillväxtpolitik och Alliansens tillväxtpolitik som de ändå inte har kunnat genomföra. Det har visat sig i dagens debatt att det finns alltför många blottor. Det är beklagligt och tråkigt. Alliansen borde gå hem och fundera över att göra sin läxa. Det är dags för det . Vi behöver en ny politik för tillväxt, företagande och arbetsmarknad. Jag är helt övertygad om att svenska folket delar min uppfattning i den frågan. 364 (M) replik: Vi har, , debatterat när jag satt i näringsutskottet. Det jag saknar i debatten är framför allt att ni inte talar om hur bra regeringen har skött innovationer och satsningen på forskning och utveckling. Det har aldrig i svensk historia satsats så mycket på forskning och utveckling som : 9 miljarder i den senaste propositionen. Det är viktigt eftersom mycket av vår export kommer att vara tjänster, inte produkter. Det är tjänster med högkvalitativa krav. Därför är det konstigt att ni bara talar om att tillsätta ett råd där statsministern, som ju inte har kunskap om detta, ska sitta som ordförande. För att utveckla tjänstemarknadssidan skulle ni i stället kunna engagera er med organisationer, med pengar och med folk som kan detta. 365 (S) replik: kommer att diskutera innovationsfrågor betydligt mer än vad jag gör i detta sammanhang. Jag valde att diskutera tillväxten i ett större perspektiv. Men vad är det för skillnad på och det så kallade , där väl överlät ordförandeskapet till ? Det var ändå en politiker, ett statsråd, som ledde trots att det var hemskt att politiker skulle engagera sig i debatten om tillväxten och de framtida frågorna. Det skulle experterna avgöra. Vad är det för skillnad? Kritiken är möjligen att det inte räckte med att skjuta till pengar – om man hade gjort det hade vi kanske berömt det. Man skulle dessutom stöpa om och organisera om alltihop så att det tog lite extra tid innan man kunde få ut pengarna till företagen, människorna och arbetstagarna. 366 (M) replik: Jag förmodar att har läst rapporten från . Det finns mycket bra i den. Regeringen har tagit det till sig i sin politik för att verkligen försöka förstärka konkurrenskraften och svensk industri. En fråga som jag nämnde var energi, som är oerhört viktigt för att över huvud taget klara exporten. Det är bra att oppositionen satsar på Business , som det heter numera. Ni var emot att det skulle läggas ihop . Det är bra att ni satsar på det. 367 (S) replik: Vi har diskuterat energi tidigare, och jag tänker inte ta upp den debatten. Däremot ska jag kommentera det sista. Det var många saker som hade sett oss göra , och alla myndigheter är inte nedlagda. En del har man gjort om. Vi hade en annan uppfattning när man gjorde om till Business , men vi kan inte backa tillbaka bandet och säga att vi skiljer på verksamheterna igen. Det vore direkt korkat och irrationellt. Det är viktigare att få i gång tillväxten i stället för att stöpa om statens verksamhet. Därför arbetar vi mycket mer för att få fram Business . 368 (S): Vi socialdemokrater har satt kampen mot arbetslösheten högst på vår agenda. Vårt mål är att ha EU:s lägsta arbetslöshet . Det är en tuff utmaning, men vi räds den inte. Då är det viktigt att satsa offensivt på alla politikområden. Vi behöver en bra arbetsmarknadspolitik, en bra skolpolitik, en bra vårdpolitik och en bra näringspolitik. Man kan fortsätta räkna upp område efter område där vi vill satsa offensivt. Det är mycket klokare än att sänka skatten och tro att det är lösningen på problemen. Satsa offensivt, investera offensivt för att få mer jobb är vårt svar. Jag vill koncentrera mig på ett mycket viktigt område i batteriet av åtgärder. Det handlar om vikten av att prioritera forskning, innovation och utbildning ännu mer. Det är angeläget att se den röda tråden mellan utbildning, forskning och innovation. När man ser helheten bygger man ett starkt . Därför behöver vi mer utbildning, mer forskning och mer innovationer. Det är en politik som bygger ett starkt