prot · H10917 · 2013-10-23 00:00:00 — Ska man öva i måste det ligga i paritet med PGU och vapenexporten. Därför krävs en tydlig lagstiftning beträffande vilka som får komma hit och vilket syfte de har. Om de till exempel bryter mot PGU ska de inte få tillstånd. Det är det jag försöker lyfta upp, och det är ungefär det som också säger i sin motion, att det krävs en tydligare lagstiftning beträffande vad som gäller och inte gäller. talar man om detta vid sidan av, och den PGU som vi antog 2003 finns någon annanstans. Det måste hänga ihop, och det gör det inte, . Det var det jag försökte lyfta upp i de exempel jag gav. Om det görs kan vi naturligtvis tänka oss att man i så fall kan öva. Just nu pågår en flygövning i där flera länder deltar. Det handlar om syftet, och därför måste politiken bli tydlig. Så är det tyvärr inte . 74 (FP): Det är uppenbart att med lite politisk kreativitet kan ämnet statsluftfart kidnappas för snart sagt varje ändamål. Jag ska helt kort beröra det som sade. Det är inte korrekt att regeringen inte tillsatt en utredning för att se över en skärpt exportkontroll för icke-demokratiska länder. En sådan jobbar . Också är representerat i den parlamentariska utredningen. När jag lyssnar på och hans instämmande i de olika yrkanden som har börjar frågan inställa sig varför då inte reserverat sig, och uppenbarligen inte heller avser att rösta på reservation, när de i sak tycks ligga så nära varandra. Nej, vi behöver inga avtal för att reglera utländsk militär luftfart, för vi har helt egna bestämmelser. När man säger att det ska bli samarbetsavtal på det här området då öppnar man upp för en osäkerhet, då bjuder man in en motpart som ska ha synpunkter och kanske komma med villkor och krav gentemot i olika sammanhang. Det är långt bättre att fastställer de bestämmelser som ska gälla för detta än att det sker i samråd eller i samarbete med andra berörda länder. Som påpekar är säkerhetsinspektionen i Försvarsmakten i sin tillsynsdel helt oberoende av myndigheten, på samma sätt som generalläkaren. Det finns inte heller, utifrån den erfarenhet jag har på det här området, något som antyder att just utländska militära flygföretag övandes i skulle vara specifikt farligare än svenska sådana. När det gäller den testverksamhet som sker i samband med bland annat export av krigsmateriel kan man konstatera att också där är reglerna tydliga, och de företag som nyttjar och andra övningsfält betalar för sig till sista kronan. Det här handlar nog egentligen inte så mycket om statsluftfarten, utan det handlar mycket om syn på Nato. Innan jag fördjupar mig i den delen vill jag påpeka att det finns en viss oklarhet i vad som menas med samarbetsavtal som en nödvändig förutsättning för att utländsk militär ska få öva i . Vi har inte minst under en tidigare regering ingått försvars- och underrättelsesamarbetsavtal med en rad länder som ligger ganska långt från , bland annat med och . Det var då hade sakkunniga i Försvarsdepartementet och av allt att döma understödde de avtal som ingicks. Är det exempel på länder som i så fall ska få öva i svenska militära övningsområden? Hur är det med de Natoländer och de europeiska länder som vi inte har några sådana avtal med som vi numera har med och ? Ska de vara förvägrade att öva på svensk mark? Vad får det i så fall för implikationer till exempel för den solidaritetsförklaring som vi i bred politisk enighet har skickat ut och som vi dessutom skrivit under i form av ? Det handlar inte om statsluftfart. Det handlar mycket om aversioner mot internationellt samarbete. Jag kan konstatera att i denna kammare har röstat nej till , till medlemskap i , till , , Efta, EES, EU och Partnerskap för fred. De har röstat nej till den ekonomiska monetära unionen, till svenskt medlemskap i , alltså , till svenskt deltagande i Battlegroup och till NRF, och de vill avveckla den diplomatiska representationen i . vill de dessutom, herr talman, se till att det inte förekommer något samarbete internationellt mellan och andra länder när det gäller militära övningar. Om hade fått sin vilja fram i försvars- och säkerhetspolitiken är det min bedömning, herr talman, att hade varit lika isolerat internationellt som under . Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 75 (V) replik: går rakt på sak, vilket jag tycker är jättebra. När det gäller samarbetsavtal är sådana faktiskt ömsesidiga. Jag tycker att det i så fall är ärligare att ha ett avtal där man vet vilka regler som gäller mellan två länder. har länge drivit frågan om inträde i Nato. Jo, därför att det är ärligt att skriva på ett papper där man går med på artikel 5. Då är det tydligt och klart. Det är den springande punkten här. Vi ska ha samarbetsavtal där vi reglerar vilka som ska vara här, vilka vi ska samarbeta med. Det är lätt att göra det med , med , med dem som ligger oss geografiskt nära. Vi är positiva till samarbete på rätt grunder, . är ett av de partier som främst har jobbat för internationell solidaritet och internationellt samarbete, men det ska ske på rätt grunder. Jag skulle kunna rada upp ett antal saker där har röstat emot sådant som varit en demokratiseringsväg in i svenskt samhälle. Man har röstat emot sådant som skulle ha skapat mer demokrati i svenskt samhälle. Det vi har röstat emot är sådant som skapat mindre demokrati. Det är stor skillnad. Det är en jätteskillnad. Det är grunden för det hela. Att vi har röstat emot vissa saker och vissa samarbeten beror på att det skapar mindre demokrati. EU är exempel, och Nato likaså, på sådant som skapar mindre demokrati. Vilka länder som ska öva och vad som ska finnas i när det gäller krigsmateriel och liknande måste regleras på ett sådant sätt att vi själva bestämmer utifrån dem vi ska samarbeta med vad vi vill göra. Det ska framför allt vara till nytta för försvar, men det ska också vara sådant som svenska folket tycker är bra. Det är den springande punkten. Det är därför vi är emot Nato. Vi är emot Natos stridsgrupper och EU:s stridsgrupper eftersom det egentligen inte skapar något som är internationellt gångbart. Det skapar en maktstruktur som är helt annorlunda. 76 (FP) replik: Jag är faktiskt något förbluffad. Vi har genomlevt två årtionden där såväl Europeiska unionen som Nato i egenskap av huvudmän för olika internationella insatser har slagits för respekten för mänskliga rättigheter och för människors självklara rätt att leva i fred och frihet. Det skakar av sig. Dessutom har han mage att påstå att vi, när denna kammare med bred majoritet , för länge sedan, röstat för och för ett svenskt medlemskap i , därmed medverkat till att göra vårt land mindre demokratiskt. Med förlov sagt, fru talman, förstod jag inte alls vart ville komma. När det gäller avtal kan jag försäkra om att svensk lag gäller på svenskt territorium. Enligt min mening blir det mycket bättre om vi har den ordningen än om vi ska öppna för diskussioner och förhandlingar med olika länder för att komma fram till samarbetsavtal där vi möjligen i detaljer skulle få ge avkall på svensk lagstiftning. är strängt upptaget med att hålla koll på eventuell svensk smyganslutning till Nato. Jag tillhör dem som vet att det inte är möjligt. Ska vi ansluta oss till Nato måste det ske efter en öppen, ärlig och saklig politisk debatt och med en stark vilja. Det är det som jag tror avhåller oss just . Men om är rädd för att kan komma att smyganslutas till Nato är det nog inte i första hand mig och han ska hålla ögonen på, utan samarbetspartier långt närmare honom själv. 