prot · H00983 · 2013-03-22 00:00:00 — Därför är det angeläget att vi följer det som inträffar i , håller oss informerade och har en beredskap för olika utfall i sammanhanget. Min förhoppning är att parterna snabbt ska komma överens. Jag tror inte att det om man i ett sådant läge kommer nedfarande från den högre nivån med nödvändighet förenklar en överenskommelse. Vilka kontakter jag har med olika parter i sammanhanget håller jag för mig själv, men det är angeläget att man når en lösning. Det är viktigt för framför allt barnen och deras föräldrar, så att de får vård och kan känna sig trygga med att få vården. Det är angeläget för personalen och för förtroendet för hälso- och sjukvården i och alla andra delar av landet där vi är beroende av att verksamheten fungerar. Man ska hantera det förtroende man har fått för rikssjukvården för inte minst de barn som har svåra sjukdomar som påverkar deras dagliga liv. Jag vill ändå säga tack till och för diskussionen. Den är av yttersta vikt. Vi har här en resurs som vi har all anledning att vara fantastiskt stolta över att den finns. De utför närmast underverk i verksamheten, och vi vill att den så snabbt som möjligt ska vara på fötter och i full fart igen. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:298 om ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män 40 Finansminister (M): har frågat mig genom vilka insatser jag avser att förbättra kvinnors ekonomiska situation och om jag avser att införa nya steg i jobbskatteavdraget. Målet för den ekonomiska jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Regeringen har därför fört en politik för att stärka arbetslinjen och sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Jobbskatteavdraget och förändringarna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna bedöms, i synnerhet för kvinnor, öka arbetsutbudet, sysselsättningen och de disponibla inkomsterna. När ekonomin tillåter är det min ambition att ytterligare förstärka jobbskatteavdraget. Regeringen har också genomfört en rad åtgärder som i synnerhet gynnar kvinnor med svag ekonomi: höjt flerbarnstillägg, höjt bostadsbidrag, höjd grundnivå i föräldraförsäkringen samt höjt bostadstillägg och sänkt skatt för pensionärer. Sammantaget har regeländringarna sedan regeringen tillträdde gynnat kvinnors inkomster mer än mäns och kommer att medföra att de ekonomiska skillnaderna mellan könen minskar. 41 (S): För att vi inte ska blanda äpplen och päron i debatten vill jag börja med att säga att lönegapet mellan män och kvinnor har minskat , även om det är marginellt särskilt i ett perspektiv från mätningarna 1994 då förändringen låg på . Men den här debatten handlar inte om lönerna utan om inkomstskillnaderna. Skillnaderna mellan mäns och kvinnors inkomster har när man blickar långt bakåt minskat ända fram till , men har skillnaderna ökat. Låt oss titta lite grann på vad som har hänt och se vilka orsakerna är. Varför är kvinnors inkomster mindre än mäns? För det första har kvinnor lägre löner. För det andra arbetar kvinnor i högre grad deltid. För det tredje tar kvinnor en större del av ansvaret för familj, både barn och gamla. För det fjärde är kvinnor i högre utsträckning sjuka. Så långt tror jag att ministern och jag kan vara överens. Jag tänkte gå vidare och titta lite grann på de förslag som regeringen talar om i fråga om inkomstutvecklingen. Kvinnor är i högre grad föräldralediga, och vård av barn är också ett område där kvinnorna tar ut mer tid. Sådant påverkar löneutvecklingen i stort. I det sammanhanget lyfter regeringen fram reformen om jämställdhetsbonusen. Statistiken från Inspektionen för socialförsäkringen visar att bonusen har gett liten eller ingen effekt alls. Kvinnor arbetar i högre utsträckning deltid och utför mer av det obetalda hemarbetet. , som sluter avtal i den bransch som många kvinnor jobbar inom, varnar för att antalet visstidsanställningar har ökat. Det visar inte statistiken över hel- och deltid. Antalet