prot · H00987 · 2013-04-09 00:00:00 — har avböjt att kommentera detta i SVT. Känns det inte som att det är något konstigt med den här affären? Det kanske är som ministern säger i sitt svar att man inte gav några direktiv. Det var kanske det som var utgångspunkten för passivitet vid det mötet, även om jag tvivlar på det. 156 Näringsminister (C): Varje borgenär som riskerar att förlora pengar i en konkurs måste kunna ha möten med olika parter för att diskutera situationen och analysera olika handlingsalternativ. Någonting annat är helt orimligt. För regeringen, som även har ansvar för näringslivsklimat, arbetsmarknad med mera, är behovet av kontakter naturligtvis ännu större. Det var Geely som begärde det aktuella mötet, och staten hade inget skäl att neka Geely detta möte. Tvärtom fanns det goda skäl för regeringen att lyssna på alla berörda parter för att skapa sig en bild över läget och eventuella handlingsalternativ i olika situationer. Som ägare till PV och därmed en del av det svenska fordonsklustret skulle också Geely beröras av en eventuell konkurs för . Beträffande interpellationens fråga, ifall statssekreterare inför mötet hade någon särskild instruktion från , är svaret nej. Eftersom jag var ansvarig för Saabfrågan skulle det i så fall ha varit jag som utfärdade eventuella instruktioner och i så fall till min statssekreterare. Inte heller från mig fanns någon sådan särskild instruktion inför mötet. Slutligen skulle jag vilja säga att som var i fokus var det oerhört tufft framför allt för de medarbetare som jobbade på . Det var en otroligt tråkig dag när gick i konkurs, inte minst för de familjer och medarbetare som drabbades av det. Jag kan dock konstatera att många av dem som arbetade på klenoden , som hade sin försörjning därifrån, nu har hittat annan sysselsättning, vilket jag är mycket glad för. Jag kan också konstatera att vi har ett nytt företag som tagit över stora delar av Saabs tidigare verksamhet, och jag önskar dem all lycka. 157 (S): Ja, det är sant att har gått i konkurs och att det eventuellt åter kommer att tillverkas Saabbilar i men drivna på annat än fossila bränslen. Det är jag väldigt glad över. Anledningen till att jag ställer den här interpellationen är att det på något sätt känns som att de intentioner och målsättningar som finns när det gäller fordonsindustrin i , alltså näringspolitiken, inte har den riktiga viljan. Jag kommer ihåg när , företrädare, skulle åka till och ta ledningen för i örat eftersom hon inte tyckte att de skötte sig bra. hade det varit en kamp för Saabs överlevnad i samband med diskussionerna om skulle tillverkas i eller i Rüsselsheim i . Då åkte dåvarande statsminister till och hade med sig ett paket. I det paketet ingick infrastruktursatsningar, utbildning, forskning med mera. Det visade sig att Saabfabriken var en av modernaste kompletta bilfabriker. Jag tycker att hanteringen av speglar näringspolitiken beträffande fordonsindustrin; det kanske gäller fler områden, men specifikt gäller det fordonsindustrin. Därför känns det lite konstigt när vi får så olika bilder jag tänker på den bild som gavs i . Jag tror på det som näringsministern säger, men det känns ändå lite konstigt med två så skilda verkligheter. Dessutom har vi den bild som Muller visar upp vad gäller hanteringen av den här frågan. Näringsministern säger att det fanns direktiv i samband med att man skulle diskutera om Geely skulle ta över . säger att också var med då, medan ministern nu säger att han inte var det. Hur kommer det sig att ni har så olika bilder av det mötet? Det skulle vara intressant att få veta. 158 Näringsminister (C): Som jag både skrivit och sagt tidigare fanns det inga instruktioner vid det aktuella mötet. var inte närvarande vid det aktuella mötet. I SVT:s Uppdrag gransknings intervju med min statssekreterare blev det en otydlighet om huruvida Lofalk medverkade vid mötet eller inte. Man kan konstatera att min statssekreterare i samband med inspelningen