prot · H10934 · 2013-11-26 00:00:00 — De satsningar ni påstår har skett är inga satsningar, utan det är siffertricksande. Jag skulle vilja ha en regering som satsar på riktigt, inte en som gömmer sig bakom siffror. 69 Finansminister (M): Det är viktigt att vi för debatten om stabiliseringspolitiken utifrån en rimlig beskrivning av verkligheten. Vi börjar med långtidsarbetslösheten. Då är det så att tillsammans med och ytterligare något land har lägst långtidsarbetslöshet inom EU. När man bryter ned den och tittar på undergrupper som ungdomar har vi även på det området bland de lägsta ungdomsarbetslöshetsnivåerna jämfört med jämförbara länder. Det är också alldeles uppenbart att när det gäller sysselsättningen har vi i den privata sektorn haft en sysselsättningstillväxt som vi inte har upplevt i under . Vi har alltså sett att jobben verkligen kommer i den privata sektorn och att det är fler människor som får arbete där. ska det sägas att vi noterar att SCB rapporterade att vi har fler anställda i vård och omsorg än i någon annan sektor. Vi har alltså haft möjligheter att bygga ut även välfärden . SCB gör en poäng av att det är just inom vård och omsorg som vi nu har flest som arbetar i ekonomin. Det kan man ju tycka är positivt. När det gäller sysselsättningsgraden vet vi att den har ökat i alla grupper. Det som har hänt är att vi har en förskjutning i befolkningen. Det är fler som är äldre, och trots att sysselsättningsgraden har ökat spelar de större roll i de grupperna. Vad som är allra mest relevant är kanske ändå hur det har gått med reallönerna. Har människor under den värsta krisen sedan depressionen fått det bättre eller sämre? I väldigt många länder har de fått det rejält mycket sämre. Där har det varit stora inkomstförluster för grupper. I ett land i har vi haft en ordentlig, real disponibelinkomstökning , och det är . Där har ökningen varit när man inkluderar inflation, transfereringar och skatter, vilket är långt mer än genomsnittet och långt mer än andra länder. Varför är då det positivt? Genom att vi har hållit uppe inkomstökningarna för hushållen har vi inte haft den kraftiga ökning av fattigdomen som man till exempel har sett i länder som , och , där inkomsterna har fallit. Andelen barn som lever med låg materiell standard var när vi tog över. Det var bra jobbat av Socialdemokraterna att de hade fått det till . Det var bättre än genomsnittet för EU. Det var bättre än länder som och , där det ligger på . Men under våra år har vi väldigt konsekvent jobbat för att förbättra tryggheten för barnfamiljerna. är andelen barn som lever med låg materiell standard nere på . Det är en väldigt kraftig förbättring som vi gemensamt ska glädjas åt. Det innebär att det är färre barn som behöver växa upp med en oro för familjens ekonomi. Detta med ihållande stimulanser är faktiskt viktigt. I andra länder har man först stimulerat och sedan stramat åt. På det sättet gjorde man i till exempel och . Man tog i för mycket, så att man sladdade ned i diket, och sedan fick man vrida om ratten allt man kunde. Det gjorde också att människor inte kunde tro på den politiken. Det var därför man tappade förtroendet för sina regeringar. Det var därför man inte investerade och inte konsumerade. har kunnat gå i motsatt riktning. Vi har väsentligt högre nivå offentliga investeringar som andel av bnp än de flesta EU-länder. Låt mig ta exemplet , som ligger på halva andelen offentliga investeringar i förhållande till om man får tro . Det här innebär att vi har använt krisen till en historisk möjlighet att rusta upp den svenska infrastrukturen, som vi ju vet var eftersatt då alla pengar gick åt till att betala för växande utanförskap och stigande förtidspensioner. Det är klokt att vi har kunnat investera i mer realkapital som infrastruktur under krisen. Det är klokt att vi genom jobbskatteavdrag och arbetslinjen också under krisen har förstärkt vår produktionsförmåga. Det är det som långsiktigt bygger välstånd för landet. 