prot · H009124 · 2013-06-17 00:00:00 — Genom vårt elcertifikatssystem sker en ständigt ökande produktion av förnybart i det svenska elnätet, och så kommer det också att vara. Men jag upprepar att vi är här för att diskutera för målen . Det är klart att den skulle ha kunnat utreda hur EU:s 2030-mål ska kunna uppnås när det gäller de energipolitiska målen, men jag tror att kommissionen är det rätta stället för att utreda målen, så att man kan få tydliga riktlinjer som kan gälla i samtliga europeiska länder. Frågan om vad mina kolleger i har för åsikter tänker jag ta upp med dem när jag själv har blivit Europaparlamentariker. 40 (V) replik: Lycka till, kan jag säga till . Dess värre ska beslut fattas i . Det är väldigt svårt för oss andra att påverka , men när jag ändå har en moderat riksdagskvinna framför mig kan jag inte låta bli att skicka uppmaningen att se till att de moderata EU-parlamentarikerna följer den linje som jag tror att merparten i den här kammaren stöder, nämligen att det behövs en reform av EU:s utsläppshandelssystem. Rätten att släppa ut ett ton koldioxid måste kosta bra mycket mer än att ta en kaffe på stan. Det är så märkligt med resonemanget kring bindande mål för förnybar energi och energieffektivisering på EU-nivå. Varför ska man hålla på och utreda det? Själva formen finns ju redan. Vi har systemet på plats . Vi har bindande mål till 2020. Jag förstår inte varför man ska utreda om vi ska förlänga samma system till 2030. Jag kan verkligen hålla med om att det som behöver utredas och tittas närmare på är innehållet. Vad ska vi ha för slags mål för de olika medlemsländerna? Det är verkligen någonting som måste debatteras, utredas och så vidare. Men det som vi diskuterar är om vi ska förlänga det system vi redan har med bindande mål för energieffektivisering och förnybar energi. Jag förstår inte varför ni vill fördröja den processen ytterligare och liera er med länder som och . Det känns inte riktigt okej, tycker jag. 41 (M) replik: har varit politiker i mer än jag, och jag tror att han är medveten om att det inom politiken handlar om att hitta den möjliga vägen framåt. finns ett väldigt starkt motstånd mot bindande mål när det gäller förnybart. lyfter i grönboken fram att förutsättningarna ser betydligt annorlunda ut än de gjorde 20082009. Jag tycker att det är positivt att regeringen genom sitt ställningstagande visar att vi är medvetna om att förutsättningarna ser annorlunda ut. Jag hoppas att den väg som väljer att ta när man nu går in i nästa skede i förhandlingarna blir att försöka se vilka förutsättningar de olika länderna har. Jag har suttit med i en arbetsgrupp i BSPC där vi haft med medlemmar från samtliga , inklusive , och även . Jag har sett att det finns en stor vilja, men också en stor insikt om att vi måste ha med oss människorna i våra länder; just nu är de flesta människor mer oroliga för att de ska bli arbetslösa eller för att välfärden ska minska. Jag tror att det är väldigt viktigt att man nu väljer rätt verktyg, så att vi faktiskt kommer framåt när det gäller förnybart i nätet och ny förnybar elproduktion. Man ska inte gå in och säga: Så här ska det vara det ska vara bindande mål, och om inte ni följer det blir det bittert för era olika länder! Då, fru talman, är jag rädd att vi kommer att få ett bakslag som vi i denna kammare, vi i och det globala klimatet inte har råd med. Vi måste välja den möjliga vägen framåt i stället för att söka konfrontation. 