fick ett stort antal frågor om Lofalks närvaro och roll vid olika möten. Vid det aktuella mötet med Geely var dock varken ansvarig för frågan eller närvarande. Jag hoppas att mina svar i den här debatten och också tidigare svar till har klargjort sakläget. Det sakläget står jag fast vid. Jag skulle avslutningsvis vilja tala om vikten av aktion från regeringens sida under de år då var i ett krisläge. Vi gjorde mycket för att underlätta för att kunna fortsätta. Vi var aktiva när konkursen var ett faktum genom att tillsammans med regionen i stimulera näringslivsutveckling, omställning, utbildning för att hjälpa medarbetare att komma vidare efter det ödesdigra beslutet om konkurs. 159 (S): Ja, det stämmer att det gjordes insatser när tåget hade gått, om man säger så. Vi vet att det var jätteproblem. Arbetsförmedlingen var i början bakbunden och kunde inte agera på bred front när det gällde att underlätta för dem som fick lämna sina jobb på . Det är fortfarande mycket hög arbetslöshet i den kommun jag bor i, . Många av dem som jobbade på har delvis fått utbildning och andra insatser, men kringeffekterna när en sådan stor fabrik går i konkurs blir naturligtvis mycket stora. Men som sagt tror jag att jag kommer att få en del ytterligare svar på de frågor jag har när det gäller agerande och det ansvar som jag tycker att regeringen inte tog. Det var väldigt konstigt att statsminister inte kunde bemöda sig att åka till och möta arbetarna och tjänstemännen i staden. Men det känns på något sätt som att det finns en röd tråd här. Det senaste uttalandet från statsministern i var att industrierna i i princip snart är borta. Han sade också: Vi tycker att vi i ska ha mer låglönejobb. Som jag sade förut har vi bara ett varumärke. har gått back . Jag tror att det visar lite på vilken näringspolitik som bedrivs på . 160 Näringsminister (C): Interpellanten avslutade med att tala om en brist på näringspolitik och om att har gått med förlust . Det säger i så fall ett och annat även om tidigare regeringars förehavanden. Låt mig konstatera att fordonsindustrin i är en nyckelfaktor för svensk industri. Jag vill att ska fortsätta som en framstående tekniknation och industrination och ligga i framkant vad gäller både miljö- och säkerhetsmässiga aspekter när det gäller fordonsindustrin. Därför för jag samtal med fordonsbranschen. Jag för industrisamtal med , med både och arbetsgivarna, för att skapa goda förutsättningar för att bibehålla som tekniknation och industrination. Kompetensförsörjningen är givetvis väldigt viktig. Jag vet att Socialdemokraterna hellre hade velat ha en annan lösning för . Man ville att vi med skattepengar skulle bli företagsledare och köpa . Jag tycker inte att det hade varit en ansvarsfull väg. har vi en privat aktör som har tagit över fabriken. Vi kan också se att medarbetare som drabbats av tråkiga uppsägningar på det anrika har hittat annan sysselsättning. Det är jag väldigt glad för. Till syvende och sist handlar det om enskilda människors möjlighet till försörjning och arbete i den region där de bor och verkar. Jag kommer att fortsätta att stimulera innovations- och näringslivsutveckling i , givetvis också i , där fordonsindustrin har sitt hjärta. Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på interpellation 2012/13:337 om åtgärder för att fler företag ska växa 161 Näringsminister (C): har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att få fler företag att växa. Till att börja med vill jag betona att arbetet med att stärka näringslivsklimat och entreprenörskap står högt på regeringens agenda. Sedan Alliansen tillträdde 2006 har en rad olika insatser genomförts för att öka intresset för att starta och driva företag men också för att förbättra förutsättningarna för tillväxt och utveckling i befintliga företag. Regeringen har på olika sätt minskat kostnader och förbättrat villkoren för företagande och tillväxt bland annat genom sänkta företagsskatter och minskade