70 (S): Återigen vill jag påpeka för att vi har blivit fler i det här landet. Vi är en halv miljon fler människor. Det är fler skolbarn, fler patienter, fler äldre och så vidare. Det behövs alltså fler som är anställda i kommuner och landsting. Det behövs också fler som är sysselsatta över huvud taget. Det läget har också infunnit sig, och det är ju bra att det är fler sysselsatta, men arbetslösheten har ändå inte sjunkit. Vi måste räkna alla. Vi kan inte tricksa bort detta. Ni kör ett ganska farligt spel eftersom ni ökar på orättvisorna. Ni satsar mest på dem som har det allra bäst. Om man delar in befolkningen i decilgrupper vet vi att den tiondel som har det allra bäst, oftast männen, har fått de flesta skattesänkningarna. De har alltså fått det bättre. Sedan kan stå och säga att de allra flesta har fått det bättre. Om man ser till ett genomsnitt är det kanske så, men det finns en tiondel av befolkningen som har fått det betydligt sämre än resten av befolkningen. De som är inlåsta i fas 3, de ungdomar som inte får hjälp av Arbetsförmedlingen och de ungdomar som inte får möjlighet att studera vidare känner inte igen sig i den glättade bild som här målar upp och skryter med. Han är nöjd med sakernas tillstånd och säger att det är bra i , att man har det allra bäst här och att regeringen har en bra politik. Vi skulle vilja hålla ihop landet betydligt bättre, och vi skulle vilja satsa och investera för framtiden i järnväg, i offentlig sektor och på fler lärare. Det tycker vi är en bra politik för framtiden. 71 Finansminister (M): Det här har varit en bra och viktig debatt som tydligt har belyst att regeringen med en pragmatisk ekonomisk politik har kunnat stötta tillväxten i under svåra tider. Vi har på ett väl avvägt sätt kunnat tillföra energi och upprätthålla en god ordning i offentliga finanser, vilket gör att , som nästan det enda landet i , kan gå in utan att behöva diskutera stora nedskärningar och skattehöjningar på det sätt som till och med våra grannländer och tvingas göra. Hur har vi då stöttat tillväxten? Jo, genom både tillväxtåtgärder och traditionell efterfrågepolitik. När man ser på statistiken över hur till exempel investeringar och konsumtion utvecklas framgår det väldigt tydligt att det inte är något annat land som har haft en starkare utveckling än . Vi har kraftigt kunnat öka investeringarna i hela samhällsekonomin under krisåren. Det är väldigt bra. Det betyder att jämfört med de andra europeiska länderna har vi byggt mer produktionskapacitet . De andra länderna har haft låga investeringar eller till och med fallande investeringar. Då går de ur krisen i ett svagare tillstånd. Vi har också kunnat stötta den inhemska konsumtionen, för vi vet att när det är en lång, omfattande och tung internationell lågkonjunktur påverkar det också ett litet och öppet land som . Då är det viktigt att vi stöttar konsumtionen, och det är därför vi har haft starkare konsumtionsutveckling än andra länder. Vi har kunnat prioritera att säkra full sysselsättning och god välfärd för alla. Det är detta vi också kan se i resultaten. säger att tillsammans med har minst problem med barnfattigdom, och vi hamnar i Social Progress Index som ett av de länder som har bäst social sammanhållning. säger att vi har de minsta inkomstskillnaderna när man justerar för välfärdstjänsterna. Det beror på att vi har byggt en samhällsmodell där vi förstärker arbetslinjen, uppmuntrar entreprenörskap och prioriterar kunskap och därför klarar att upprätthålla trygghet och god välfärd för alla. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2013/14:120 om omvänd bevisbörda vid omprövning av arbetsskada 72 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att gå vidare med förslaget om omvänd bevisbörda vid omprövningar av arbetsskador så att det ligger på att bevisa att det finns icke arbetsrelaterade orsaker till skadan för att den inte längre ska klassas som en arbetsskada. En arbetsskadelivränta beviljas antingen tills vidare eller, om det inte är styrkt att nedsättningen på grund av arbetsskada är varaktig, . har, som ett av många förslag, ansett att då en person som haft livränta ansöker för en ytterligare period med arbetsskadelivränta bör en annan bevisbörda gälla än då arbetsskadelivränta först beslutades. har lämnat sin slutrapport med ett antal förslag till den parlamentariska socialförsäkringsutredningen. Denna slutrapport ingår således i det underlag som den parlamentariska kommittén har att överväga. Först sedan denna kommitté lämnat sitt betänkande är jag beredd att ta ställning till vilka förändringar som jag anser bör göras i arbetsskadeförsäkringen. 73 (S): Det finns ett konkret exempel på hur detta kan slå så som regelverket ser ut . Exemplet är en levande människa som har råkat väldigt illa ut. När han var knäckte det plötsligt till i ryggen när han var på sin arbetsplats – han är betongarbetare. Han funderade inte så mycket på det, men han började få väldigt ont och kände att han tappade muskelstyrka, vilket påverkade honom på jobbet. Den kroniska smärtan var med honom . Efter att ha kämpat med smärtan blev han till slut tvungen att sjukskriva sig. Efter det fick han också en magnetröntgen gjord. Då visade det sig att han hade drabbats av diskbråck. Han fick denna skada klassad som en arbetsskada. kom besked från om att arbetsskadan skulle omprövas. Den utredning som då gjordes visade att han hade en skada på precis samma ställe som – det var den skada han fick klassad som arbetsskada. Det visade sig också att hans arbetsförmåga var kraftigt nedsatt till följd av den här skadan. Han hade bara 25 procents arbetsförmåga, vilket innebar att han på företaget där han jobbade bara utförde en begränsad andel av arbetsuppgifterna. Han kunde inte utföra alla arbetsuppgifter på grund av sin skada. Det var av arbetsuppgifterna han kunde göra. Andra på arbetsplatsen, som hade full arbetsförmåga, hade också högre löner. Men trots att skadan var på samma ställe och trots att arbetsförmågan var kraftigt nedsatt var beskedet från att detta inte längre var en arbetsskada. menade man att det var en degenerativ förändring av ryggraden till följd av ålder. Då var han inte ens fyllda. Men de menade detta, och därmed förlorade han sin livränta på . Livräntan fick han eftersom hans arbetsförmåga och hans förmåga att få inkomst var reducerad. Man kan få livränta till följd av en arbetsskada om man räknar med att man får en försämrad inkomst till exempel på grund av att man måste byta jobb eller bara kan utföra begränsade arbetsuppgifter. Han förlorade alltså de här . Eftersom han hade och fortfarande har lägre lön till följd av att han bara kan utföra begränsade arbetsuppgifter i företaget blir det mycket svårt för honom ekonomiskt att förlora de här . Påståendet från , att det skulle vara en åldersrelaterad förändring som ledde till den här skadan, motsägs från flera håll. Till exempel frågar professor , som är en av de ledande experterna på området: Hur kan man veta det? Hur kan man veta att det är på grund av ålder som han har fått den här skadan när han hade en arbetsskada på precis samma ställe? Även arbets- och miljömedicinska klinik ifrågasätter detta. Jag har förståelse för att ministern avvaktar arbetet, men det får inte dröja för . Denna fråga är alldeles för viktig för det. 74 Statsrådet (M): Låt mig först säga att jag helt håller med om att det här är en viktig fråga som rymmer ganska många komplicerade aspekter. Jag har också respekt för det enskilda fall som känner till och engagerar sig i. Jag tror att vet att varken hon eller jag, allra minst jag, kan försöka agera domare när det gäller vad som har hänt i ett enskilt fall. Det var det första jag ville säga. Det andra jag vill säga är att det finns ett antal bekymmer i dagens arbetsskadeförsäkring som är orsaken till att den parlamentariska kommittén, enligt direktiven, ska titta på den och göra överväganden. Jag ska bara nämna några som är rätt uppenbara. En sak gäller sjukdomsbegreppen. Olika länder har valt olika system