prot · H00993 · 2013-04-17 00:00:00 — Det förtar dock inte vårt ansvar för svensk handel med andra länder eller vårt ansvar att vara en stark röst internationellt i handelspolitiska frågor. Den internationella handeln påverkar den globala fördelningen av resurser och länders olika förutsättningar att utvecklas. Jag menar att vi har mycket att bidra med från sida till en positiv utveckling i form av en genomtänkt handelspolitik. Utskottets majoritet påpekar i det handelspolitiska betänkandet att frihandeln kan vara en starkt värdeskapande kraft. Jag kan inte annat än hålla med men vill betona ordet kan. En handel där de handlande parterna har olika förutsättningar kan också vara förödande för ett lands utveckling. En positivt utvecklande fri handel förutsätter att inblandade parter har reella möjligheter att välja och att de är jämbördiga parter. är tillgången till resurser vad gäller demokratiska, ekonomiska, kunskapsmässiga och tekniska förutsättningar samt råvaror ojämnt fördelad över världen. En handel och en handelspolitik där man inte tar ansvar även för dem man handlar med utan enbart fokuserar på hur man själv ska kunna göra den bästa affären för egen del ger den som redan har övertaget än mer övertag och befäster och ökar klyftorna i världen. För mig och är det viktigt att handeln inte bara kan vara värdeskapande utan att den verkligen blir det och på ett sätt som minskar de globala orättvisorna. Jag vill se en handelspolitik och handelsavtal som minskar klyftorna inom och mellan länder och som bidrar till ökad jämställdhet och en hållbar utveckling. Jag vill se en handel som stärker respekten för mänskliga rättigheter och inte dränerar andra länder på resurser och ekosystemstjänster eller undergräver deras möjligheter att själva utvecklas på ett långsiktigt ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbart sätt. Där är vi inte . En sådan handel kommer inte av sig själv eller genom frivilliga ansvarstaganden hos de enskilda företagen. Det kräver politiskt engagemang och politiska beslut. beslutade i politisk enighet om en ny svensk utvecklingspolitik, PGU, politik för global utveckling, med målet att alla politikområden, inklusive handelspolitiken, ska främja mänskliga rättigheter och utgå från fattiga människors behov och perspektiv. Det är dags för PGU att bli tydlig i den svenska handelspolitiken och för röst att bli starkare och tydligare både i EU och på den globala arenan i dessa frågor. I det här betänkandet behandlas ett flertal motioner som pekar på brister i regleringen av den internationella handeln. Dessa motioner pekar också ut en färdriktning och innehåller konkreta förslag på hur handeln ska kunna bli ett redskap för en mer rättvis global utveckling. En förutsättning för att på ett bra sätt kunna diskutera handelsfrågor är att handeln och dess villkor blir transparent. WTO har sedan det grundades varit hårt kritiserat för sina demokratiska brister. måste verka för att WTO demokratiseras och att fattiga länder får en reell möjlighet att påverka utformningen av handelspolitiken. Av samma anledning är det viktigt att regeringen rapporterar till om utvecklingen inom den internationella handeln och ställningstaganden i frågor som rör WTO och andra internationella handelsfrågor. Klimatförändringarna och hotet mot den biologiska mångfalden är vår tids största utmaning. Internationella handelsfrågor måste därför alltid genomsyras av ett ekologiskt perspektiv. Även om internationella handelsavtal sällan uttryckligen tar upp frågor som rör miljön påverkar de indirekt möjligheterna att främja en god utveckling. hållning bör vara att agera i EU och WTO för att klimat- och miljöperspektiv alltid ska inkluderas i handelsavtal och att det skapas en mekanism för tvistlösning i frågor om handelsavtal och miljökonventioner. Handeln har också stor betydelse för utvecklingen av jämställdhet. Trots detta saknas en analys av hur olika avtal påverkar maktfördelningen mellan män och kvinnor. behöver därför verka