administrativa kostnader. Reformer har också genomförts för att stärka efterfrågan och etablerings- och tillväxtmöjligheter för företag inom tjänstesektorn men också för att öppna upp möjligheter till företagande i sektorer där dessa tidigare varit begränsade. Regeringen verkar också för att förbättra finansieringsmöjligheterna för växande företag, bland annat genom det föreslagna investeraravdraget och förbättringar i systemet för marknadskompletterande finansiering till företag. Inom webbportalen har en guide för offentlig finansiering lanserats för att underlätta för företagare att hitta rätt aktör och tillgängliga stöd. Vidare arbetar flera av våra myndigheter med tillväxtfrämjande insatser. Ett av tre målområden för verksamhet är att främja företags tillväxt. Detta omfattar 15 olika program. Stöd till produktutveckling av varor och tjänster och stöd till kompetensutveckling för tillväxt i småföretag är ett par teman inom denna verksamhet. Även har ett flertal program och insatser som syftar till att främja innovation, affärsutveckling och tillväxt i företag. arbetar med finansiering och rådgivning till företag i olika utvecklingsfaser. De har flera produkter och erbjudanden anpassade för att stödja företag som vill växa. Bland annat finns expansionslån, företagscoachning, mentorskapsprogram, metodstöd för affärsutvecklingsprocesser samt en rad erbjudanden för utveckling i tidig fas, bland annat såddkapital och inkubation. Även om regeringen gör mycket , vilket jag hoppas har framgått av mitt svar, delar jag uppfattning att det är viktigt att fortsätta utveckla insatser för att stödja växande företag. Det är genom fler och växande företag som vi säkrar tillväxt, sysselsättning och välfärd. 162 (S): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Min rubrik för denna interpellation hade jag tänkt mig vara Behövs alla nya företag? Det var naturligtvis med en viss ironi jag skrev detta, men jag fick inte lämna in den så på kammarkansliet, utan de ändrade rubriken. Men det finns faktiskt en liten gnutta av sanning bakom det här. I väldigt stor utsträckning och jag ska inte säga att det inte skulle gälla oss socialdemokrater också har vi varit fokuserade på att få fler företag och att det ska startas nya företag. Möjligen är det på grund av det som vi inte har sett skogen för alla träd. Det är det som gör mig lite bekymrad. Man säger bland annat att man har gjort en del reformer, framför allt inom tjänstesektorn. Men om sanningen ska fram gäller det bara vissa delar av tjänstesektorn. Det har inte gjorts något generellt för tjänstesektorn. Och så pratar man om skatter. Det är möjligt att skatter kan lösa många problem, men inte alla. Det är uppenbart att alla dessa reformer när det gäller att sänka skatter på olika sätt för företagen inte har gjort att de klarat av att växa. Det är svårt att se de generella åtgärderna i regeringens politik. Det finns säkert bra projekt på , och . Jag var inne på och försökte leta efter sådana. Men tyvärr var det väldigt svårt att hitta dem, och det är väldigt svårt att veta vad man egentligen sysslar med. Man brukar prata om det gap som finns när det gäller riskkapital, den döda dalen på mellan 5 och 20 miljoner, som är så svåra att hitta. Regeringen lade 2010 fram en proposition som hette Företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning.Det var säkert bra. Men problemet var att man inte hade särskilt många skarpa förslag utan skulle återkomma. Då måste min fråga till statsrådet vara: När avser man att återkomma med alla dessa åtgärder som krävdes? Man hade egentligen bara ett enda skarpt förslag: större konkurrensutsättning av rådgivningsverksamheten. Detta kan vi ha olika uppfattningar om. Men det var det skarpa förslaget. I övrigt skulle man återkomma om formerna för detta. Jag tror att alla i den debatten också var överens om att de statliga insatserna för riskkapital var väldigt fragmentiserade. Det som har hänt efter det är knappast att