för detta. En del har ganska distinkta listor som beskriver vilka sjukdomar och skador som kan komma i fråga. Andra har, som i den svenska varianten, en mer öppen prövning. Det upplevs, tror jag, rätt ofta som att det leder till ett mått av orättvisa och godtycklighet. Det är ett problem. Ett annat problem är att väsentligt fler män beviljas arbetsskadelivränta än kvinnor. Det kan finnas en del naturliga förklaringar som har med yrkestillhörigheten att göra. Men det kan också upplevas som att det är betydande jämställdhetsbrister i själva försäkringen. Det är också ett problem som man tittar på. Sedan finns det naturligtvis något som alltid har varit inbyggt i detta. Hur starka ska incitamenten för arbetsplatsen, arbetsgivaren och organisationen vara att förebygga arbetsskador? Att vi har lagstiftning är en sak, men det handlar också om att se till att det finns ett levande förebyggande arbete. I dagens försäkring är det ganska svaga sådana incitament, eftersom det inte påverkar avgiften. Det är en tredje sak jag vill säga, herr talman. Den parlamentariska kommittén ska komma tillbaka med förslag. Vi kan kanske i bästa fall dra nytta av deras analyser och andra analyser, till exempel från , och landa i väsentliga förändringar av denna över försäkring. Jag tror ändå att vi ska vara ödmjuka och inse att det alltid kommer att finnas olika meningar i enskilda avgöranden, där en enskild person anser att en skada är, ska klassas och erkännas som en arbetsskada men där försäkringen inte tycker att det är klarlagt. Jag vill bara säga det för att vi ska vara medvetna om att det kommer att uppstå sådana konflikter även fortsättningsvis. Inte ens det bästa regelverk och den bästa välvilja i världen kommer att undanta behovet av en sådan prövning, som ytterst kan fastställas av domstol. Utan att lägga sordin på stämningen vill jag säga att behovet av att pröva saker rättsligt och utrymmet att tycka olika kommer att finnas även i fortsättningen. 75 (S): Ja, så är det naturligtvis. Det kommer alltid att finnas delade meningar. Det här löses ju som en tvist där det ofta finns olika parter. Men jag tycker ändå att det finns särskilda skäl, just när det gäller omprövning av arbetsskador, att ändra reglerna. Först får man en skada klassad som arbetsskada. Beviskraven är väldigt högt ställda för att man ska få skadan klassad som arbetsskada. Det känns orimligt att det vid omprövningar i ett senare skede ska vara lika höga beviskrav. Om man fortfarande har en skada och fortfarande har nedsatt arbetsförmåga är sannolikheten att det är samma skada som man hade ganska hög. Har man fått skadan klassad som en arbetsskada en gång borde det krävas mycket för att det plötsligt ska kunna ändras. Det handlar om konsekvenser för den enskilde i form av till exempel livränta. Man förlorar inkomst som kan påverka ens ekonomi. Men det handlar också om upprättelse när man har drabbats av en arbetsskada. Man får då upprättelse i första skedet. Sedan förlorar man den i ett senare skede, då man helt plötsligt inte längre har en arbetsskada. Jag hoppas att man verkligen tittar specifikt på denna fråga framöver. Detta är bara ett exempel. Men det visar ändå på problem som kan uppstå. Just när det gäller fallet med har arbets- och miljömedicinska klinik tittat på hans arbetsplats och på exakt vilka arbetsuppgifter han utför och har utfört. De har undersökt de arbetsuppgifter som han har utfört . De har kommit fram till att de här arbetsuppgifterna innebär allvarliga skaderisker, det vill säga att det var helt rätt att klassa hans skada som han fick som en arbetsskada. Då hade han jobbat med de här farliga arbetsuppgifterna – . Sannolikheten att den skada som han nu har, , inte skulle vara kopplad till hans arbetsplats, arbetsmiljön och den tidigare skadan är väldigt låg. Därför kan jag verkligen förstå förtvivlan. Först fick han skadan klassad som arbetsskada, vilket är väldigt svårt. Sedan är det helt plötsligt inte längre en arbetsskada. Jag hoppas verkligen att