och som gör företagen starka och leder till mer jobb och tillväxt. Jag vill nämna några områden där jag tycker att vi borde ta ut steglängden. För det första måste vi tänka långsiktigt om högre utbildning, forskning och innovation ska kunna fungera som motorer för jobb och tillväxt. Denna långsiktighet saknas tyvärr . Forsknings- och innovationspropositionen kommer . I stället borde vi tänka lite annorlunda, tänka längre, ta ut steglängden, tänka 10–för att bygga starkt. Forskningens aktörer, både akademin och företagsvärlden, vill ha det så. De vill ha spelregler som är långsiktiga och hållbara. Det tycker jag är en viktig fråga för politiken. Jag beklagar att den nuvarande regeringen inte ser det så utan har fortsatt att driva en mer kortsiktig forsknings- och innovationspolitik. För det andra är det synnerligen angeläget att se över hur forsknings- och innovationspolitiken ska organiseras och finansieras. Trots att forskningsanslagen ökat kraftigt har inte förbättrat sin internationella position som forsknings- och innovationsnation. Studerar vi banbrytande forskning ser vi att länder som , och lyckats bättre än vi. Det visar att det inte räcker med enbart högre anslag. Det behövs också strukturreformer för att få ut mer av svensk forskning och innovation. Därför tror vi att det behövs en bred parlamentarisk översyn av den svenska forsknings- och innovationspolitiken. Om vi tittar på hela det svenska högskolelandskapet får vi ett nej av den sittande regeringen även till det. Vi tror att det är nödvändigt att se över vår organisering och finansiering av forskning och innovation, för det bygger starkt. Det stärker svenska företag och deras konkurrensmöjligheter. För det tredje satsar regeringen tyvärr alldeles för lite på att stärka samverkan mellan akademi, näringsliv, offentlig sektor och politik. Representanter för näringslivet, både arbetsgivare och fackliga företrädare, säger samma sak. Det behövs mer av samverkan. Om vi hade regeringsmakten skulle vi satsa betydligt mer på samarbete och gemensamma prioriteringar av forskningsresurser, utbildningsinsatser samt export- och investeringsfrämjande åtgärder. Vi skulle också sjösätta en mycket tydligare och kraftfullare innovationsstrategi som vore nära kopplad till forskningspolitiken. Då skulle vi bygga upp en ny samverkansmodell mellan olika samhällsaktörer, en modell som tog sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar. Vi har i vårt budgetförslag avsatt 500 miljoner mer än regeringen avsatt i sin forskningsbudget, just för att stärka samverkansmodeller. blir det 2 miljarder. Vi anger speciellt life science och klimatutmaningen som de mest angelägna områdena att satsa på. Då behöver vi ett innovationsråd lett av statsministern. Där samlar man aktörerna och diskuterar, för en dialog, problematiserar och försöker hitta lösningar på de stora utmaningarna. Utöver det centrala innovationsrådet behövs också regionala innovationsråd. Jag vill avslutningsvis säga att det finns saker vi skulle kunna göra på forsknings- och innovationspolitikens område, saker som den sittande regeringen tyvärr inte gör. Vi vill fokusera på det. Det vore mycket bättre att satsa pengar på det än att låna pengar och sänka skatter för 15 miljarder. Det visar på skillnaden i synsättet när det gäller att bygga starkt, skapa starka företag och konkurrenskraft, vilket leder till fler jobb och bättre välfärd. 369 (FP) replik: talades det om ytterligare ett område där regeringen är otillräcklig och gör för lite. råkade i en bisats notera att vi hade de högsta ökningarna någonsin av forskningsanslagen, särskilt under förra mandatperioden. Det är en väldig förändring. Jag håller med om att det i förlängningen alltid finns en risk att man tappar mycket på forskningsområdet om man inte följer med i den utveckling som sker utomlands. Det är utvecklingen utomlands som bestämmer hur mycket vi måste satsa. Jag ska inte säga att det berodde på , men vi hade halkat efter under . sker den verkligt stora tillämpade forskningen vid exempelvis och . Där har vi, åtminstone när det gäller life science-forskningen, hamnat på efterkälken. Utvecklingen har gått mycket fortare i många andra länder. Där har vi mycket att göra . 