kvinnor som frivilligt går ned i deltid har ökat, en konsekvens av att många kvinnor väljer att stanna hemma i större utsträckning för att ta hand om gamla och barn när de tycker att samhällsservicen inte riktigt räcker till. Kvinnor blir sjukare i högre utsträckning. Förändringen av sjukförsäkringen har gjort att färre omfattas av den. av dem som utförsäkrats är kvinnor, vilket inte främst gjort kvinnor mer anställbara eller friskare utan bara fattigare. Andelen kvinnor som hamnar i försörjningsstöd är större än män. Alltså hamnar kvinnor med lägre inkomst ännu längre bort från arbetsmarknaden, tvärtemot regeringens ambition. Jag är helt övertygad om att finansministern är medveten om att kostnaderna för jobbskatteavdraget är ungefär desamma som kostnaderna för försämringen av våra försäkringssystem. Omfördelningen har lett till ökade inkomstskillnader men har inte gjort kvinnor friskare, mer anställbara eller mer jämställda i hem och familj de faktorer som påverkar både inkomst och löneutveckling mest. Regeringens omfördelning har lett till att inkomstskillnaden mellan män och kvinnor på länge har ökat, och det är kvinnorna som får betala priset och bära ansvaret för detta hela vägen fram till pension. Tycker att det är rimligt att det är kvinnorna som ska stå för priset för omfördelningen? Om inte, vilka är förslagen för att ändra utvecklingen? 42 (M): Människors utbildnings- och yrkesval är fria. Det är en privatsak vad man väljer att utbilda sig till och vilken karriär man gör. Men valen får konsekvenser på lönen, livsinkomsten och pensionen. vet vi att när vi diskuterar löneskillnader mellan könen är det just valet av utbildning som lyfts fram som den enskilt viktigaste förklaringen till varför det uppstår ekonomiska skillnader längs med vägen för kvinnor och män. Varför väljer män och kvinnor olika i arbetslivet? Svaret är att ingen säkert vet detta. Med tanke på i hur många decennier vi i livligt har diskuterat och debatterat bristerna i jämställdheten, inte minst löneskillnaderna volymnivån har varit högst på vänsterkanten och den socialdemokratiska kanten är det märkligt att ingen tidigare regering än alliansregeringen har tagit initiativ till att ta reda på svaret. Det har man gjort genom att tillsätta Delegation för jämställdhet i arbetslivet. Den tillsattes 2011 och leds av partikamrat , tidigare statssekreterare i regeringen . En av delegationens allra viktigaste uppgifter är att ta reda på vilka omständigheter, till exempel deltidsarbete, val av utbildning, uttag av föräldraförsäkring eller oavlönat arbete i hemmet, tillsammans eller enskilt, ligger till grund för de ännu oförklarade löneskillnaderna. Därmed kan vi hitta ett svar på frågan om de ekonomiska skillnaderna mellan könen i alla lägen är osakliga och diskriminerande. Det vet vi inte än . Min fråga, herr talman, till är hur hon ser på denna delegations arbete. Behövs det en sådan här kartläggning, eller vet varför kvinnor väljer som de gör, med den ekonomiska skillnad som det blir mellan könen? 43 Finansminister (M): Det kan finnas skäl att titta igenom resultaten på jämställdhetsområdet. nämner att det har skett förbättringar när det gäller kvinnors andel av mäns månadslöner. Ja, vi ska dock komma ihåg att det är en sanning med modifikation. Under de socialdemokratiska åren skedde det ingen sådan förbättring. När regeringen som sedan blev tillträdde var kvinnors löner av männens. När sedermera regeringen avgick var de . har de ökat till . Det har alltså skett förbättringar i jämställdheten. Det kanske vore klädsamt att påpeka att det är under alliansregeringen som jämställdheten har ökat medan den stod och stampade . Samma sak gäller arbetskraftsdeltagandet. Det sjönk under de socialdemokratiska åren och har ökat. Det är samma sak när det gäller andelen som arbetar heltid. Den sjönk 20022006, och den har ökat. Vad beror det på att jämställdheten har förbättrats? Jo, det beror på att jämställdhet handlar i oerhört stor