42 (S) replik: Jag tackar för hennes anförande. Jag kan börja med att instämma i ett par saker som hon har upprepat . Diskussionen om grönboken handlar naturligtvis om EU:s klimat- och energipolitik. Min fundering blir ändå: Måste vi inte ha en svensk utgångspunkt, som baserar sig på de förutsättningar vi ser här i ? Det känns nödvändigt. Jag kan också känna stark sympati för det citat som hade från borgmästaren på . Det är naturligtvis så att man så långt som möjligt måste ha människor med sig. Men det finns vissa frågor som är oerhört angelägna och där politiken och politiker kanske måste gå före. har pekat på två omvärldsförändringar som ger andra förutsättningar än vid förra tillfället då EU behandlade detta. Man kan väl sammanfatta med att den ena förutsättningen är den globala finanskrisen och den andra att det har hänt en del på energiområdet, framför allt upptäckten av möjligheten att exploatera skiffergas och annat, som har ritat om både den geopolitiska och den prispolitiska kartan för energipolitiken. Då blir mina frågor till : Innebär finanskrisen och skiffergasexplosionen att vi ska ändra inställning till bekämpandet av de faror som klimatproblematiken lägger framför oss? Ska vi ge upp och säga att vi då får acceptera tre, fyra eller fem graders temperaturhöjning? 43 (M) replik: Jag tror att det framkom tydligt i mitt anförande att vi är här för att hjälpa kommissionen vidare i diskussionen om hur man kan ta fram mål och verktyg för att nå tvågradersmålet och målet om en minskning av utsläppen . Det är vi helt överens om i den här kammaren just . Det finns inget annat. har helt rätt i att skiffergasens uppkomst, både inom EU och i , har ändrat den energipolitiska bilden i . Ett jättestort problem just nu är att den billiga skiffergasen i gör att tjänar mer på att exportera kol till . Vi ser en väldigt stor ökning av andelen kol som används, kanske speciellt i , vilket är mycket anmärkningsvärt. Som jag sade i mitt anförande tror jag att motståndet mot bindande utsläppsmål, till exempel från sida, i väldigt stor utsträckning beror på att de inser att de nu kommer att få en ökning av CO2-utsläppen i sin energiproduktion och inom industrin. Detta är mycket olyckligt, men det förklarar en del av ståndpunkt när det gäller utsläppen. Jag skulle inte ens tänka tanken att ge upp på grund av finanskris eller billig skiffergas. Men det handlar om att man måste se hur verkligheten ser ut i just . Man måste sätta målen, men sedan måste man också fundera på vilka verktyg det är som leder framåt mot målen. Där tycker jag återigen att den ståndpunkt är bra, för den låser inte in sig. Den är öppen, men är tydlig med vilka mål som ska nås. 44 (S) replik: Jag tackar för att hon inte ger upp. Det gläder mig. Det vore förödande om finanskrisen och skiffergasdiskussionen skulle göra att vi ruckade på vår viljeinriktning. Jag vidhåller att vi bör ha en svensk utgångspunkt när vi går in i de diskussionerna. Sedan kanske vi även måste ta hänsyn till politiska realiteter. Jag ber om ursäkt om frågorna upprepas; min avslutande fråga kommer att handla om ungefär detsamma som en fråga från . Jag har full respekt för att vi måste överväga väldigt noga hur de här målen formuleras. Det försökte jag också få fram i mitt anförande. Jag tror att det är oerhört centralt, inte minst för att se till att vi klarar konkurrenskraft och andra frågor. Men vad är svårigheten med grundprincipen om bindande mål? När det gäller förnybar energi säger kommissionen i sin inledande analys att det faktum att målen för förnybar energi är bindande bevisligen starkt har bidragit till att man uppnår målen. Detta tror jag gäller på de flesta områden. Sedan gäller det att formulera målen på ett sådant sätt att de leder så rätt som möjligt. Under den här mandatperioden har vi ur ett svenskt perspektiv sett att det finns en oerhörd avoghet och rädsla från regeringens och Alliansens sida för bindande mål på energieffektiviseringens område. Jag är inte säker på att vi har den färdiga lösningen för tekniken på det området. Men jag är ganska övertygad om att samma sak gäller där. Vi behöver bindande mål även när det gäller energieffektivisering. Min fråga till blir: Vad blir problemet med att säga ja till bindande mål? Är det antingen-eller? 