för att alla förhandlingar om nya handelsavtal ska innehålla en analys av hur avtalen förhåller sig till konventionen om avskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor. EU har avskaffat många av sina handelshinder mot utvecklingsländerna. Regelverk på många andra områden fungerar dock i praktiken så att utvecklingsländernas möjligheter att få tillträde till EU:s inre marknad är begränsade. bör förstås verka för, och det är vi eniga om i , att EU avskaffar kvarvarande tullmurar, importrestriktioner och övriga handelshinder gentemot utvecklingsländerna. Det stora problemet för utvecklingsländerna är dock inte bristen på tillgång till EU:s inre marknad utan rika länders olika export- och jordbruksstöd, inte minst EU:s, som leder till dumpning av jordbruksprodukter och som slår ut småskalig och lokal produktion i fattiga länder. En rättvis handel måste ge de fattiga länderna fördelar och större handlingsutrymme att själva utforma sin handelspolitik. En av de enskilt viktigaste åtgärderna i EU för att minska fattigdomen är att EU avskaffar sitt exportstöd för jordbruksprodukter och stöd till inhemska jordbrukare. Jag vill nu gå tillbaka till de händelser som diskuterats i om företagens ansvar. i samband med handelspolitiska debatten i kammaren var fokus på vapenexport till , övervakningsutrustning till och korruption. Nya avslöjanden om tvivelaktiga affärer eller affärsmetoder kommer regelbundet. Det finns en tydligt uttryckt ambition från flertalet företag som agerar på internationella marknader att ta ansvar för miljö, mänskliga rättigheter och kampen mot korruption. Det har dock visat sig att svenska företag inte alltid tar med sig svenska värderingar utomlands. De frivilliga åtagandena räcker inte till. I en internationell konkurrens skulle det vara bra om alla spelare på den globala arenan hade en gemensam bindande regelbok att följa. har en uppgift att stärka de svenska företagens konkurrenskraft som vi ställer höga krav på engagemang för både miljö och mänskliga rättigheter. Som jag ser det ligger det i de svenska företagens intresse att den arbetar för att skapa ett gemensamt, bindande globalt regelverk så att de svenska företagen inte ska behöva sänka sina ambitioner till lägre krav och ambitioner när de är verksamma i andra länder. Jag vill att verkar för att FN:s vägledande principer, det så kallade , ska införas både i och i andra länder. export och investeringsfrämjande verksamhet har en viktig roll i att främja en rättvis handel och främja mänskliga rättigheter, utgå från fattiga människors behov och perspektiv liksom ansvar för klimat och miljö. Regeringen behöver vidta en översyn av hur vårt stöd till export och investeringar i gynnar detta och om Business , och Svensk Exportkredits verksamhet sker i överensstämmelse med den beslutade politiken för global utveckling. 78 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 2 och 5. Handelns historia är lika lång som mänsklighetens. Primitiva samhällen hade ofta specialiserat sig på någon sorts produktion som man handlade med. och kan nämnas som den begynnande internationella handeln över nationsgränser. I forntida högkulturer handlades det med prestigefyllda varor som användes av härskare för att markera sin status. fraktades varor mellan och Bysans. Hansan kom senare och blev betydelsefull för utbyte av varor kring . Betydelsen och omfattningen av handel har med seklerna förändrats i och med industrialiseringen, ökade transportmöjligheter, globalisering och multinationella företag. Vi ser en ökad global handel där stora intressen står på spel. Olika nationers bakgrund, geologiska och klimatmässiga förutsättningar, utvecklingsnivå och kulturella skillnader mellan länder komplicerar handeln. Behovet av gemensamma spelregler, lagar och globala avtal är av största vikt för att säkerställa en sund konkurrens gällande bland annat arbetsvillkor, miljö och kvalitet. Vi alla har ansvar, och det ska inte löna sig att bedriva handel med undermåliga