man har återkommit med några förslag. Det som man har återkommit med är att man har fragmentiserat det ytterligare genom att man bildade bland annat Inlandsinnovation. Inget negativt om Inlandsinnovation, men problemet är att det återigen finns ytterligare ett ställe där företagen kan söka pengar, men inget samlat ställe där man kan se hur företagen verkligen ska kunna växa och vilken statens insats ska vara för att företagen ska växa. Detta bekymrar mig väldigt mycket. Min fråga till statsrådet är: När kommer vi att få se ett förslag som kan stärka företagen och få dem att växa med de statliga riskkapitalinsatserna? 163 Näringsminister (C): näringsliv behöver både fler företag och företag som växer. Därför är jag lite fundersam över vilken strategi som Socialdemokraterna har. får gärna utveckla den. När man tittar på Socialdemokraternas förslag kan man konstatera att ni har ett förslag som handlar om att skapa fler nya företag. Det är nyföretagargarantin på 50 miljoner, som ni pratar om. Det är märkligt att om tycker att det är oviktigt med fler nya företag, varför har man garantin som sin stora paroll och marknadsförde den under ? De 50 miljonerna till garantin är en tämligen låg summa. utlåningsverksamhet ligger på ungefär 2 miljarder. har en ram på 500 miljoner. Ert förslag rör 50 miljoner. Låt oss titta på frågan hur fler växande företag ska skapas. Jag delar åsikt. Vi behöver fler företag som vågar anställa fler, öka i omsättning och utöka sin verksamhet. Om vi tittar på Socialdemokraternas förslag handlar det om fördubblade arbetsgivaravgifter för unga. Hur skapar det växande företag? Det handlar om fördubblad restaurangmoms. Hur skapar det växande företag? Så kan jag hålla på. Det handlar om 8 miljarder i ökad bolagsskatt. Hur skapar det växande företag? Vi ville från regeringens sida göra något generellt för hela tjänstesektorn när vi kom till makten , men det satte EU stopp för. Därför valde vi att gå in i specifika områden i tjänstesektorn. Vi ska inte glömma det regeringen gör för den växande företagssektorn, nämligen innovationssatsningarna. Tillsammans med innovationsstrategin som vi presenterade lägger vi 2 miljarder på strategiska forskningsområden och innovationscheckar till små och medelstora företag för att de ska få möjlighet att expandera och utveckla produkter och tjänster. Vi lägger pengar på test- och demoverksamhet, för möjligheten att utveckla företag. Vi lägger också pengar på de forskningsinstitut som finns i landet som är riktade till små företag och deras möjlighet att växa. Det är oerhört viktigt att se till att nystartade företag har möjlighet att växa. Slutligen har vi frågan om det statliga riskkapitalet. Det är ungefär 17 miljarder i statligt riskkapital, fördelat på ett antal statliga aktörer. Vi gör nu en kraftig översyn av frågan. Det första var att vi slog samman och för att få en tydlig aktör i de tidiga skedena, för att slippa dödens dal, som tog upp. Det är väsentligt att skapa viktiga verksamhet för tidiga skeden runt om i och förlägga den på olika regionala kontor, så att fler delar av och fler företag ska få ta del av kunskaper och expertis. Vi sade i budgetpropositionen att vi kommer att återkomma i kommande vårproposition och budgetpropositioner med förslag om hur vi ska fortsätta att utveckla det statliga riskkapitalet. Det tänker regeringen göra. 164 (S): Det är alltid intressant att debattera med regeringen för man kommer alltid tillbaka till en och samma fråga, nämligen skatterna. Om man sänker eller justerar skatterna, om än så lite, ger det fantastiska resultat. Det är en enkel politik. Jag tror, fru talman, att politik är mer komplicerat än att man kan tillämpa en åtgärd för allt. Jag är övertygad om att rätt hanterat kan både skattesänkningar och skattehöjningar ge de signaler som till exempel näringslivet eller för all del andra sektorer behöver, men det kan inte vara svaret på alla de svåra frågorna. De företag vi talar om är inte de