370 (S) replik: Det är bra med mer pengar till forskning. Det säger vi inget om. Vi har till och med anslagit lite mer pengar, och inte så lite heller utan 2 miljarder , för att just stärka samverkansforskningen där politik, akademi, näringsliv och offentlig sektor möts och utvecklar nya forskningsprogram. När Alliansen kom till makten togs branschprogrammen bort. Det var verkningsfulla program som lyfte svenska företag och förbättrade svensk välfärd. Vi säger inte att vi ska ha tillbaka branschprogrammen utan ha något annat som kommer i stället och heter samverkansprogram. Det bygger på idén att man möts för dialog mellan politik, näringsliv, offentlig sektor och akademi. Det är oerhört viktigt. 371 (FP) replik: tror jag att det finns vissa politikområden som inte lämpar sig särskilt väl för partipolitiska strider. Det här är ett sådant område. är ett alltför litet land för att ha råd med stora strider om forskningspolitiken, innovationspolitiken och så vidare. Däremot finns det andra områden som vi ska strida om. I den här frågan är det viktigt att vi slår vakt om våra stora företag och, inte minst, de stora universitet som varit framgångsrika: , Tekniska högskolan i och , och så vidare. Dem måste vi absolut satsa på för att kunna ligga i framkant. Det är viktigt också för företagen och för samverkan. 372 (S) replik: Det finns några punkter där vi faktiskt är oense och några där vi är ense. Det finns saker som är centrala, och jag har nämnt några här . Det gäller samverkan mellan akademi, näringsliv, politik och offentlig sektor. Där måste vi ta ut steglängden. Där har vi kritik mot regeringen. Det gäller också att tänka långsiktigt och komma överens om spelregler för alla aktörer. Det tredje jag vill nämna i sammanhanget är att hela landet ska leva även vad gäller forskning och innovation. Högskolorna och de nya universiteten behöver resurser. De har för få forskningsmöjligheter och för lite forskningsresurser. Där är vi fortfarande oense. 373 (S): Jag tänkte begrunda det faktum att det inte finns några gratisluncher. Vårt land, som de allra flesta är stolta över och tycker är ett föredöme i världen, bygger på att vi sedan efterkrigstiden har haft en balanserad politik där vi satsat på det offentliga och gemensamma och utvecklat det privata näringslivet. Det har handlat om stora, offentliga investeringar i telefoni, järnväg och bostäder, vilket lett till framgångar för svensk industri på hemmamarknaden och också lett till exportframgångar. Vi har använt resurserna till att ständigt höja kvaliteten i utbildningen, ge fler möjlighet till utbildning, se till att människor mitt i livet kunnat skola om sig och få nytt jobb. På det sättet har vi försett näringslivet med ny och bättre kompetens. Vi har ett trygghetssystem som gör att människor vågar mer i livet. Vi har ett system för människor som blir arbetslösa eller sjuka eller råkar ut för något annat i livet. Då finns vi andra där och stöttar. Det är det som konstituerar den nordiska modellen, som blivit mycket uppmärksammad i världen. Det skrivs böcker om den och man sitter på universitet runt om i världen och försöker klura ut den hemliga kod som gör att länderna långt upp i norr klarar sig så bra. Det där börjar nu gå sönder. Vi har talat om arbetslösheten . Vi har talat om skolresultaten. Vi vet att de mest utsatta människorna blir allt fattigare i vårt land. Vi hade en här där politiker från hela världen lyssnade på hur den nordiska modellen är konstruerad. När de fick klart för sig att den håller på att förflackas var den självklara frågan: Om ni har nyckeln, varför håller ni nu på och förstör den? Det var ganska pinsamt för regeringens