avtal. Vi ser positivt på flera viktiga aspekter som jobbar för, till exempel ansvarsfullt företagande, socialt ansvar med mera. För oss självklara saker som mänskliga rättigheter, goda arbetsförhållanden, jämställdhet, miljöhänsyn och resurseffektivitet är något vi ska fortsätta att arbeta med. Frihandel är en viktig princip att slå vakt om. Multilaterala överenskommelser bidrar till ett rättvist, stabilt och förutsebart handelssystem. vill verka för en fri och öppen handel där de generella reglerna omfattar alla. Preferenssystemet inom handelspolitiken ska vara likvärdigt och baserat på objektiva kriterier. har en förhållandevis stor export, och vårt ansvarstagande ska inte missgynnas av mindre nogräknade partner som åsidosätter högt ställda spelregler. Här bör nämnas att vi vill utöka våra importkrav på djuretik och på animaliska produkter. Det finns anledning att även se över COO-reglerna för ursprungsmärkning. Gällande import av mat bör även tänka på att landet ska utöka självförsörjningsgraden. Ett verktyg för att åstadkomma detta kan vara kvoter och tariffer. Detta utesluter dock inte handel med livsmedel med andra länder. Vi anser även att subventioner, såsom exportbidrag, är skadliga för utvecklingsländernas självförsörjning och därmed bör avskaffas. vill medverka till en rättvis handel som integrerar de fattiga länderna, att de ska kunna sälja sina produkter, få skäligt betalt för det de säljer och kunna bygga upp sina samhällen utan bistånd. Integrering av de fattiga länderna i det internationella handelssystemet är viktig för att bekämpa fattigdom. Jämställdhet är för oss självklart även gällande handelsavtal. Vi vill medverka till avskaffande av all diskriminering av kvinnor. Riktlinjer för export och investeringsfrämjande åtgärder måste ständigt diskuteras. Idéer ska beaktas och provas för att inte ska förlora sin höga ställning bland exportnationer i den hårda konkurrensen. Vi ser ett behov av att vidareutveckla stödet till små och medelstora företag. Dessa företag har inte samma resurser som stora, globala företag att se avsättning för sina varor i andra länder och att hitta handelspartner där betalningen säkras. När man reser utomlands och råkar gå på sidan av de stora turistattraktionerna upptäcker man hur eftersatt hanteringen är av sopor, avloppssystem, retur av glas och papper samt hur andra värdefulla råvaror hanteras, för att inte tala om miljöfarligt skräp som ofta kan ligga mitt i bostadsområden där barn leker. I dessa avseenden är vi ett föregångsland, och vår industri har utvecklat tekniker som kan göra vår gemensamma miljö mycket bättre. Vi sverigedemokrater ser och hoppas på stora utvecklingsmöjligheter för export på detta område. I arbetet inom miljöteknikstrategin har ett tiotal aktörer fått 18 olika uppdrag som syftar till att främja export. Det uppskattas av oss. Allt som människor vill köpa och som har tillverkats i är intressant ur handelspolitisk synvinkel. Det kommer uppfinningar som vi inte ens kan föreställa oss och som kan bli föremål för handel. Våra ungdomar är upplysta och vana vid den senaste tekniken gällande it, underhållning och spelindustrin. Uppfinningsrikedomen blomstrar och har inga gränser. Kreativa näringar har stor betydelse för dagens ekonomiska utveckling. Vi ska självklart stödja all form av utveckling man vet aldrig vad som kommer att bli nästa exportframgång. 79 (V): Dagens debatt handlar om det handelspolitiska betänkande som bygger på motioner från allmänna motionstiden. Det kan tyckas som att handel är något naturligt, och det har det varit . Det är väldigt viktigt inte bara inom länderna utan även mellan länderna. Det kan skapa förutsättningar för utveckling och för demokratisering, och det är någonting som jag tror att vi samtliga här i kammaren strävar efter. I det sammanhanget brukar vi här i talarstolen prata mycket om vikten av frihandel och frihandelsprincipen och om att värna dem. Men en frihandel utan innehåll är inget annat än ett mål i sig, och