som kommer att låta bli att göra investeringar för att en skatt justeras. Här handlar det om företag som har idéer, vill satsa men hittar inte det riskkapital som behövs. Det är det stora bekymret för företagen. Det stora bekymret är inte om arbetsgivaravgiften höjs eller sänks. Jag förstår att statsrådet tycker att detta är komiskt, men det är inte den uppfattningen vi får när vi talar med företagen. Däremot tror jag mycket mer på att det är riktigt att de strategiska innovationsprogrammen är väldigt viktiga. Där tror jag att vi är överens med regeringen. Sedan har vi lite olika uppfattningar om hur de ska utformas. Demonstrationsbäddarna är väldigt viktiga. Det är säkert bra att man har slagit ihop och , men det hade varit mer intressant i det sammanhanget att se: Vad är det regeringen tänker göra med hela det statliga riskkapitalet? Det är 17 miljarder. Enligt de flesta bedömare är det förmodligen alldeles tillräckligt, kanske till och med i överkant. Men det behöver hanteras på ett bättre sätt så att företagen vet att de kan få del av det men framför allt vet hur de ska göra. är en utmärkt sajt. Den kan säkert utvecklas och göras bättre, men den fungerar utmärkt. Det vi efterlyser är fortfarande framför allt: Vad är det man kan göra när företagen har startat, varit i gång och vill växa? Det vi tycker att man ska göra där är framför allt att kunna satsa på exportrådgivning i betydligt större utsträckning än vad regeringen tycker. Vi tycker också att det är viktigt att man har en syn på just riskkapital för att kunna få pengar till sina företag i dödens dal. En annan sak som man skulle kunna komplettera med är att överlägga med finanssektorn: Hur ska vi kunna samarbeta kring dessa frågor så att vi får en gemensam syn? Det finns flera delar i det här. Det är dels de statliga riskkapitalinsatserna, dels finanssektorns kapitalinsatser. Det kan också vara affärsänglar och andra kapitalinsatser. Här behövs det en samordning, inte så som sker , att det i princip är stuprör som går bredvid varandra och inte har någonting med varandra att göra. Det här tycker vi är bekymmersamt, och det här vill vi göra någonting åt. 165 Näringsminister (C): säger att de företag som Socialdemokraterna lyssnar på inte vill ha sänkta arbetsgivaravgifter. Då undrar jag vilka företag de lyssnar på. Varje företagare jag har varit ute hos under mina som aktiv politiker för fram nästan samstämmiga uppgifter: Sänkta kostnader för att anställa, det vill säga sänkta arbetsgivaravgifter, är en viktig del. Den andra delen handlar om minskat regelkrångel, som många småföretagare lyfter upp. Därför är det märkligt att Socialdemokraterna kräver att regeringen så snabbt som möjligt ska återkomma med månadsuppgiftslämning. Vilka småföretagare har de lyssnat på där? Det tredje som brukar lyftas fram när man pratar med småföretagare är kapitalförsörjning, precis det som pratar om. Det är därför regeringen har lagt fram förslaget om ett investeraravdrag, ett riskkapitalavdrag. Man ska kunna satsa 1,3 miljoner i grannens, Oppfinnar-Jockes eller barnbarnets affärsidé och kunna dra av i deklarationen, detta för att stimulera fler affärsänglar eller fler människor att satsa på goda idéer. Utöver den investeraravdragsstimulansen vill vi att det statliga riskkapitalet ska främja också banksektorn. Jag kan ta exemplet . har utlåning medfört att banker och andra finansiärer lånat ut ytterligare 5 miljarder till företag. egen utlåning var på 2,11 miljarder . hade banker och andra finansiärer en utlåning på 5 miljarder till företag. Detta innebär att för varje krona som det statliga lånar ut får företagen låna ytterligare från banker eller andra kreditgivare. Där kan staten spela en viktig roll. Anledningen till att vi gör översynen av det statliga riskkapitalet är att vi vill att det ska arbeta mer effektivt. Vi vill också att det ska arbeta i tidigare skeden och marknadskomplettera. Det är själva syftet med den större översyn som regeringen nu gör av det statliga riskkapitalet. 