77 (V) replik: Jag kan försäkra om att vi håller ögonen på alla. Det går inte att göra något annat. Vi har koll på våra kamrater och våra eventuella politiska motståndare. När det gäller det vi var inne på förut om övningar, krigsmaterieltester och sådant kan jag säga att det finns en rörelse inom Försvarsmakten som vill utöka antalet övningsdagar och övningstillfällen. Vi har och som två exempel. Där ska alltså miljölagstiftningen räcka till, men det finns en rörelse som säger något helt annat. Det är en sak som också ligger i potten. var inne på , som vi välkomnar. Vi tror inte så mycket på att det kommer något bra av den, men det kanske kan gå att rätta till vissa saker. Det här med de kommande utökade övningarna innefattar naturligtvis också tester med utländska luftfartyg och tester av exportmateriel. Vi utgår från det. NF, , bildades efter , . Jag skulle kunna rada upp ett antal saker som liberalerna har röstat emot under dessa . Jag gör inte det, för det tar jättelång tid, och jag har på mig. Det är omöjligt att besvara en sådan fråga. Vi är för internationellt samarbete, men det måste ske på rätt villkor. Vi kan gärna samarbeta med egentligen vilka länder som helst som har en demokratisk struktur och som har rätt intentioner med försvarssamarbetet. Vi kan även prova svensk försvarsmateriel i om det är till för det svenska försvaret. Men att ha siktet inställt på export ställer vi inte upp på alls. 78 (FP) replik: Jag önskar lycka till när det gäller att hitta exempel på att liberalerna sagt nej till svenskt deltagande i samarbete mellan demokratiska länder. Det blir en tämligen kort lista, kan jag lova. Personligen tillhör jag dem som tycker att det är väldigt bra att det svenska försvaret övar mycket. Jag sätter också värde på vad utländska företag och andra länders övningar betyder ekonomiskt för den svenska Försvarsmakten och våra möjligheter både att vidmakthålla en infrastruktur för övningar och att själva kunna lära av övningarna genom att delta i dem. När det gäller export av krigsmateriel tycker jag att man måste hålla tungan rätt i mun. har i demokratiska former tagit sig rätten att ha ett väpnat försvar. Jag anser inte som liberal att jag kan förvägra andra demokratier att ta sig samma rätt att ytterst kunna försvara sin frihet med militärt våld. Det som liberalerna däremot motsätter sig är export till länder som kränker mänskliga fri- och rättigheter och ägnar sig åt krigföring. Det enda vi vet när vi exporterar vapen till diktaturer är att de vapnen förr eller senare kommer att vändas mot den egna befolkningen. Men, , jag har ingenting emot att vi utgör demokratins vapensmedja. 79 (C): Jag ska som representant för säga några korta ord i den fråga som kammaren nu diskuterar: en modernare reglering av statsluftfarten. Regeringens förslag till är okontroversiellt och får stöd av samliga partier i , frånsett . Jag ska läsa upp de tre beslutsmeningar i betänkandet som sju av åtta riksdagspartier utan någon som helst dramatik står bakom: Utskottet välkomnar förslaget att lagregleringen av statsluftfarten får formen av en ramlag i vilken regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att utforma närmare bestämmelser. Utskottet delar regeringens syn på att en författningsreglering ska vara tydlig, lätt att förstå och enkel att tillämpa, och utskottet konstaterar att den nuvarande regleringen i många avseenden är föråldrad och att det för vissa förhållanden saknas relevant reglering. Utskottet tillstyrker således propositionen och föreslår att antar de föreslagna ändringarna i luftfartslagen. Här borde rimligen mitt inlägg ha kunnat sluta, men det gör det inte, eftersom verkar se spöken på blanka dagen och sannolikt har skrivit sin motion efter en svår natt med mardrömmar. är som bekant en av världens mycket få tillverkare av kvalificerade stridsflygplan. har sålt en del plan till olika länder och ska förhoppningsvis göra det till många fler. Likaså ingår i Natos Partnerskap för fred och flygövar ibland för att stärka vår säkerhet tillsammans med andra länder både utomlands och i . I samband med detta, menar , finns risk för att civila förluster kan uppkomma. Hur tänker man här? Om något skulle ske vid militära flygövningar är det väl militära förluster som kan tänkas uppstå? Men det bekymrar inte . I stället fortsätter man och menar att det är