utsträckning om att delta på arbetsmarknaden. Det handlar om att det ska löna sig att arbeta och vara på arbetsmarknaden. Det är då vi får kvinnor i arbetslivet, och det är då vi ser att jämställdheten ökar. Detta gäller i synnerhet för kvinnor med lite lägre inkomster. Det är alltså särskilt dem som jobbskatteavdraget har riktat sig till, där de stora skattesänkningarna ligger och där marginalskatten har sjunkit. Då blir det fler som söker arbete, det blir fler som går in från halvtid till heltid och det blir fler som arbetar. Den här interpellationen gäller jobbskatteavdraget. får vi veta att det har varit en omfördelning, att det har ökat inkomstskillnaderna och att det är kvinnor som har fått betala. Jag har tre frågor till . Kommer att hålla detta anförande på den socialdemokratiska riksdagsgruppen så att hon kan korrigera när han säger att han vill behålla ett femte jobbskatteavdrag och de fyra första? Det finns en utmärkt möjlighet för att lägga fast sin hållning på den socialdemokratiska partikongressen. Kommer hon att hålla detta anförande där och upplysa om att den politik han talar om är en omfördelning, ökar inkomstskillnaderna och får betalas av kvinnorna? Har inte upplyst om de här förhållandena? Det verkar väldigt märkligt att vi i tidningarna ser att accepterar inte bara de fyra första utan också det femte jobbskatteavdraget. Jag företräder ett parti som vill gå vidare. Kan vi få ett besked från och : Ska de sjätte, sjunde och åttonde stegen sedan också godkännas? Kan vi då få veta det , eller ska vi få veta det när de är genomförda? Och framför allt: Kommer att hålla sitt anförande på riksdagsgruppen och partikongressen så att hon kan se till att upplysa om att det han förordar är någonting som ökar inkomstskillnaderna och som får betalas av kvinnorna? 44 (S): Först till : Utbildningsnivån är högre bland kvinnor, och ändå tjänar de mindre. Självklart finns det saker som vi behöver ta reda på för att förbättra situationen. Men osakliga löneskillnader har bland annat lönekartläggningen hjälpt, och den har regeringen valt att ta bort. Vi har mycket att lära, absolut. Det är faktiskt så, , att lönegapet har minskat . Det har hänt under socialdemokratisk regering och under borgerlig regering. Den effekt som det hade i början, måste man ändå konstatera, under en regering med socialdemokratiskt styre som fick ta ansvar för en borgerlig regerings politik och rensa upp, var att kvinnorna fick betala. De får också betala . Jag tycker att det är lite magstarkt att använda det som argumentation. Finansministern nämner jobbskatteavdraget och säger att det har gynnat kvinnor. Och naturligtvis: Det har gynnat dem med lägre inkomster. Men i kronor och ören gynnar det mest dem som tjänar mer. Trots de reformer som nämner i sitt anförande har inkomstskillnaderna ökat på väldigt . Låt oss gå tillbaka och titta på det som tar upp. Vad är det som sänker trösklarna, kan man fråga sig. Det är det som pratar om: Vägen till ökade inkomster för kvinnor är självklart fler arbetade timmar. Vi delar den uppfattningen helt och fullt. Jag tror att det är väldigt viktigt att jobba med den frågan. Jag skulle kunna gå så långt som att säga att det inte bara är rätt sak att göra utan också är lönsamt för samhället att satsa på jämställdhet. Men vi delar kanske inte uppfattning om vägen dit. Det är kanske inte i första hand att höja lönen, även om det är en liten del att se till att lönen blir högre för kvinnor. Om man tittar tillbaka historiskt och funderar på vilka reformer det är som har hjälpt kvinnor ut på arbetsmarknaden, skulle jag vilja säga att den största och mest påverkande reformen i den frågan har handlat om att se till att det finns barnomsorg. Trots de reformer som nämner ökade inkomstskillnaderna. Av kvinnorna uppger att de jobbar ofrivillig deltid och mer på obetald arbetstid. Är det inte dags att börja ha kvinnors perspektiv när man fattar beslut om att förbättra villkoren för kvinnors