prot · H00964 · 2013-02-13 00:00:00 — Den ryska upprustningen och landets auktoritära utveckling är ett faktum. Det från flera håll ökade intresset för och kan noteras. får en allt starkare roll på världsarenan. ökade intresse för och kan noteras. Situationen i och är något som vi måste ta hänsyn till. Oron i med krig i är ett faktum. Den olösta palestinska frågan och kärnvapenproblematiken i är några exempel på det övergripande planet som visar den komplexitet och den svårighetsgrad som gäller för det som Försvarsberedningen nu har att dra slutsatser kring. I vårt närområde är det enkelt att notera den ryska upprustningen. Den är entydig och tydlig. Det handlar om en medveten strävan från den ryska statsledningen att skapa armé, marin och flygstridkrafter som garanterar en respektingivande militär kapacitet. Om så lyckas till en del med sina ambitioner om att modernisera sin materiel till är det en avsevärd förbättring som sker. Vi kommer att i tidsintervallet 20202030 att få se en betydligt starkare rysk försvarsmakt. Tillsammans med kärnvapeninnehavet ska detta upprätthålla stormaktsstatus och ge möjlighet till att i framför allt det nära utlandet, det vill säga de forna , värna ryska intressen. Vi kan också se det ökade ryska intresset för kommersiella olje- och gastransporter i . Vi kan konstatera att vi har en gasledning i ekonomisk zon utanför . När då statsministern talar om att det inte finns något hot mot från rysk sida har han naturligtvis rätt. Men det finns också en massa händelser och en utveckling som vi måste ta hänsyn till och förhålla oss till. Det är däremot ingen debattör som är seriös som pratat om hot. Men när militär kapacitet ökar i omvärlden måste man förhålla sig till detta. Beslutet i riksdag om att uppgradera JAS Gripen var ett sådant beslut, där vi förhåller oss till bland annat upprustningen av det ryska flygvapnet. Det är alltså en lite för grund analys statsministern gör här. Försvaret måste kunna upprätthålla balansen i förhållande till omvärlden. Om det inte sker på ett trovärdigt sätt, ensam som nation eller tillsammans med andra, ökar risken för att olika typer av problem kan uppstå. Det här måste Försvarsberedningen ha med sig som en insikt i sitt arbete. Jag tycker att det är intressant att notera den genomtänkthet som finns i när det gäller deras strategi för landets nordliga delar och . En allt större del av försvar har inriktats på dessa områden, och man lägger ned mycket arbete på att skapa nödvändig balans i förhållande till den militära aktivitet som sker på . Även från dansk sida görs markeringar där man inrättar ett arktiskt kommando i Nuuk på , detta även om både och aktivt strävar efter både samarbete och vänskapliga förbindelser med alla länder och alla aktörer i regionen. Man jobbar alltså med både mjuk och hård säkerhet. Detta är en insikt som vi bör ha när vi tar ställning till hur vi ska se . Att utveckla det nordiska samarbetet måste vara en framgångsväg. Det måste noteras i Försvarsberedningen som en väg . En djupare samverkan i den del av världen som vi lever i kan bidra till mer av långsiktig stabilitet i vår del av . Det här måste ske med respekt för att och är militärt alliansfria och att , och tillhör Nato. Vi kan också notera att i en allt högre grad visar intresse för och . Men det är inte detsamma som att den transatlantiska länken med tunnas ut. Den kommer att finnas kvar, men i en föränderlig värld måste det ske ett nytänkande där vi försöker starkt utveckla det nordiska samarbetet. Det är ett sätt att ta ansvar för vårt närområde. 101 (S): var jag i Kosovo i egenskap av rapportör för . söder om huvudstaden finns det både albanskkosovanska byar och små orter och serbiska sådana. På något ställe hade man också faktiskt en blandad by. Där fanns en skola, och den skulle jag åka ut och titta på. I skolans ena ände var det en ingång och klassrum. Där gick och lekte de kosovanska, albansktalande barnen. På den andra sidan skolhuset var det en annan ingång. Där var de serbisktalande barnen. De lekte inte mycket med varandra; det förstod jag. Men det var ändå ett framsteg. Frågan om utbildning är viktig och att ha en gemensam läroplan vore någonting! Men så är det inte . Man har olika läroplaner, och läroböckerna är inte desamma på de två språken. Det finns mycket att göra för forskare, historiker och kulturvetare för att åstadkomma