166 (S): Det jag sade var inte att jag inte är övertygad om att de flesta företag vill ha en sänkt arbetsgivaravgift det är jag helt övertygad om. Men det är inte det som är den känsliga delen för de företag som vill satsa och växa. Däremot är det naturligtvis till nytta för små företag som ska anställa sin förste anställde. För dem är det mycket viktigare att man tänker på detta. Här är frågan hur man ska kunna använda till exempel testbäddar. Innovationsstrategi är viktigt, och där tror jag att vi är överens. Den idé som Socialdemokraterna hade med var att skulle vara marknadskompletterande i den meningen att man skulle ha en aktiv roll i att diskutera med bankerna. Det är ju alldeles utmärkt! menar vi att man måste gå vidare med det, för har en roll där man inte kan gå in i företag med mer än 225 eller 250 anställda jag kommer inte ihåg vilken siffra som är rätt men större företag än så kan man inte gå in i. Det är viktigt att det finns kapital även för de företagen och att vi kan hjälpa till där när marknadsaktörerna inte fungerar. Vi i staten ska vara marknadskompletterande. Det är vi alla överens om i den här kammaren. Men i den del där marknaden inte fungerar måste faktiskt staten visa att vi kan komplettera. På vilket sätt kan vi få dem att höja detta från de 5 miljoner man pratar om man brukar säga från 5 till 20 miljoner. Där borde staten kunna spela en större roll tillsammans med innovationsstrategier, testbäddar och annat. Detta är en viktig sak som efterfrågas . 167 Näringsminister (C): , inga jobb. , ingen välfärd. Företagen och de som arbetar och betalar skatt i är förutsättningen för att vi ska kunna ha råd med infrastruktur, grundläggande trygghet, trygghetssystem och välfärdsverksamheter som skola, vård och omsorg. Därför är en god näringslivspolitik A och O för att samhället ska funka. Då handlar det både om kompetensförsörjning och om infrastruktur. Det handlar om sänkta kostnader och skatter på företagande, men det handlar också om regelförenkling. På alla dessa områden jobbar regeringen intensivt. En hel del har gjorts. En hel del återstår såklart också. Det är därför som vi vill fortsätta efter valet för att göra än mer företagsamt. Jag vill tacka för den här interpellationsdebatten om hur vi stärker företagsamheten i . Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Skrivelse 2012/13:139 om etableringsförberedande insatser för asylsökande EU-dokument KOM(2013) 147 Förslag till och rådets förordning om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation KOM(2013) 151 Förslag till och rådets direktiv om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för forskning, studier, elevutbyte, avlönad och oavlönad yrkesutbildning, volontärarbete och au pair-arbete [OMARBETNING] KOM(2013) 161 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken betänkande 2012/13:FiU27 Kungörelsetider vid likvidation betänkanden /13:CU11 Hyresrätt m.m. 2012/13:CU15 Försenad årsredovisning och bokföringsbrott samt några revisorsfrågor betänkande 2012/13:KrU3 Skrivelse 2012/13:52 om staten på spelmarknaden betänkanden /13:FöU4 Explosivämnen 2012/13:FöU5 Bedömningar av besparingar i Försvarsmaktens materielförsörjning och av arbetet med den nordiska stridsgruppen 2011 2012/13:FöU6 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet 26 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:366 Barn som far illa i HVB-hem av (S) till statsrådet (KD) 2012/13:367 Privata aktörer inom Arbetsförmedlingens område av (V) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:368 Högre utbildning i hela landet av (MP) till utbildningsminister (FP) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 27 § Anmälan om fråga för skriftligt svar Anmäldes att följande fråga för skriftligt svar framställts 2012/13:433 Kontantbetalningar av (S) till statsrådet (M) Frågan redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 28 § Kammaren åtskildes .