45 (M) replik: upprepar frågan, och då tänker jag upprepa svaret. Jag har samma ståndpunkt just nu och samma åsikter nu som jag hade . Jag vill börja med att upprepa det sade: Hur målen formuleras är viktigt. Det är oerhört viktigt hur målen formuleras och vilka verktyg man tar fram för att nå målen. Kommissionen säger i grönboken att situationen såg helt annorlunda ut 20082009. är vi i en situation där väldigt många länder är mer oroade för sin tillväxt och sin välfärd än de är för klimatutmaningarna. Vi i har ett lyxproblem. Vi har det väldigt bra i . Vi har, som sade i sitt anförande, redan förnybart i nätet. Vi är i ett guldläge. Därför motsätter jag mig när man ibland från oppositionens sida försöker att framställa det som att är sämst i klassen. har förnybart i nätet. , som ibland lyfts fram som ett fantastiskt exempel, har . Vi har från sida ingen orsak att inte ställa höga krav utifrån vår egen konkurrenskraft. Utifrån vår egen konkurrenskraft står vi väldigt starka. När vi ska formulera en gemensam energipolitik måste vi ta hänsyn till samtliga medlemsländer i EU som inte har samma guldläge som vi har . Man måste ta hänsyn till deras förutsättningar. Det är solidariskt att visa att vi ser att de har problem. Vi måste, som säger, vara varsamma med hur målen formuleras. Formulerar vi målen på fel sätt riskerar vi att få konflikt, och då nås de inte. 46 (FP): Vi delar regeringens uppfattning att ett klimat- och energiramverk behöver utarbetas och beslutas för att ge det europeiska näringslivet och andra aktörer i samhället vägledning om den klimat- och energipolitik som ska råda i EU bortom 2020. När det gäller frågan om ett mål för utsläpp av växthusgaser vill vi hänvisa till det miljö- och jordbruksutskottet anförde i sitt yttrande. Där framhålls, med instämmande i regeringens uppfattning, att EU bör besluta om ett ambitiöst bindande mål för hur mycket EU:s utsläpp av växthusgaser bör minska till 2030. Vi delar regeringens uppfattning att ett bindande klimatmål till 2030 ska inkludera internationella åtgärder. Satsningar på förnybar energi, kärnkraft och energieffektivisering kommer att vara viktiga för att uppnå målet om minskade utsläpp av växthusgaser även fortsättningsvis. Beträffande mål om förnybar energi delar vi regeringens uppfattning att de nuvarande EU-målen på detta område har bidragit till den snabba utvecklingen av förnybar energi inom unionen. Det säger sig självt. noterar vi också de för- och nackdelar med energipolitiska mål som kommissionen redogör för på ett ganska bra sätt i grönboken. Utskottet står därför bakom regeringens uppmaning till kommissionen att utreda för- och nackdelar med olika energipolitiska mål. Denna utredning måste genomföras innan principiell ställning tas för eller emot eventuella förslag om bindande mål när det gäller andelen förnybar energi och energieffektivisering. Här vill vi också understryka vikten av att kommissionen i den fördjupade analysen beaktar interaktionen såväl när det gäller synergier som eventuella motsatsförhållanden mellan klimat- och energipolitiska mål och styrmedel. Vidare måste kommissionen förhålla sig till de betydande omvärldsförändringar som på olika sätt kan komma att påverka och redan har påverkat förutsättningarna för måluppfyllnad eller effektiviteten hos de olika styrmedlen. Vi sluter upp bakom regeringens uppmaning till kommissionen att med utgångspunkt från den föreslagna utredningen fördjupa analysen, bland annat av redovisade policyalternativ inklusive kort- och långsiktiga samhällsekonomiska effekter. Parallellt med detta bör kommissionen påbörja utformningen av ett klimat- och energipolitiskt ramverk efter 2020 där kommissionens överväganden om klimat, förnybar energi, energieffektivisering, försörjningstrygghet och konkurrenskraft ingår. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 47 (MP) replik: som EU nu behandlar grönboken om nya klimat- och energimål pågår en diskussion om att tillåta statsstöd till kärnkraft. Kommissionen diskuterar nu ett förslag som gör att det kan bli tillåtet att ge statsstöd, det vill säga statliga subventioner, till byggnation av ny kärnkraft. Det är många som är oroliga för att de två frågorna hänger samman. Det tycks som att det finns ett samband i och med att de länder som diskuterar att bygga subventionerad kärnkraft, såsom , också är motståndare till ett bindande mål för förnybar energi. Jag utgår från att regeringens ståndpunkt att kärnkraften ska stå på egna ben också gäller principiellt på EU-nivå så att kärnkraft som byggs i andra länder också ska byggas utan statligt stöd. Är det så att regeringen ställer sig bakom de länder som inte vill ha bindande mål för förnybar energi för att inte försämra förutsättningarna för kärnkraft? 48 (FP) replik: Vi har inga subventioner till kärnkraften i . Så långt kan vi åtminstone vara överens. Vad gäller de andra frågorna får vi helt enkelt återkomma till det vi har sagt tidigare. Vi ser fram emot en fördjupad analys om vad som har fungerat, till vilka kostnader, och när, hur och varför. Det är ingenting som någon vare sig bör, kan eller ska föregripa i diskussionen. Vi får helt enkelt återkomma och se på den samlade analysen. Vad är det som har påverkat? Vad kan vi göra mer i ? Vad behöver vi göra på gemensam nivå i EU? Vilka verktyg, regler, mål, subventioner och annat bör förekomma i en mix som är både hållbar, effektiv och konkurrenskraftig för ? Något annat besked har jag inte att ge . 49 (MP) replik: Jag vill säga grattis till och , som jag tror är vinnaren av allianspartierna som har skrivit den svenska ståndpunkten. Den ställer sig inte bakom länder som vill ha mål för förnybar energi och energieffektivisering. Jag tror att är nöjd. Som jag har sagt är jag och inte riktigt lika nöjda utan hade velat se tydligare mål. säger att det behövs en fördjupad analys. Som har sagts i debatten går tåget . Det är nu som medlemsländerna gör sina inspel till om vad det ska ges för nya mål till 2030. Där har regeringen valt att inte ställa sig bakom de länder som vill ha bindande mål för förnybar energi. sade ingenting om frågan om statsstöd till kärnkraft i andra länder. Är öppet för att ska tillåta ekonomiska subventioner till kärnkraft som byggs i andra länder? 50 (FP) replik: Vi delar regeringens inställning att man avvaktar den analys som ska göras. Jag tror att det är en klok inställning. Man ställer frågan: Har det varit effektivt utformade stöd? Det gäller analysera mål bindande mål eller inte subventionsnivåer och vad som får stöd och inte innan man går vidare till nästa steg. Tar man inte reda på hur man har kommit dit man är , om det var en bra väg eller inte, vet man heller inte vilken väg som är bäst att gå framöver. Det hjälper inte om man går fort om man går fel. Det är en klok inställning att utreda detta och gå vidare efter det att man har gjort utredningarna och analyserna. Det ser jag verkligen fram emot. Det är ett spännande arbete som ligger framför oss. Jag tror att vi kommer att ha anledning att diskutera det . Jag har dock en reflexion. Jag gratulerar varken mig själv eller någon annan specifikt. Den har landat i ett klokt och ansvarsfullt ställningstagande. Det har alla partier bidragit till gemensamt. En sak som slår mig är att förhållandevis sällan kommer det faktum upp som nämner som ett av kriterierna för att man gör denna variant av grönbok just nu och ställer ett antal problematiserande frågor till medlemsländerna. Det är något som är djupt sympatiskt, och det sker på ett fint demokratiskt sätt. Men hoppar ofta över just det faktum att har genomlidit och fortfarande genomlider en av våra värsta finansiella kriser . Som redogjorde för får länder stora svårigheter med hur de ska förhålla sig till de olika sakerna. Man klarar kanske inte att göra allt lika fort och lika mycket. Det betyder någonting att finanskrisen har slagit undan benen för många nationella ekonomier där det inte bara är kris utan stor kris. Hela länder kan fortfarande riskera att falla. Det får man inte glömma. Man kan inte leva i en grön dimma, utan man ska vara här och på jorden och se till verkligheten. 