någonting av en gemensam historiesyn mellan och och på hela den historiska utvecklingen på . Förhållandena i dagens Kosovo är ganska dystra. Det är kanske det fattigaste landet i hela . Det är ingen riktig ekonomi. Laglöshet i den meningen att lagen, domstolarna, inte är självständiga mot korruption är läget. Polisen har det blivit annorlunda med. Där har det varit mycket internationellt stöd. Det finns en konstitutionsdomstol som också har gott rykte. Och det finns mer att göra när det gäller mediernas verkliga autonomi i förhållande till den politiska makten. Trafficking har man trott var kvinnor från framför allt andra delar av som länkades igenom Kosovo, men fattigdomen och eländet har visat att det är många kosovanska unga kvinnor också, och det är män som hamnar i slavartade förhållanden i . Situationen är verkligen mörk, men den har ändå visat sig kunna gå att förbättra genom bland annat det politiska systemet, förändringar i valsystem, förändringar i tillsynen av hur de allmänna valen går till och så vidare. Min uppgift har varit att försöka åstadkomma ett förhållningssätt från och därmed indirekt från alla våra nationella parlament och regeringar, eftersom vi är representerade där. Jag har valt, både i den rapport som jag presenterade i och i den som jag lämnade för sedan, att gå på det som kanske en gång hade som sitt slagord: Standards before status. Jag har inte satt frågan om motsättningarna mellan vilken status Kosovo har och vilken status bland annat norra har på dagordningen, utan jag har sagt att människor som lever här, mitt i , ska leva under sådana rättsstatliga, demokratiska, sociala och ekonomiska förhållanden som andra européer gör. Och jag måste säga att med den inriktningen har dörrarna faktiskt öppnats, inte bara i den här skolan utan på andra sätt när det gällt att komma i kontakt med parterna, fyllda som de är av nationella, ja nationalistiska föreställningar. Jag nådde en framgång den här gången, men jag vågar säga att det kanske berodde mest på EU-perspektivet. Både regeringen i , Kosovo, och den nya regeringen och presidenten i , , har ett starkt intresse av att bli medlemmar i . De inser att de inte kommer att bli medlemmar, varken den ena eller den andra eller båda, om de inte reder ut sina relationer så att inte EU på nytt ställs inför en sådan situation som fallet blev när skulle bli medlem och det visade sig att bara det grekisktalande blev medlem. Den dialog som finns under ledning av EU mellan de två statsledningarna är mycket lovande, och den genomförs faktiskt på marken . Jag tror också att det kommer att finnas ett utrymme för att göra mer i operativ verksamhet. Det behövs, därför att olyckan är den att alla internationella organisationer som är verksamma i Kosovo, utom den militära komponenten Kfor, successivt har drabbats av minskat förtroende. Jag ville redovisa detta för er , därför att detta är en viktig sak i . och vi i den svenska delegationen har spelat och kan spela en viktig roll för att länka Kosovos människor framåt i det europeiska samspelet. I detta anförande instämde (M). 102 (S): Vi har hört berättelser från världen och över hur vi ser på världen. Vi har också hört om organisationer som försöker göra någonting för att förändra och förbättra. Det är viktigt att vi gör det från sida. Mitt inlägg i den här dagens debatt handlar om , där jag är aktiv. När man säger här i får folk i regel för sig att det bara handlar om valövervakning, men det gör det faktiskt inte. Det handlar om så mycket mer. Det är 57 länder som är med i vår organisation. Vi träffas med jämna mellanrum, , i olika sessioner. Vi träffas , som vi gör , i . Vi har också ett sommarmöte, som kanske är det viktigaste av dem. Det håller på i . Sedan har vi ett höstmöte. ska vi diskustera + 40, som handlar om samarbete och säkerhet. Vi kommer på vintermötet att diskutera även hur vi ska göra med försvaret, vad som kommer att hända framöver och vad vi behöver göra . Frågor som också lyfts fram är skydd för nationella minoriteter, mänskliga rättigheter, demokrati, vapenkontroll och förstås ett säkerhetsbyggande över våra länder. Vi består också av tre kommittéer som jobbar kontinuerligt, där jag är ordförande i den första kommittén som behandlar politik och säkerhet. Vi har alltså vårt möte nu till veckan. Det finns två kommittéer till. Den andra arbetar med ekonomi och