företrädare, kan jag säga. Varför går det då inte åt rätt håll längre? Jo, det beror på de gigantiska skattesänkningar som har skett . Den gemensamma finansieringen, det samspel som har gjort att har kunnat gå framåt och vinna nya marknader, nya innovationer och nya företag och lyfta välfärden i vårt land, det kontraktet är brutet genom dessa enorma skattesänkningar, som är i storleksordningen att känner avundsjuka. Det är det jag menar med att det inte finns några gratisluncher. Man kan inte ha den svenska modellen, den nordiska välfärdsmodellen och utvecklingen av företagen och låta bli att finansiera den offentliga delen av den här modellens sätt att fungera. Det är precis det som håller på att hända . Ni ärvde 2006 stora överskott på 4–. Tänk om ni hade sparat de pengarna till svåra tider, till finanskrisen! De kunde ha sett till att folk kunnat hålla i gång, som i andra länder i . Nej, de pengarna brände i fickan. De skulle delas ut genom skattesänkningar. Och detta har bara pågått. Det har varit en liten paus, men när deklarerade att de var med på ytterligare ett jobbskatteavdrag var ni där igen. Men då var pengarna slut. pratar vi , 2014, då vi räknar med en hygglig tillväxt som närmar sig . Då planerar ni för ett budgetunderskott på 1 ½ procent. Vad ska ni använda pengarna till? Jo, skattesänkningar. Den här politiken har verkligen nått vägs ände. Och det är inte bara vi som säger det. Jag undrar om ni läser borgerliga ledarsidor, där de flesta inser att den här politiken inte längre håller, inte bara därför att den urholkar offentliga medel och tar bort möjligheterna för det som har byggt upp , utan också därför att motiven inte fungerar. Jobbskatteavdragen ger inte jobb. Alla är överens om det. Ändå ska ni envisas med att göra det , den här gången dock med lånade pengar. Än värre är det naturligtvis när olika expertmyndigheter, senast , säger att det kommer att fattas 70 miljarder om vi ska upprätthålla det vi kallar den svenska modellen. Vi har först använt ett överskott. När vi sedan är på väg in i en hygglig konjunktur börjar vi låna för att sänka statens inkomster. Det där kommer nog historien att ha en hel del synpunkter på. För oss socialdemokrater går framtidsinvesteringar och satsningar på välfärden före skattesänkningar. Vi hoppas att väljarna kommer att tycka detsamma. 374 PER ÅSLING (C) replik: Låt mig göra några konstateranden, . Den kommunala konsumtionen ökade från ca 640 miljarder till 800 miljarder. Den offentliga sektorns andel av bnp ligger på strax . Om det har skett någon förändring har det ökat med någon tiondel. Den svenska statsskulden har minskat och ligger nu på . Den statliga inkomstskatten har ökat med . Då var den 1 423 miljarder. var den 1 566 miljarder. Hur kan du stå och säga det du sade i talarstolen? 375 (S) replik: Den här bombmattan av siffror är ett försök att påstå att välfärden till och med blivit bättre när man sänkt skatterna. Ni är tillbakatryckta. Ni vet att människor runt om i landet ifrågasätter kvaliteten i välfärden och vad som händer. Vi kan ta vilket område som helst. Ta bara en sådan sak som att betydligt färre i en årskull nu kan erbjudas högskoleutbildning. Det är väl fullständigt självklart att det inte är vägen framåt för , inte om vi vill fortsätta med den framgångsrika modell som ni själva säger att ni står för. Det finns inga gratisluncher. Man kan inte ta bort 130 miljarder och sedan säga att man har samma verksamhet. Det är det som har hänt. 376 PER ÅSLING (C) replik: Det är med viss förvåning jag lyssnar på min riksdagskollega . De statliga skatteintäkterna har ökat med i storleksordningen . Till det ska läggas att vi har gjort stora framtidsinvesteringar. När det gäller till exempel forskning, innovation och infrastruktur har anslagen fördubblats i de senaste propositioner den här regeringen lagt kontra vad den föregående socialdemokratiska regeringen gjorde. 