det är någonting som är viktigt att diskutera: Är frihandel mål eller ett medel för att uppnå det vi så gärna pratar om i andra sammanhang, nämligen frihet, rättvisa och jämställdhet? Det är just den delen som har motionerat om och som en stor del av betänkandet bygger på. I motionen tar vi upp just förhållandena och diskussionerna inom , , efterlevnaden av FN:s millenniemål och graden av efterföljande av PGU, politik för global utveckling, som vi har antagit här i . Vi har i vår motion tagit upp en rad olika exempel där vi tycker att det finns anledning att kritisera den för passivitet och där vi i vissa delar tycker att regeringen skulle vara betydligt tuffare i förhandlingarna inom WTO, inom EU och i de bilaterala samtalen. Då finns det anledning att prata just om frihet och rättvisa, att handeln ska gagna de mål som vi slog fast här i 2003, nämligen politik för global utveckling. Samtliga politikområden ska genomsyras av det, även handelspolitiken. Då finns det också anledning att se: Vad har hänt under dessa år? När regeringen i den skrivelse som kom 2008 tittar på just politik för global utveckling och vad det har betytt säger man att det är oerhört viktigt att handelspolitiken också främjar fred, utveckling och jämställdhet runt om i världen. Det finns anledning att i detta sammanhang ta upp svenska vapenexportaffärer. Vapenexporten är undantagen från EU:s handelspolitik och hanteras på nationell nivå. Svenska staten via EKN, , ger svenska företag exportgarantier för affärer med andra företag och med andra länder. Problemet uppstår när företag gör affärer med andra länder, för då är det inte bara vanliga, affärsmässiga affärer, utan då handlar det om politik. Då blir det också intressant att se: Vad har hänt ? EKN har utlovat garantier för till svenska företag. En stor del handlar om exportgarantier för vapenexport, där en stor del går till utvecklingsländer. De största bidragsgivarna eller de största affärerna när det gäller vapenexporten är och två diktaturer och två tveksamheter. Min fråga till utskottets ledamöter är: Är detta rimligt? Om vi vill främja frihet och utveckling och stödja demokratiseringsprocessen, ska vi då också ge stöd till vapenexport med statliga garantier till och ? tycker att det är väldigt tveksamt, och vi tycker också att regeringen ska ha betydligt tuffare krav på EKN när det gäller efterlevnaden av PGU, alltså politik för global utveckling. En aspekt som ofta tas upp och som handelsministern har uttalat sig om är att frihandel och handel gagnar utveckling, jämställdhet, frihet och fred. Vi kan se rent historiskt hur vi har levat upp till de vackra orden. EKN har ett krav på på 2 ½ miljard, tror jag. På vilket sätt har de här affärerna gagnat frihet och utveckling för människorna i ? Det är tveksamt. På vilket sätt har vapenaffärerna med gagnat kvinnornas frigörelse där eller freden i området? De vapenaffärerna fick vår handelsminister alldeles en fråga om, enligt en av våra tidningar: Avsåg hon att stoppa dem, eller skulle de kunna fortsätta ytterligare trots de affärer som har uppdagats? Det svar hon gav var att hon inte hade någon anledning att ändra perspektiv eller inställning till affärerna mellan ett av våra större vapenföretag och , utan de kan fortgå. Vi lever alltså inte upp till de åtaganden vi slagit fast här i om en politik för global utveckling. Vi lever inte upp till FN:s millenniemål om halverad fattigdom och när det gäller fred och frihet. Där finns fredstanken med. Våra vapen, som svenska skattebetalare garanterar, går till krigförande länder. De går till länder som förtrycker folk. De går till länder där jämställdheten är satt på undantag. En enig riksdag borde faktiskt kunna säga att detta inte är rimligt. Jag yrkar bifall till reservation 4 och reservation 7, som behandlar just de här frågorna. Något annat som rör våra handelsåtaganden är EU:s förhållanden när det gäller framför allt jordbrukspolitiken. Här finns det en enig riksdag. Vi är väldigt överens om att