arbetskraftsdeltagande? Jag tror att vi måste jobba med att förbättra arbetsvillkoren, och använda arbetsmiljöforskningen så att man kan ta vara på viktig kunskap och se till att kvinnor klarar av att jobba, blir sjuka mindre och kan vara på arbetsmarknaden i större utsträckning än vad de är . Det är också viktigt att jobba med lönekartläggning. Regeringen har minskat den reformen avsevärt. Vi vet att den fungerade för att minska de osakliga löneskillnaderna, som nämnde i sitt inlägg. Ett ytterligare viktigt steg på vägen är individualiserad föräldraförsäkring för att mäns och kvinnors uttag ska jämnas ut. Sedan är det viktigt att fortsätta att bygga ut barnomsorgen ytterligare och inte minst se till att heltid blir en rättighet. Det är några av de saker som jag tror är väldigt viktiga. Trots de reformer som vi har hört rada upp ökar inkomstskillnaderna. Då är frågan: Vad är man villig att göra när de inte har hjälpt? 45 (M): Det stämmer, , att kvinnor är bättre utbildade än män och att de får sämre lön när de kommer ut efter examen. Men det finns förklaringar till detta som är hoppingivande såtillvida att man kan göra någonting åt det. Kvinnor har en tendens att vara onödigt blygsamma när de löneförhandlar och ska ha sitt första jobb. Tittar vi bara på till exempel nyutexaminerade civilingenjörer ser vi att det diffar nästan mellan männen och kvinnorna när de är helt nya och färska. Kvinnor har en tendens att vara överutbildade för de jobb de söker. Det är klart att det påverkar lönen, såtillvida att de inte riktigt får valuta för alla de år de har tagit studielån. Det kan man diskutera. tenderar män att vara underutbildade och får ändå högre löner. Det kan man också diskutera. Jag är fullt medveten om detta. När vi talar om kvinnors löneförhandlingsteknik finns det mycket att göra. Där behövs det ingen lagstiftning. Vi kan alla inom politiken, i våra kvinnoförbund och i nätverk ta initiativ till att hjälpa kvinnor att bli bättre löneförhandlare. Jag skulle också behöva bli det, kan jag erkänna. När det gäller lönekartläggningen är jag den första att instämma i att det var dumt att ta bort den kartläggning som vi hade för att nu ha den . Jag tycker att det är mycket hoppfullt att vår nya jämställdhetsminister tydligt har deklarerat att hon är beredd att ändra på det, så där kan vi vara överens. Jag ska göra en sista liten inflikning till , och det gäller kvinnligt företagande. Vi ser nu att tack vare RUT-reformen startas fler företag av kvinnor. Sex av tio nya RUT-företag startas av kvinnor. Jag tycker att det är positivt. gillar inte RUT-företag. Min fråga är: I vilka branscher tycker att kvinnor ska få jobba som egna företagare? 46 (M): Det finns strukturella problem med arbetsmarknaden för kvinnor och män. Män arbetar i högre grad i branscher där lönerna är högre och det är möjligt att starta och driva egna företag. De kvinnliga branscherna är dessutom ofta offentliga branscher. I de av tradition manliga branscherna är det ofta en stor andel småföretagare, och det ses som en självklarhet att en duktig företagare också kan driva företag med vinst. Så ser det inte ut i de av tradition kvinnliga branscherna. Att tillverka och sälja förband, medicin eller sängar till ett vårdboende betraktas inte på samma sätt som att bedriva vård och omsorg. Ingen ska komma på tanken att en företagande sängtillverkare som levererar sängar av god kvalitet till ett vårdboende skulle vara en förslösare av skattemedel om företaget går med vinst. Läkemedelsindustrin har heller aldrig fått stå till svars för vinstuttag i företagen. Men om ett företag levererar bra vård och omsorg och går med vinst betraktas det av socialdemokratin som ett förslösande av skattemedel. Det är ett underligt synsätt. Så länge det bara är av tradition manliga branscher som får vara vinstdrivande, vilket är en nödvändighet för företagande, kommer också kvinnligt företagande att vara lägre än männens. Så ser det fortfarande ut. Antalet företagande