51 (C): Jag kan åtminstone konstatera att det inte är något fel på energieffektiviseringen i kammaren. Man håller sig på tårna. ser vi återigen stora förändringar inom energiområdet. I vårt grannland har man bestämt sig för att fasa ut kärnkraften. I håller nya metoder för att utvinna fossilgas, skiffergas och skifferolja på att rita om energikartan. Och när energivärlden förändras påverkas vi alla. Så var det när kolkraften kom och lade grunden för industrialiseringen. Så var det när oljan kom och drev på utvecklingen under hela det . Och så är det , när vi står inför någonting som förmodligen kommer att bli minst lika omvälvande. Vi befinner oss mitt i steget till ett mer hållbart och mer smart energisystem ett energisystem byggt på förnybar energi. Sanningen är att om man räknar samman allt det som händer i världen och räknar samman all förnybar energiproduktion går vi mot en framtid där den förnybara energin kommer att vara världens näst största energikälla för elproduktion, och det redan om . Det är en fantastisk utveckling, och det är en förändring som påverkar världen. Faktum är att utvecklingen av den förnybara energin aldrig har varit så snabb och så stor som den är . har vi sett en så snabb utbyggnadstakt, och har vi sett ett så snabbt fall i kostnaderna för att bygga ut det förnybara. Och rapporteras, från allt fler håll i världen, att den förnybara energin är mer kostnadseffektiv än det fossila. Det förnybara är billigare att bygga än kärnkraften. Priset för småskalig och förnybar el ligger på samma nivå som marknadspriset på el, och det utan några stöd. Detta leder nu till att de mest kostnadseffektiva förnybara alternativen byggs ut i snabb takt. stod det förnybara för av världens elproduktion. Och även om merparten av all förnybar el är vattenkraft och biobränslen ser vi en fantastisk utveckling också för andra förnybara energislag. växte vindkraften i världen , och solelen ökade med . Men som så mycket av detta nödvändiga händer är det alldeles tydligt att det går alldeles för långsamt. Den bistra sanningen är ju att trots att världen borde veta bättre eldar vi med olja, kol och gas som aldrig . Och även om vi nu ser att det förnybara växer så det knakar är fortfarande av världens samlade energianvändning fossil. Det är allvarligt. Trots att miljöfrågorna har fått ett sådant genomslag är energianvändningen i världen lika koldioxidintensiv som . Så ser det ut fast klimatfrågan har diskuteras på otaliga toppmöten. Och så ser det ut trots att den förnybara energin har blivit alltmer konkurrenskraftig i pris. Om denna negativa trend håller i sig vet vi att hela vårt klimat kommer att förändras. Då kommer vi att landa farligt nära det som FN:s klimatpanel kallar för värsta-fall-scenarier. Det är en framtid med inte två utan kanske sex graders global temperaturökning. Det är en framtid där klimatförändringarna inte längre kommer att vara någonting som vi bara läser om i tidningen, utan där klimatfrågan kommer att vara något som vi i allra högsta grad upplever i vår egen vardag. Aldrig någonsin har vårt behov av att ställa om vårt energisystem till ett hållbart energisystem varit större än . Men det hoppfulla är att vi har haft så mycket av den kunskap vi behöver för att kunna göra detta. ligger regeringens synpunkter avseende på vårt bord. I grönboken ska de långsiktiga klimatmålen för EU finnas med, och kommer EU att komma med konkreta förslag. Då kommer att vara på tårna och sätta ned foten innan ett slutgiltigt beslut fattas i början på 2014. Regeringen skriver i sitt pm till kommissionen att EU bör besluta om ett ambitiöst bindande mål för hur mycket unionens utsläpp av växthusgaser bör minska till 2030. Regeringen anser också att 2030-målet bör sättas så att målet att minska utsläppen till 2050 kan uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt. Det stöder vi i utskottet. Det är viktigt av flera orsaker att EU sätter ambitiösa klimatmål. Vi måste ge energimarknaden långsiktiga spelregler. Vi behöver öka andelen förnybar energi och energieffektivisering och det som vi bibehåller konkurrenskraften för industri och företag. Det är också