viktigt att i förväg veta vad som gäller vid övningar, exempelvis om civila dödas av utländska militärer i . Här behöver regeringen återkomma med detaljerade förslag, menar man. Sannolikt vill man att regeringen totalförbjuder detta och stadgar att stränga straff ska utdömas om civila dödas av utländsk militär i . Men det vore självklart fallet redan med nu gällande lagstiftning. Om olyckor skulle ske med utländska fordon eller flygplan, civila eller militära, finns redan gällande lagar som reglerar detta. Vill inte att ska delta i internationella flygövningar? Vill inte att ska sälja några högteknologiska stridsflygplan, som tillverkas och ger många jobb i till exempel ? Säg då det! Jag tyckte mig uppfatta att antydde något i den riktningen. Men skyll inte på att ni driver detta av rädsla för att civila ska dödas. Den risken finns givetvis vid all mänsklig verksamhet, men är i detta fall mycket liten. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets betänkande och avslag på reservation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 16 § Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning betänkande 2013/14:NU4 Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2012/13:154) föredrogs. 80 (S): Vi ska nu behandla regeringens sammanfattning En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. Sammanfattningen fokuserar på de fyra prioriterade insatsområdena i den nationella strategin: innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Därutöver redovisas utvecklingen inom kommersiell och offentlig service, hållbar utveckling samt territoriellt perspektiv. Regeringen redovisar hur genomförande och resultat sett ut åren 2009–2012. Vi socialdemokrater instämmer i allt väsentligt i regeringens beskrivning av de stora framtidsutmaningar som olika regioner står inför. Men vi vänder oss starkt emot att det saknas operativa åtgärder för att nå målen för den regionala tillväxtpolitiken och de prioriteringar som har gjorts i strategin. Denna skrivelse stämmer heller inte på något sätt med den politik som regeringen fört . Vi socialdemokrater vill utveckla tillväxtpotentialen i hela landet. Det är nödvändigt för att nå vårt mål om att ska ha lägst arbetslöshet i EU 2020. För det krävs en modern och aktiv regional tillväxtpolitik i hela landet. Statens insatser ska vara inriktade på att regionerna ska få möjlighet att växa och utvecklas utifrån sina skilda förutsättningar. Åtgärder som förbättrat stöd till näringslivsutveckling, fungerande arbetskraftsförsörjning, tillgång till offentlig och kommersiell service liksom riskkapital och investeringar i kommunikationer och infrastruktur är andra väsentliga inslag i en kraftfull regional tillväxtpolitik. Därför har vi lagt fram ett antal skarpa förslag på åtgärder som vi anser att regeringen måste vidta för att rusta regionerna inför de enorma utmaningar som väntar . Vi förstår vikten av att ta till vara all den skapande kraft och innovationskraft som finns runt om i svenska regioner. Därför vill vi knyta regionala utvecklingsråd till de innovationsråd som vi anser bör skapas direkt under statsministern. Genom samverkan kring innovationer, utbildning, närings- och arbetsmarknadspolitik maximeras tillväxtpotentialen på regional nivå. Vi förstår också att det behövs tillgång till riskkapital för att fler idéer och innovationer ska bli till varor och tjänster som når ut på en marknad. Det är en av de frågor som ofta lyfts fram som ett stort tillväxthinder. Att vi då har en ordning som innebär att 6 miljarder av 17 miljarder av det statliga riskkapitalet inte används är inte acceptabelt. Vi föreslår därför en översyn av de statliga riskkapitalen i syfte att utforma dem så att de bättre möter de behov som faktiskt finns. Vi ser vidare en stor tillväxtpotential och en utvecklingspotential i att utveckla metoder för innovationsupphandling. Svenska myndigheter, kommuner och landsting upphandlar varor och tjänster för en