kvinnor var 122 000, att jämföra med männens 293 000. Det är en värdering från socialdemokratin att det i branscher där kvinnor arbetar i högre grad än i dem där män arbetar är fult att driva vinstdrivande företag, trots att det skulle gå att skapa både bättre kvalitet och lägre priser i branscherna. Det är den värdering som gör att kvinnors ekonomi ligger efter männens. Det tar tid att förändra värderingar, men regeringen arbetar på, och det går definitivt åt rätt håll. 47 Finansminister (M): Jag vill gå in i debatten om vad som har hänt med kvinnors lön uttryckt som andel av männens lön. Den låg på när den socialdemokratiska regeringen tillträdde. Den låg kvar på när den socialdemokratiska regeringen slutade. har den alltså ökat. Det skedde ingen förbättring under de socialdemokratiska åren, utan jämställdheten stod stilla. Sedan är det naturligtvis riktigt som påpekats att jämställdheten försämrades , men det faktum att det sedan inte sker någon förbättring som visar en tendens till ökad jämställdhet under socialdemokratiskt regeringsinnehav är besvärande. Det är precis lika besvärande som att inkomstspridningsmåttet ökade , att förmögenhetskoncentrationen förstärktes och att utanförskapet växte. Allt detta har att göra med att man misslyckades med arbetslinjen, och det är där som skiljelinjen går. Det är inte vi som har uppfunnit jobbskatteavdraget. Det är en skatteidé som införde i just för att man genom sänkta skatter för dem som tjänade minst skulle få tillbaka kvinnor och andra till arbetsmarknaden. Man skulle uppmuntra människor som hade kommit in på arbetsmarknaden att gå från halvtid till längre deltider och heltid. Det var den idé som gjorde till hörnstenen av sin ekonomiska politik. Mot den bakgrunden är det en mycket relevant frågeställning. Om vi i tidningarna läser att tycker att det första jobbskatteavdraget är mycket bra, att det andra jobbskatteavdraget är väldigt bra, att det tredje jobbskatteavdraget är förträffligt, att det fjärde jobbskatteavdraget är välbehövligt och att det femte jobbskatteavdraget är viktigt att behålla, reser det frågan till med anledning av hennes interpellation: Har hon talat med sin partiledare? Varför håller hon sitt anförande i kammaren till mig? Det hade ju varit mer lämpligt för att förbereda ett tal till kongressen: Kära kongressdeltagare! Jag har ett viktigt budskap jag vill yrka bifall till min motion om att avskaffa jobbskatteavdraget. Det hade varit ett begripligt och fullt fungerande anförande utifrån utgångspunkter. Jag skulle välkomna det. Jag är övertygad att om Socialdemokraterna går emot jobbskatteavdraget förlorar de val. Vanliga människor som sätter sig i bilen och åker till jobbet har fått en månadslön extra . Det har aldrig inträffat tidigare att de har fått en så stor lättnad som detta innebär. Det är klart att de uppskattar det. Människor tycker om att ha en möjlighet att styra över sitt eget liv genom eget arbete. De tycker att det är en fördel om det finns pengar i plånboken. Under krisåren, när de disponibla inkomsterna i andra länder sjönk, kunde vi ha en konsumtionsbuffert som gjorde att jobben räddades här i . Det är klart att det var bra. Detta väcker en fråga i denna interpellationsdebatt: Varför ställs frågan till mig? Varför håller inte sitt anförande på den socialdemokratiska partikongressen? 48 (S): Visst förstår väl finansministern skillnaden mellan löneskillnader och inkomstskillnader? har vi pratat mycket om löneskillnader, men det är inkomstskillnader som interpellationsdebatten handlar om. Svaret från finansministern är alltså att det är rimligt att priset för den omfördelning som man har gjort ska betalas av kvinnorna, vilkas inkomst faktiskt har minskat. Inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor har ökat med den borgerliga regeringen. Hoppfullhet, sade och pratade om löneförhandlingsteknik. Det är väl typiskt för den här regeringen att man skjuter över ansvaret på individer när det