jätteviktigt att EU är tydligt med sin klimatambition inför de globala klimatförhandlingarna som äger rum i . är det land inom EU som har den högsta andelen förnybar energi och även den mest ambitiösa målsättningen till 2020. I en global jämförelse sticker ut med ett energisystem som har en hög andel förnybar energi och låga CO2-utsläpp. Många länder ser som en förebild. Det ska vi vara stolta över, men inte nöjda. Regeringens inriktning efter 2020 är en fortsatt successiv ökning av den förnybara elproduktionen. Till 2050 är som bekant visionen att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Till 2030 är prioriteringen att ska ha en fossilbränsleoberoende fordonsflotta. Förnybar energi kommer att behöva spela en stor roll för att uppnå båda dessa långsiktiga visioner. Vad gäller förnybar energi på EU-nivå konstaterar kommissionen att andelen förnybar energi måste fortsätta öka efter 2020 för att nå 2050-målet. visar analyserna att andelen förnybar energi riskerar att minska efter 2020. Då ska man också tänka på vad som händer på den globala energimarknaden med skiffergasens framfart i med sänkta globala kolpriser som följd. Det sorgliga med en sådan här typ av utveckling på energimarknaden är att klimatambitionerna minskar, och det kan i sin tur göra mer skada än nytta. Ekonomisk utveckling och miljöambitioner måste kunna gå hand i hand. Om vårt fossila beroende ökar kommer vi inte heller att klara tvågradersmålet, vilket i sin tur kan få katastrofala följder för världens befolkning. Regeringen har därför uppmanat kommissionen att presentera ett klimat- och energipolitiskt ramverk efter 2020 där förnybar energi ingår. Avslutningsvis, fru talman: här i måste driva på så att inte EU tappar fokus på klimatfrågan och låter den gå förlorad i kölvattnet av den ekonomiska krisen. Om vi ska klara världens klimat och om vi ska kunna ro ett nytt internationellt klimatavtal i hamn behöver världen ett EU med tydliga ambitioner och en vilja att gå framåt. Och det behövs års globala klimatförhandlingar i . I detta anförande instämde (C). 52 (V) replik: Jag delar i stort synen i beskrivning av den tvetydiga utveckling vi ser på energiområdet. Å ena sidan ser vi att det förnybara växer snabbt, å andra sidan ser vi att olja, kol och gas fortsätter att ha en stark ställning. Det är väl i ett sådant här läge som vi verkligen behöver bindande krav för förnybar energi och energieffektivisering. Vad kan vara bättre för det förnybara än att vi sätter upp bindande krav? Då sätter vi just de långsiktiga spelregler som branschen behöver. Som jag har sagt tidigare är det inte målen i sig som vi diskuterar här. Det förstår jag. Det är en ganska grannlaga uppgift att komma fram till exakt vilka målsättningar varje enskilt medlemsland ska ha. Men när spelar på samma planhalva som och , som inte är intresserade av bindande krav för förnybar energi, tycker jag att det är någonting som är fel när förhandlar på EU-nivå. Är det verkligen åsikt att inte ska driva bindande mål för förnybar energi och för energieffektivisering? Det skulle jag vilja veta. Sedan har jag en fråga till. tog upp skiffergasutvinning vid ett flertal tillfällen. Det är en mycket oroande utveckling som sker i , och håller den på att sprida sig till . Vad kunde vara bättre och tydligare än ett politiskt ledarskap i den här frågan där vi säger nej till skiffergasutvinning i eller åtminstone inför ett moratorium? Vill inte ha det? 53 (C) replik: har helt rätt. Vi behöver bindande krav för förnybar energi och energieffektivisering i EU. Det är bara formen för det som fattas, men jag är säker på att vi kommer att få till det. Kommissionen kommer att sätta ned foten och komma med förslag . Då är det också viktigt att vi är på tårna. Sedan frågade vad vill. Vi i är tydliga med att vi vill ha förnybart inom en generation. Där är också mål för förnybart mycket viktiga. Det är mitt svar på den frågan. När det gäller skiffergasutvinning vet jag också att man håller på med en utredning inom EU.