den här frågan inte glöms bort. Jag tycker att det är väldigt positivt att kom med förslaget om omvänd bevisbörda. Det innebär att det inte blir den enskilde som har beviskraven på sig när man omprövar en arbetsskada utan att det blir . Vill då upphäva arbetsskadan eller inte längre räkna skadan som en arbetsskada måste bevisa att det är en icke arbetsrelaterad skada, till exempel att den är kopplad till ålder, alltså att skadan ändå skulle ha kommit med åldern. Jag tror att det skulle innebära enorma konsekvenser för den enskilde att slippa den här bevisbördan. Det är nästan omöjligt att bevisa att skadan inte har uppstått på grund av ålder. Även om det är extremt liten risk att det skulle vara så är det väldigt svårt när man har bevisbördan på sig. Jag hoppas att man går vidare med det konkreta förslaget, som är ett steg i rätt riktning. Det är helt riktigt att man behöver se över andra aspekter av arbetsskadeförsäkringen, inte minst jämställdhetsaspekter. Många kvinnor har svårt att få en skada klassad som arbetsskada från början. 76 Statsrådet (M): Jag håller med om att det är bra att en kommission som , som gör detta arbete i en frivillig icke-offentlig form, tar ett sådant initiativ, bidrar till diskussionen och visar att det finns flera intressenter, inte enbart vi i politiken, som känner ansvar och vill bidra. Det är bra. Det skulle vi behöva snarare mer av än mindre av. Att det dessutom råkar sammanfalla med en pågående stor parlamentarisk översyn av frågan gör saken bara än mer aktuell. Det är bra. Jag har inte direktiven framför mig just . Jag har inte läst dem precis , och därför är jag lite osäker på deras exakta formulering. Men jag minns att det är fråga om ett mycket brett uppdrag att se på hela arbetsskadeförsäkringen. Jag är inte säker på att just den problemställning som tar upp är exakt formulerad så, men jag tycker att det är väl värt att diskutera en sådan fråga. Hur tuffa ska beviskraven vara vid en andra prövning – det är inte en formell omprövning – efter utgången av en tidsbegränsad arbetsskadelivränta? Det är en rimlig fråga att ta ställning till. Den parlamentariska kommittén ska vara färdig . Vi behöver inte vänta alltför . 77 (S): Man kan få en arbetsskada klassad som antingen tidsbegränsad eller varaktig. Rättare sagt handlar det om den livränta som ges till följd av nedsatt arbetsförmåga på grund av arbetsskada. Den kan ges eller varaktigt. Problemet finns i de fall där livräntan ges tidsbegränsat. Det innebär inte per automatik att arbetsskadan försvinner efter den tidsperioden, utan den kan ju faktiskt finnas kvar. I det fall jag talade om – – finns det mycket som talar för att arbetsskadan är kvar. Det är låg sannolikhet för att den åldersmässiga förändringen skulle ske exakt på samma ställe där han tidigare fick en arbetsskada och att arbetsförmågan skulle fortsätta att vara nedsatt , precis som till följd av arbetsskadan. Det är ett problem. Om det går att komma till rätta med bevisbördan kan mycket lösas. Sedan vill jag säga allmänt något om arbetsskadeförsäkringen. Jag tror att det behöver göras konkreta förändringar i försäkringen för att förbättra villkoren, inte minst för kvinnor. En vanlig arbetsskada för män är att de faller ned från en byggnadsställning. Om de bryter benen i samband med fallet är det svårt att säga att skadan beror på något annat än att de har ramlat i jobbet. Kvinnors värk i axlar och rygg är ofta kopplat till jobbet, men det är i regel svårt att bevisa. Där behöver mer göras. Man måste också titta mer på arbetsmiljön. Det går att skapa incitament för att förebygga skador. Om risken för inspektion ökar tror jag att arbetsgivarna kommer att skärpa sig och också skaffa sig mer kunskap om hur de ska förebygga dåliga arbetsmiljöer. 78 Statsrådet (M): Jag konstaterar bara att det finns flera goda skäl till att utredningen arbetar med dessa frågor. Vi är många som är intresserade av slutsatserna. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellationerna 2013/14:27 och 117 om osäkerheten för tågtrafiken mellan och 79 Statsrådet (M): har frågat mig om jag kan garantera bansäkerheten för tågtrafiken på getingmidjan. har frågat mig hur nedskärningen i järnvägsunderhållet kan förbättra rälsen vid . Jag väljer att besvara interpellationerna i ett sammanhang. spårade, som bekant, ett godståg ur vid södra, vilket naturligtvis sätter denna debatt i nytt ljus. Låt oss börja med att konstatera att ingen har skadats i samband med urspårningen. För mig har alltid säkerhet högsta prioritet. När något inträffar som gör att tågen står stilla i , inte minst på getingmidjan, är det många resenärer som drabbas. Det är resenärer som jag träffar när jag står på , och jag hör dem berätta hur inställda och försenade tåg försvårar deras vardag. Det gäller inte minst om trafiken står still. Jag tog över ansvaret för infrastrukturpolitiken . Jag, och säkert många tågpendlare med mig, minns de stora problemen under just –2011. Tågen gick inte enligt tidtabell, och det var kallt – kallare än på mycket . Hela kollektivtrafiksystemet var påverkat. Då berättade många resenärer för mig att de hade fått nog av eländet. Min slutsats då var att om underhållet av banorna får vänta brister det till slut. Det brister för tågen, och det brister för resenärerna. Förseningar påverkar förtroendet, och jag vet att det finns många som inte litar på tågen och tycker att informationen är undermålig när någonting har gått snett. Självklart blir då frågan: Vad har jag gjort åt detta, och vad gör jag framåt? Eller som frågar: Är det säkert att åka tåg om underhållet av järnvägen är så eftersatt? Alliansregeringen genomför nu den största satsningen någonsin på järnvägsunderhållet i för att vinna tillbaka förtroendet för tågen. Även om mycket har blivit bättre finns stora utmaningar kvar. Förutom att vi satsar mer pengar på underhåll vill vi också bygga om, bygga ut och bygga ny järnväg. Först när det finns omledningsmöjligheter av tågtrafiken på fler spår kan stora genomgripande underhålls- och reinvesteringsinsatser genomföras. Därför är det så viktigt att färdigställs, både för ökad kapacitet för fler punktliga tåg och för att, som , tågtrafiken kan ledas om på andra spår om något händer. Den aktuella sträckan, getingmidjan, mellan och är extra känslig, dels för det stora antal tåg som passerar med många resenärer, dels för det dåliga skick den är i på grund av åratal av eftersatt underhåll. Intensiteten för att syna av denna sträcka har därför höjts jämfört med tidigare, och åtgärder sätts nu in så fort brister uppdagas. Jag vill också passa på att rätta . Alliansregeringen gör ingen neddragning av järnvägsunderhållet. Vi genomför nu i stället den största satsningen någonsin på järnvägsunderhållet i över för att vinna tillbaka förtroendet för tågen. Jämfört med 2006, då Socialdemokraterna med stöd av styrde , har underhållsanslaget fördubblats till dagens nivå. Det behov som har redovisat har regeringen mött genom att avsätta till järnvägsunderhåll –2025. Utöver anslagen disponerar även de intäkter som banavgifterna ger och som oavkortat går till att underhålla järnvägen. Detsamma gäller de effektiviseringsvinster som gör som också går tillbaka direkt till verksamheten. Tack vare denna ökning kommer också ett större planerat åtgärdsarbete att kunna utföras på sträckan mellan och södra. Detta arbete förutsätter dock att har tagits i bruk, för annars finns inga spår alls att tillgå . Att vidta åtgärderna innan färdigställts skulle innebära ett totalstopp av all trafik . Att åka tåg är ett av de säkraste transportsätten för en resenär. Det måste gälla även för dem som arbetar med exempelvis järnvägsunderhåll. Om man med säkerhet menar låg risk för olycka är järnvägen säker. Det ska den vara på alla järnvägssträckor, särskilt på de sträckor som berör och kan påverka många. 80 (MP): Jag tackar statsrådet för svaret på interpellationen. Jag kan inte låta bli att tänka tillbaka när vi skulle ha haft denna interpellationsdebatt.