miljö, och mänskliga rättigheter är området för den tredje. De här frågorna kan man begära att få ordet i och ta upp de frågor som är viktiga. är också en annorlunda organisation jämfört med FN och Nato, kanske också jämfört med . Den är mycket mjukare, och den är rådgivande. Jag tror att det här är en bra organisation, ett komplement till de andra organisationerna, därför att här kan vi ha en annan typ av diskussion. Det blir som en droppe som kommer att urholka stenen. Vi har alltså möjligheten att föreslå ämnen för debatt. Och här sitter då deltagare från de 57 länderna och lyssnar och kan göra debattinlägg. Vartefter som vi pratar och vartefter åren går tycker jag ändå att vi har närmat oss varandra. Jag har varit med i den här organisationen , och det är lättare att prata nu än vad det har varit tidigare. Det finns absolut problem, det gör det, men vartefter hoppas jag att vi kommer att övervinna dem. Att samtala med människor från andra länder är oerhört viktigt. Det kanske är en av de funktioner som jag tycker bäst om, när man kan gå fram till någon från ett grannland eller ett land som ligger långt bort och fråga: Hur tänker ni om den här frågan? Hur tänker ni om nedrustning? Vad är era åsikter? Vad kan vi tillsammans bidra med? Jag har också varit med om att tillsammans med andra länder skriva förslag om sådana saker. Det tror jag är viktigt. Vi har också alla dessa pausmöten som vi blir bjudna till, när man går ut för att dricka lite kaffe eller någonting och det kommer någon och knuffar på en och säger: Du, jag vill prata med dig om det här. Och så hittar man en vän i ett annat land. Helt plötsligt kan man ha en mycket intressant diskussion som också gör att man kan hitta gemensamma lösningar. Det jag vill för räkning är att vi ökar aktiviteten här, att vi skriver många fler förslag så att vi kan lyfta fram de frågor som vi tycker är viktigast. Om det nu handlar om nedrustning eller mänskliga rättigheter är det de sakerna som vi ska lägga ut här. Det gäller förmodligen alla våra organisationer. Vi måste vara betydligt mer på och skriva betydligt fler förslag så att de frågor som tycker är nödvändigast är de frågor som ska finnas på agendan varje gång. Det är så vi kan urholka stenen och framför allt komma till en fred i världen, om det nu kommer att bli möjligt. 103 (S): Den utrikespolitiska debatten är en viktig del i tonläge och viljeyttring på den internationella arenan. har en mångårig och viktig tradition av att verka inom både FN och . Vårt engagemang i världssamfundet är mycket uppskattat internationellt och möts med en tydlig och ärlig respekt. Vi har haft ett antal filantroper och fredssträvande svenskar på olika minst sagt hedervärda uppdrag i under , i Röda Korset och i FN, för att bara nämna några. Dessa är förebilder som satte andra medmänniskors liv och värde högre än sitt eget. Den väg som stakades ut av våra hjältar är den väg som jag hoppas att fler av oss vågar ta på ett tydligt och vördnadsfullt sätt. Likaså hoppas jag att vi alla här debattörer, åhörare i kammaren, medier och alla som lyssnar på detta där hemma känner vördnad och respekt för de kvinnor och män, soldater och sjömän som befinner sig, har befunnit sig eller kommer att befinna sig i någon insats som vi i riksdag har beslutat att de ska verka i. Vi får heller inte glömma bort att det när vi beslutar oss för att delta i fredsbevarande eller fredsframtvingande insatser också innebär ett ansvar och ett ograverat förpliktigande att ta hand om våra soldater och sjömän när de kommer tillbaka från oroshärdarna. FN har en viktig och betydelsefull roll att fylla i en allt annat än lugn värld. kärnvapentest visar hur ett land kan sprida oro och öka spänningen inte bara bland sina grannländer utan i hela världen. Dessa sprängningar har med rätta kraftigt fördömts i . Många i omvärlden oroar sig över hur reaktion kommer att bli om tester och anspänningar fortsätter att öka. Avtalet om vapenstillestånd och den demilitariserade zonen mellan och övervakas av en svensk delegation. har med andra ord en viktig och aktiv roll i området, vilket borde vara en positiv fördel om vi aktivt diskuterar nukleär icke-spridning och rustningskontroll med länder i och . Vi bör även ha ett aktivt engagemang och intresse för utveckling. har tydligt markerat att deras intresse och militära närvaro i kommer att minska till förmån