EU:s jordbruksstöd ska avskaffas. Det är inte rimligt. Det slår väldigt hårt mot utvecklingsländerna. Ändå går i de pågående förhandlingarna med på fortsatta subventioner till jordbrukspolitiken. Vi gick senast med på förlängt stöd till EU:s sockerproduktion, trots att man har sagt att de subventionerna ska avskaffas. Vi lyckas inte speciellt väl i våra förhandlingar i EU. Det sätt som jordbrukspolitiken inom EU bedrivs på gör att vi subventionerar våra jordbruksprodukter och slår ut utvecklingsländernas egen jordbruksproduktion. Detta är ännu ett exempel på att vi inte lever upp till de konventioner och internationella överenskommelser som vi har tecknat. Då kan man säga att vi är ett litet, exportberoende land. Ja, det är sant att vi är det, men resonemangen i vår motion tar upp att regeringen måste vara betydligt tydligare och tuffare i de här förhandlingarna, framför allt gentemot de länder där det finns frågetecken och synpunkter på demokrati, på jämställdhetsarbete och på arbetstagarnas rättigheter. Där måste man vara mycket tuffare. Då räcker det inte att utskottets majoritet säger: Ja, vi tycker ungefär som ni, men vi fortsätter jobba ungefär som vi har gjort. 80 HANS (M): Det är som att slå in en öppen dörr när man säger att är ett exportberoende land. Det har vi redan hört ganska många kommentera. Fakta talar sitt tydliga språk. Låt oss lägga lite grund för det här påståendet. , , uppgick export till , alltså nästan . Det är bland de största belopp vi över huvud taget rör oss med i den ekonomiska diskussionen. Det motsvarar av bnp. Ända har haft överskott i utrikeshandeln. motsvarade exporten av bnp, att jämföra med , då siffran var uppe kring . arbetade 1,3 miljoner människor i exporterande företag. Många av dessa finns i företag där merparten av försäljningen fortfarande sker inom landet, men faktum är att närmare en kvarts miljon människor arbetar i företag som har merparten av sin försäljning i utlandet. Men även om exporten har blivit allt viktigare för oss har svensk export tappat marknadsandelar internationellt. andel av världsexporten har fallit från . Hur kan då det komma sig? Jo, det beror dels på ökad internationell konkurrens, dels på en varierande befolkningstillväxt i världen, framför allt i de delar av världen där inte har haft särskilt hög närvaro. Det här visar hur den internationella konkurrensen skärps som exporten i sig blir allt viktigare för vårt land. Därför är det viktigt att ligger i framkant där den kommande efterfrågan kan visa sig som mest attraktiv. I det handelsbetänkande vi debatterar sjunger de flesta partier frihandelns lov, om än i olika tonarter och kanske inte alltid i samma takt. I ambitionen att utveckla exporten dyker det också upp en del förslag som snarare förordar att införa begränsningar och inskränkningar när det gäller med vilka och med vad det ska få handlas. Att göra det bästa till det godas fiende kan motverka målen när man inte fullt ut litar på handeln som verktyg. Handel kan vara ett av de kraftfullaste redskapen för att också åstadkomma andra förändringar i omvärlden, som att sprida demokratiska värderingar och öppna för yttrandefrihet i länder där dessa än så länge är okända begrepp. Att handla är så gott som alltid bättre än dess motsats att begränsa eller bojkotta. Det finns dock andra hot mot den för del så viktiga exporten. Ett hot uttalas protektionism. Att stänga sitt lands gränser för att förhindra andra människor tillträde har slående likheter med att stänga sina gränser också för handel. Båda är utslag av ett mänskligt behov av att skydda sig mot ett upplevt hot, och båda är utslag av ett kortsiktigt sätt att resonera. Det är ett resonemang som inte bidrar till att öka länders välstånd utan snarare håller dem kvar i stagnation och isolering. Tyvärr är både främlingsfientlighet och protektionism vanliga reaktioner inför en orolig omvärld, vilket vi dess värre ser tecken på i den ekonomiska krisens . Om handel kan vara världens universella språk är