377 (S) replik: Begrepp som inflation, löneökningar och befolkningsökning säger en hel del om vad detta handlar om. Bombmattan kommer inte att fungera, Per Åsling. Per Åsling säger att statsskulden har sjunkit. Ja, men inte genom att vi gnetat ihop pengarna, utan genom att ni har sålt räntabla tillgångar. Det är en helt annan sak än det gjorde när han tog ned statsskuld. 378 (FP) replik: Jag ska ta upp de enorma skattesänkningarna i mitt huvudanförande. ska jag ställa en annan fråga. citerade : Det finns inga gratisluncher. Det är naturligtvis alldeles rätt. Men, , vice ordförande i skatteutskottet, har klarat sig bra eller dåligt i olika avseenden sedan krisen tog 2009 jämfört med andra stora europeiska industrinationer? Det är den reella jämförelsen. Har vi klarat oss dåligt eller ganska hyfsat? Det är en intressant fråga. 379 (S) replik: Det vi socialdemokrater i första hand mäter är hur pass bra vi klarar oss när det gäller att se till att alla de människor som vill arbeta också får arbeta. Där har vi klarat oss sämre än väldigt många jämförbara industrinationer här i . Vår arbetslöshet har ökat mer och har stannat på den högre nivån på grund av den här politiken. Jag ska passa på att ställa en fråga. är alltid intellektuellt spänstig. Jag kritiserade jobbskatteavdraget. I går insåg vi att även statsministern numera inte tycker att jobbskatteavdraget är någon bra idé, eftersom han sade: Det där ska vi inte lova inför nästa val. Kan garantera att en fortsatt alliansregering – förhoppningsvis blir det ingen sådan – lovar att det inte blir fler jobbskatteavdrag? 380 (FP) replik: Jag kan personligen inte garantera någonting i den vägen. Det finns ingen i det här landet som kan garantera någonting om det ena eller det andra, eftersom det är väljarna som har makten . Detta kan jag alltså inte lova. Många industrinationer har klarat sig bättre än , säger . Låt oss få höra två exempel på länder som klarat sig bättre än i nedgången ! 381 (S) replik: Man skulle väl säga att både och har klarat arbetslösheten mycket bättre, och det är det viktigaste måttet vi har att prata om. Det tapp vi fick på industrijobb i under finanskrisen var alldeles extremt. Vi såg andra länders regeringar som gjorde betydligt mer. Ta till exempel insatser med korttidsarbete. ligger det framme förslag om att man skulle kunna genomföra något liknande i nästa kris. Men det vi ställde krav på då var helt omöjligt, och vi såg ett fritt fall för svensk industri. 382 (FP): Jag måste få fortsätta på repliken. När säger måste vi komma ihåg att man får vara försiktig med statistik. Den österrikiska förvärvsfrekvensen för kvinnor är mycket lägre än den svenska. Det måste man ta med i beräkningen. är inget bra exempel, för kvinnor har mycket lägre förvärvsfrekvens där. Jag tycker att de har en förskräcklig politik i . Men de har många andra goda saker. Så långt kommen allmänpolitiska debatt kan det vara befogat med några ord från med bäring på hela vårt land. Låt mig därför börja med att travestera i Äktenskapsfrågan . Det är som funderar: du! Så ska vi hat! – – – Men, du, du, var ska vi tat? Skattepolitik, bostadspolitik och skolpolitik har en sak gemensamt. Alla har vi som medborgare och oftast skattebetalare ett mycket personligt förhållande till dessa saker, egna erfarenheter och kunskaper, inte minst om hur skattepolitiken borde vara utformad och är utformad, vad som borde göras och hur den ska fungera bättre och vara rättvisare. Jag har tillhört skatteutskott – när fru talmannen var ordförande – nu på tolfte året. Det gör väl att man får både lite perspektiv på skattepolitiken och lite kunskaper om hur skattepolitiken och olika förändringar fungerar. är ett mycket tråkigt parti i skattepolitiken. Vi tycker , decennium efter decennium. Hur illustrera detta? Jo, jag tog med mig en liten skrift daterad : Det måste löna sig att arbeta av , tidigare partiledare och senare också Nobelpristagare i ekonomi. Denna tes, Det måste löna sig att arbeta, är och förblir grunden för vår skattepolitik. Jag tror att vi behöver tre mål för skattepolitiken, som ju i övrigt är ett medel för att finansiera den välfärd vi som ombud för folk gemensamt beslutar om. Det övergripande i skattepolitiken är alltid att skattebaserna ska vara breda, att skattesatserna ska vara låga och att det måste löna sig att spara. Men sedan kommer man till det mer konkreta. 