för ett ökat engagemang och en ökad närvaro i . Ett ökat svenskt engagemang skulle sannolikt gynna de demokratiska krafter som verkar i och i närheten av . Organisationen för säkerhet och samarbete i engagemang och arbete i frågor som rör icke-militära aspekter av säkerhet, antiterrorism, organiserad brottslighet, mänskliga rättigheter med mera kan inte nog understrykas. bör tydligt fortsätta att verka för att parlamentariska församlings status och roll stärks och respekteras. Valövervakningar är en viktig del i arbete. Detta ska inte underskattas på något sätt. Erfarenheterna från dessa är varierande, och rapporterna som sammanställs är till oerhört stor hjälp för alla länder som är inblandade på olika sätt, inte minst för ländernas befolkning dess invånare och väljare. Det är därför viktigt att vi håller på både rättigheten och skyldigheten att delta i valobservatörskap. Det finns tyvärr fortfarande alltför många länder runt om i världen där invånarna slåss för att få det vi i tar för givet: rätten att skriva och uttrycka sig fritt och att rösta i fria, demokratiska val. Det finns länder i världen där oppositionskandidater utmanar diktaturer med livet som insats och bokstavligt talat får slåss för att kunna få en rimlig chans att utrycka sin och folkets åsikt så att väljarna ska känna att det är lönt att gå till valurnorna. Många är de som har fängslats eller mist livet för denna grundläggande demokratiska rättighet. Vi får aldrig glömma dessa i ordets rätta bemärkelse hjältars kamp som de utkämpar , sekund och minut. Våra förtrycka systrar och bröder är nämligen demokratins hjältar och förkämpar, och de förtjänar både vårt stöd och vår respekt! 104 HANS (M) replik: Jag känner som en av de många kloka socialdemokrater som finns i försvars- respektive utrikesutskott. Mycket av det han har sagt håller jag med om och delar, som synen på och . Där kan vi möjligen med viss ödmjukhet se tillbaka på regeringar som i stundens hetta kanske inte var fullt lika klara som nu är när det gäller erkänsla till . Jag har en fråga. är officer, och han nämnde de mycket duktiga män och kvinnor som på olika sätt kämpar för i utländska operationer. Min fråga gäller en budgetteknisk sak som har varit uppe: Varför vill Socialdemokraterna flytta pengar från internationell verksamhet när det gäller försvarsbudgeten är det inte precis det vi skulle behöva för att stödja svenska män och kvinnor utomlands? 105 (S) replik: Det kan jag svara ganska enkelt och snabbt på: De pengar som har varit budgeterade har inte använts fullt ut, och vi tycker inte att det finns någon anledning att överbudgetera ett konto som inte har använts fullt ut. Vi har markerat att vår ambition på den internationella arenan är lika viktig och lika framåt som den har varit tidigare. Det finns dock ingen anledning att överbudgetera ett konto och lämna tillbaka pengarna. 106 HANS (M) replik: Jag tackar för det. har man om man har lyssnat ett antal timmar här inte kunnat undgå att höra att ett antal socialdemokrater har pläderat för olika former av aktiviteter. Å ena sidan pläderar man alltså för möjliga potentiella utgifter, och å andra sidan vill man göra denna typ av justering. Jag är dock nöjd med denna del av svaret. kanske bara skulle kunna ge en ytterligare detalj. Både han och jag kandiderade, i likhet med många andra här i kammaren, i valet . Om jag kommer ihåg rätt kandiderade på en rödgrön valplattform där man ville dra ned 2 miljarder på försvaret. Är inte det pengar som det nu i efterhand har visat sig vara rätt klokt att alliansregeringen har varit en garant för att vi har behållit, så att svenska män och kvinnor utomlands har kunnat ta del av dem? 107 (S) replik: Om menar den totala budgeten är det bara att konstatera att de förändringar som har gjorts av den borgerliga regeringen vad gäller personalförsörjningssystem och mycket annat också har inneburit en ökad kostnad. Då är det klart att vi också måste visa vårt ansvar, vilket vi gör i den socialdemokratiska gruppen, och ha den nivå som behövs. Det kommer dock att visa sig att vi förmodligen kommer att få se över det ytterligare, för kostnaderna har skenat med tanke på att man har stora avhopp från de grundläggande militära utbildningarna . Det är väldigt allvarligt. Jag är alltså rädd att detta ändå kommer att bli ett stort problem 2014 och 2015. Vi är dock ansvarsfulla