protektionismen närmast att likna vid dess munkavle. Inte mycket blir sagt, och inga affärer blir gjorda. I ett exportberoende land som hotas den inhemska tillväxten om marknaderna sluts och etablerade handelspartner alltmer drar sig undan från yttre konkurrens. Det kan erbjuda omvärlden är inte enbart frukterna från de klassiska basnäringarna utan också i allt högre grad utvecklade tjänster och högteknologiska produkter. Varuexporten är dubbelt så stor som tjänsteexporten. Men exporten av tjänster växer allt snabbare. Om svenska företag ytterligare kan stärka sina positioner inom exempelvis miljöteknik och inte minst inom välfärdstjänster bidrar de inte bara till att utveckla vår egen tillväxt. De bidrar också till att sprida nyttiga lösningar på framtidens utmaningar och behov till fler länder. Ett tydligt exempel på detta är efterfrågan på förskoletjänster i , ett land som tar stora kliv framåt när det gäller utbyggnad av barnomsorg och förskola. Även välfärdstjänster måste ses som lika självklara handelsvaror som järnmalm och bilar. Den globala konkurrensens mekanismer är desamma, oavsett vad vi handlar med. De största utmaningarna ligger i att få med så många andra länder som möjligt på samma linje, mot protektionism och för ökad frihandel. Den för dagen aktuella tidigare brittiska premiärministern beskrev en genomliden handelssamtalsrunda med orden: Det är klart att handelssamtalen var tuffa, då var och en av oss har ett visst mått av protektionism. Och var och en som är beredd att tumma på den måste försäkra sig om att de andra gör likadant. Någon måste kasta första stenen, och, framför allt, någon måste avstå från att kasta stenen tillbaka. Det måste mycket riktigt ske ett brett arbete internationellt för att så många som möjligt ska våga gå i en mer öppen riktning. handelspolitik är som sagt till stor del integrerad med Europeiska unionens. Där har en viktig röst när det gäller att driva på EU i en mer liberal och en än mer frihandelsvänlig riktning, bort från tullar och begränsningar till förmån för ökad öppenhet och transparens, i en riktning där handel bygger på ansvar och respekt för mjuka värden, som mänskliga rättigheter, demokrati och uthålligt resursutnyttjande, även i de lägen där det kanske inte är som allra mest bekvämt. EU, och inte minst enskilda företag spelar alla en viktig roll för att främja goda normer inom världshandeln. Även om svensk handelspolitik är starkt sammankopplad med EU är det vårt självklara ansvar att sörja för vår egen internationella konkurrenskraft. Regeringen har en exportvision. Den innehåller 40 åtgärder som bland annat har fokus på global frihandel, betonar insatser på strategiska marknader, verkar för en öppnare EU-marknad, ska främja en tydligare Sverigebild och också ta vara på exportresurser hemmavid. Ett av de viktiga redskapen för att infria målen är det nya Business . Business är en logisk utveckling av det gamla och Invest , som samlar kunskaper under en och samma hatt, kunskaper som var skilda åt. kan man lära av och tillsammans med varandra. Exportvisionen, eller 40 nyanser av export, som någon sade, tar ett ambitiöst grepp. Man kommer i en del fall att infria målen. I andra fall kommer det att vara svårare att nå dem. Och i ytterligare fall kommer man nog att överträffa målen. Det är ungefär som livet i mångt och mycket är, även utanför politiken och handeln. Den internationella handeln är ur många perspektiv viktig. Den kan som sagt vara ett kraftfullt redskap för att sprida demokratiska värderingar. Den kan öppna för marknadsekonomi som bygger på yttrandefrihet och ömsesidig respekt. En ansvarsfull och medveten handel kan för miljontals människor vara nyckeln till marknadsdemokrati. Där kan spela en viktig roll. Med det önskar jag yrka bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde , , och (alla M). 81 (V) replik: Jag kan väl säga att mycket av det som du tog upp i ditt anförande var av mer allmänt hållen karaktär, som jag kan stå bakom, givetvis.