egentligen handlar om strukturer? Trots att utvecklingen går bakåt känner jag faktiskt ett visst mått av hoppfullhet precis som , för jag hör att ministern säger att han vill att kvinnor ska ha ekonomisk frihet. Det är ändå något slags grund för resonemanget. Man kan dock bli lite nedslagen med tanke på resultatet, trots den goda viljan. Jag har stor respekt för människor som har höga ambitioner och som är villiga att ändra sig. När jämställdhetsministern backar från detta med problemen med lönekartläggningen och kan tänka sig att införa den igen kan man säga att det är hoppfullt. Mitt råd till är: Satsa på kvinnorna! Lyssna på oss, för det är inte bara rätt utan också väldigt lönsamt. Om något borde väl finansministern gå i spinn på grund av lönsamhet? Jag tror att det finns en mängd metoder för att sänka trösklarna på arbetsmarknaden för att kvinnor ska kunna fortsätta öka sin ekonomiska frihet. Frågan är bara hur länge vi ska behöva vänta. Ska vi börja , eller ska vi vänta till efter 2014, ? 49 Finansminister (M): Jämställdhetsdebatten är central. När vi talar om den svenska modellen talar vi om en samhällsmodell som bygger på att vi har små skillnader mellan människor och att vi har ett samhälle som är öppet för alla människor att skapa sin väg genom livet. Då är jämställdhet en av de mest centrala politiska frågeställningarna. Vi vet att svensk jämställdhet har byggt på arbetskraftsdeltagande. Det var genom att avskaffa sambeskattningen som vi sänkte marginaleffekterna kraftigt för kvinnor att delta på arbetsmarknaden. Det är genom skattereformen som har sänkt marginaleffekter som vi har gjort det mer lönsamt att arbeta. Det är genom jobbskatteavdraget vi särskilt har riktat oss till kvinnor för att det ska bli mer lönsamt att arbeta. På precis samma sätt som borttagandet av sambeskattningen sänkte tröskeleffekterna för kvinnor att vara på arbetsmarknaden har jobbskatteavdraget gjort det. Jag återkommer till de frågeställningar som jag har tagit upp här och inte fått några svar på. När får vi höra anförande på den socialdemokratiska partikongressen, där det hör hemma? När kan förklara alla brister i jobbskatteavdraget för , som uppenbarligen inte vågar gå till val på att avskaffa det? Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2012/13:319 om 3:12-reglerna 50 Finansminister (M): har frågat mig vilka initiativ jag har för avsikt att ta och vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta utifrån Esorapportens slutsatser. Esorapporten studerar den reform som trädde i kraft och som genomfördes av den socialdemokratiska regeringen. Rapporten antyder att inkomstomvandling kan vara ett problem men visar inte att 3:12-reglerna orsakar en inkomstomvandling. Författarna påpekar att beräkningen av skattebortfallet är mycket osäker. De redovisade beräkningarna förutsätter nämligen att gränsbeloppen kan utnyttjas, vilket i sin tur förutsätter att företaget går med vinst. Alla regelverk måste naturligtvis ses över kontinuerligt. Det är viktigt att 3:12-reglerna inte möjliggör kringgåenden och att de uppfattas som rättvisa och rimliga. vill jag framhålla att reglerna fyller en viktig funktion i att understödja innovationskraft och entreprenörskap. Det pågår ett arbete med att analysera 3:12-reglerna, och jag har inte för avsikt att föregripa resultatet av detta arbete. 51 (S): Jag får tacka för svaret. Anledningen till att jag ställt den här interpellationen är att det har skett en hel del ändringar i 3:12-reglerna men även i andra förutsättningar för bolagsbildning och bolag i vårt land. Alldeles uppenbart har det sammantaget gjort det alltmer lönsamt att omvandla löneinkomster till bolagsinkomster, att föra in löneinkomsterna i bolag och utnyttja de generösa skattereglerna. Som konstateras i Esorapporten är det framför allt högavlönade män som använder sig av denna möjlighet att inte betala det som är tänkt för en inkomst. Men låt mig först säga något, så att vi slipper prata om det.