bra bit över 500 miljarder . Vanligen sker det genom att upphandla en befintlig produkt och att priset är det enda skarpa kriteriet. Det är ytterst tveksamt om skattebetalarna med detta får den bästa valutan för pengarna, och möjligheten att driva utveckling mot bättre anpassade produkter går förlorad. Vi föreslår därför att det inrättas en nationell strategi för innovationsupphandling. Vi ser också att tillgängligheten till offentliga och privata tjänster kraftigt har minskat på många mindre orter. På många håll runt om i blir det allt längre till närmaste butik, mack eller serviceställe. Det gör det svårt för många småföretagare att klara sin vardag och ännu svårare att utvecklas. Det är en oroväckande utveckling att samhällstjänster urholkas i de områden som kan behöva dem mest. Därför föreslår vi att statliga myndigheter ska få ett tydligt uttalat uppdrag att trygga tillgängligheten till grundläggande offentlig service i hela . är verkligheten dessutom sådan att det finns betydande brister i mobiltäckningen som terminaler, datorer och smarta telefoner erbjuder allt fler tjänster och ofta ses som ett alternativ till närhet. För dem som bor och arbetar i glesbygd är bredbandstillgänglighet alltför ofta ett hinder i stället för en möjlighet. Vi vill därför se en bredbandsstrategi där målet bör vara att alla hushåll och företag ska ha tillgång till och reella verktyg för att faktiskt nå dit. På samma sätt som har genomfört en kapacitetsutredning för vårt transportsystem borde en kapacitetsutredning genomföras för it-kommunikationer i hela . Vårt land erbjuder fantastiska möjligheter till upplevelser av olika slag. Vi har en storslagen natur, ett rikt kulturarv och en kulinarisk höjd. En strategisk satsning på besöksnäringen kan skapa arbetstillfällen i hela landet och ge inkomster till välfärden. Det är därför synd att den borgerliga regeringen inte bättre vill ta till vara och utveckla denna bransch. Visit , som ägs av staten, och organisationen har som uppdrag att marknadsföra som destinationsland och att utveckla den svenska besöksnäringen. Bolaget har haft ett tillfälligt anslag på åren 2009–2010. Vi vill permanenta detta stöd för att säkerställa att också fortsättningsvis ska kunna hålla en hög kvalitet när det gäller marknadsföring och utveckling . Jag vill också uppmärksamma den betydelse som strukturfonderna har för att stimulera den regionala tillväxten i . Tillsammans med de frågor som jag har nämnt och lyft fram kan de skapa och bli en reell kraft för att vi ska få en kraftfull regional tillväxtpolitik i hela . Det är ytterligare ett verktyg som bör tas till vara på ett bättre sätt än vad som görs . har påtalat ett antal problem och brister som finns med administrationen av projekten. Att förenkla administrationen är viktigt för att dessa projekt ska kunna bli verkliga. menar vidare att regeringens åtgärder inte varit tillräckliga. Vi anser därför att regeringen ska upprätta en tidsplan för att genomföra de åtgärder som föreslår. Det är viktigt att problemen är lösta innan den nya programperioden för fonderna inleds . Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 6. I detta anförande instämde (S). 81 (SD): Konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning är av största vikt för det regionala tillväxtarbetet, och gärna stöd och budgetsatsningar till berörda regioner men med betoning på sunda konkurrensförhållanden. Gällande innovationer som en viktig del i strategin ser vi, liksom regeringen, positivt på en miljödriven näringsutveckling. Besöksnäringen och kulturella satsningar är även de prioriterade områden för mitt parti. För att nämna fler områden är tillgång på efterfrågad kompetens väldigt betydelsefull. Vi behöver till exempel prioritera yrkesutbildningar inom gruv- och skogsindustrin men även en ny form av lärlingssystem som erfarenhetskomplement till detta. Vi ser även vikten av god tillgänglighet för landsbygden, som till exempel