1.Man ska kunna leva på sin lön, inte leva på lån. 2.Skatten på arbete behöver sänkas, främst av konkurrensskäl, i den nya värld vi lever i. 3.Skatten på konsumtion av varor och tjänster inklusive miljöresurser behöver ofta höjas, till exempel på olja och andra ändliga resurser. Den behöver också höjas som andel av våra samlade inkomster. Centralt är här mervärdesskatten, som behöver göras mer enhetlig än den är . Tyvärr har vi under en lång följd av år gått i en annan riktning efter det att Socialdemokraterna och 1990 gjorde upp om hur skattesatserna skulle se ut på detta område. Skattesystemet ser ut som en schweizerost på denna punkt just , fru talman. Det är inte bra. Därtill kommer, skulle jag vilja tillägga, att ägarskatterna förmodligen också behöver sänkas på grund av utvecklingen i omvärlden. Det är i och för sig inget mål för skattepolitiken. Det är en nödvändig konsekvens av utvecklingen i omvärlden. Vad har då hänt på skatteområdet ? Det viktigaste, som jag ser det, är att skatten på arbete har sänkts i flera steg. Jag har aldrig begripit, fru talman, varför Socialdemokraterna – förstår jag mer – är så förtjusta i höga skatter på arbete. Det har ju varit så i decennium efter decennium. Jag tycker att ett riktigt arbetarparti borde vara intresserat av att flytta skatten från arbete till konsumtion i stället. Det är ett viktigt mål för denna regering att få en bredare skattebas för konsumtionen. Jag har , eftersom det är en så väldig kritik mot jobbskatteavdraget, ställt frågan: Hur många fler Volvobilar skulle ha sålts i detta land om vi inte hade haft ett jobbskatteavdrag? Men jag har inte av någon vice ordförande i skatteutskottet – är nu den tredje som jag ställer denna fråga till – fått något svar. Hur många fler Volvobilar skulle ha sålts om vi inte hade haft jobbskatteavdraget i detta land? Det är en mycket viktig fråga, för den handlar om huruvida folk har tillräckligt med pengar för att konsumera. eller någon annan var ju tidigare inne på att vi behöver konsumera. Det finns andra saker som är väldigt viktiga, men tyvärr medger inte tiden att jag går igenom alla. Bolagsskattesänkningen har varit viktig av den anledningen att den har fått flera företag att stanna kvar i och därmed flera jobb, till exempel nu senast i . De två sista sakerna är att vi har fått stopp på bostadsskattehöjningarna – det finns nu ingen så död politisk fråga som fastighetsskatten – och att vi har fått stopp på skattehöjningarna på elektricitet. Jag tycker att det är mycket bra av den . 383 (S) replik: Jag ska koncentrera mig på ett par saker. Hade jag vetat att vi skulle tömma bokhyllan hade det stått en bok av här som heter Har vi råd att arbeta, som nog är ett viktigare dokument i denna diskussion. tar upp jobbskatteavdraget och säger: Ja, men det är till för att folk ska köpa Volvobilar. Men det är inte så har resonerat. Han har resonerat så att det är till för att folk ska sitta och läsa skattetabellerna och komma fram till att det nog är bättre att jobba än att inte jobba. Hade det varit så att skattesänkningarna var konsumtionsstöd måste svara på frågan: Varför ska inte pensionärer, sjuka och arbetslösa få vara med i den köpfesten? Varför ska inte de få köpa Volvobilar i så fall? Jobbskatteavdraget är ju konstruerat så: konsumtion bara för dem som arbetar. 384 (FP) replik: Det är samma konstruktion där som i förslaget om avdrag för fackföreningsavgifter. Det är exakt samma sak: Varför får inte pensionärer avdrag för det? föreslår ni inte längre detta, men ni har tidigare gjort det.