transportsystem, informationsteknologi, kommersiell och offentlig service. Fokus och satsningar bör även ligga på tillgång till dagligvaror och drivmedel. Vi har diskuterat betydelsen av att stöd går till rätt prioriterade projekt med sund konkurrens, men jag vill också lyfta upp betydelsen av granskning och att projekten noggrant gås igenom för att förhindra fusk och för att optimera stödmedlen. Är stöden dessutom subventionerade EU-projekt måste detta tas på största allvar. Vi ser skyldigheten att göra noggrannare löpande uppföljningar av de tematiska målen och en ödmjukhet inför att utvärdera och omvärdera. Gällande det gemensamma strategiska ramverket och dess strukturfonder ser vi vikten av att fonderna endast ska användas till projekt för att stimulera tillväxt. Således bör strukturfonderna inte användas till socioekonomiska projekt. Vi är även skeptiska till huruvida samtliga de tematiska målen verkligen kommer att bidra till smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Om vi nu inte kan avskaffa strukturfonderna och låta medborgarna och medlemsstaterna själva bedöma sitt behov av satsningar vill jag framhålla att det är av största vikt att EU:s strukturfondsmedel används på ett så effektivt sätt som möjligt. Därigenom kan strukturfondsprogrammen vidmakthålla och förstärka sin betydelse för regional tillväxt i . Dessutom bör projektstöd betalas ut i efterskott. Projekt ska vara genomförda och godkända innan utbetalning sker för att motverka slarv, försummelse och fusk. Jag vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av att det görs löpande kontroller, förhandsgranskningar och utvärderingar av resultat i strukturfondsprojekten, detta för att komma till rätta med misslyckade projekt och de problem jag har nämnt. Jag ser dock inte något skäl till ett riksdagsuttalande i enlighet med vad som föreslås i motion 2012/13:N15 och yrkar avslag på den här aktuella delen av motionen. 82 (V): Det vi ska debattera är den skrivelse som regeringen har skickat in till kommissionen och som handlar om strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Det är en redovisning av vad regeringen har gjort –2012 och ska visa på resultaten av de insatserna. Väldigt mycket av detta arbete bygger på strukturfonder, som ska ses som en viktig del i det regionala tillväxtarbetet. Så här skriver regeringen: Regeringen ser den skeva befolkningsstrukturen i kombination med stora pensionsavgångar och en ökad urbanisering som en av de främsta utmaningarna i det regionala tillväxtarbetet. Det är helt korrekt – så är det ju. Men vilka är dessa insatser, och vad är resultatet av regeringens arbete ? Jag har letat förgäves. Om man tittar vidare finns det fyra områden där regeringen väljer att lyfta fram och visa på sina åtgärder och resultat. Det handlar om innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Jag ska ägna åt tillgänglighet. Vad handlar det om? Jo, tillgänglighet handlar om betydelsen av statlig och offentlig service i det strategiska tillväxtarbetet ute i regionerna, alltså det som kommuner, stat och myndigheter styr över. Det handlar alltså om , Arbetsförmedlingen, post och apotek och deras betydelse i det regionalpolitiska arbetet. För vem vill flytta till en kommun eller en glesbygd där den servicen inte finns, eller där den läggs ned? Vilket företag flyttar dit eller startar verksamhet där Arbetsförmedlingen, , postombud och så vidare inte finns? Det är tyvärr den utvecklingen vi har sett , och den accelererar. För att ge ett tydligt exempel på det ska jag berätta vad som händer på Tjockö, en av levande skärgårdsöar i med 47 åretruntboende och 400 sommarboende. Där finns det bland de boende ett samarbete i en ekonomisk förening och en lanthandel som servar befolkningen året runt med livsmedel, post, apotek och systembolag. har Posten fått för sig att de ska lägga om sina rutiner. De rycker undan det samarbete som de har med lanthandeln och den ekonomiska föreningen.