och kan omvärdera vår ekonomiska politik vad gäller Försvarsmakten och försvarets budget, och det kommer vi att fortsätta med. 108 (FP): En utrikespolitisk debatt ger möjligheter att lyfta fram roll och ansvar för demokratisering, samverkan och utveckling samt fred och försoning, men också möjligheter att lyfta fram miljö- och klimatutmaningar vi står inför. Min åsikt är att röst är stark och viktig, och jag har stora förhoppningar att och utrikesministern ska göra sitt yttersta för att bistå i en ny fredsprocess mellan och . Jag tar ändå tillfället i akt här att betona värdet av svenska initiativ och insatser på miljö- och klimatområdet. Nagoyaöverenskommelsen att globalt skydda värdefulla områden var ett genombrott som håller på att implementeras. Det svenska ordförandeskapet i har levererat det första bindande avtalet, och förhoppningsvis kommer det andra avtalet i vår. Det har också bidragit till den första arktiska strategin. Överenskommelsen kring kortlivade gaser som Bildt nämnde har samlat ett stort antal länder, och gemensamma beslut i dessa frågor har en oerhört snabb och viktig positiv inverkan. hade jag möjlighet att delta vid ett möte i , där såväl den svenska som den bolivianska klimatförhandlaren fanns på plats. Det var helt uppenbart att gjort och gör skillnad och att spelat och spelar en stor roll genom brobygge, genom förtroendearbete. De av oss som minns tveksamma insatser vid klimattoppmötet i kan nu inspireras av en betydligt mer insiktsfull attityd, vilket inte minst märktes då man antagit en ny lag, Moder jords rättighetslag, en uppföljning av en klimatprotokollsanteckning som gav sitt stöd till. Moder jords rättighetslag kan för oss tyckas som något filosofiskt, men hänsynen till naturen och ekosystemen är ändå fundamentala. Det är angeläget att fortsätter att intensifiera klimatarbetet inom EU och internationellt. Här finns utrymme för en skärpning till ett mål om en 30-procentig minskning av koldioxidutsläppen i EU till 2020, något som vi bör driva på än hårdare. Jag anser att det är angeläget att vi fortsätter att ha en generös biståndspolitik, med tydlighet givetvis kring demokrati och jämställdhet men också tydlighet kring vikten av additionellt klimatbistånd. Samverkan och utbyte mellan lärosäten i och ett biståndsland har uppvisat stora framgångar. Tre urbefolkningsuniversitet har kunnat startas i tack vare samverkan med och . Personer som utbildats vid ett av dessa universitet finns nu i ledande befattningar i samhället. Det finns givetvis, herr talman, fortsatta utmaningar där kan påverka och medverka till en hållbar framtid. Gruvbrytning där hälsa och urbefolkningars levnadsvillkor sätts ur spel eller kvicksilver som förgiftar vattnet för mängder av människor, oljeprospektering som sker utan hänsyn till människor och miljö eller den fruktansvärda situation där man lider av vattenbrist eller har behov av vattenrening är vardag för människor inte bara i , som jag har refererat till, utan också i ett antal andra länder. Det krävs därför ett internationellt rättssystem, oberoende internationella miljökonsekvensanalyser och en internationell miljödomstol. Det krävs också ökad grön teknikexport, ökad samverkan och ett fortsatt stort svenskt internationellt engagemang. Då kan vi närma oss en hållbar utveckling. 109 (S): Anledningen till att jag har begärt ordet så här mot slutet av debatten är det som står om migration i regeringens deklaration som utrikesminister redovisade för snart , nämligen att är ordförande för det globala forumet för migration och utveckling. Vårt arbete kommer att fokusera på samstämmighet i politiken och på migrationens bidrag till ekonomisk och social utveckling, står det. Det tycker jag är en bra ambition. Jag hoppas att man inom ramen för detta tittar på de synpunkter som har lämnats på problemen och möjligheterna när de exempelvis har varit uppe till diskussion och debatt inom Interparlamentariska unionen, som har lagt ned stort arbete på det här området. Jag förutsätter att de synpunkterna ska kunna finnas med i ett sådant här sammanhang. Jag håller fortfarande på att jobba med de här frågorna ganska intensivt. Man blir inte speciellt glad eller hoppfull när man gör det alltså jobbar med dem. Jag tittar på dem i första hand utifrån ett svenskt perspektiv. Tyvärr hamnar vi alltför ofta i en situation där man blir ledsen, oftast arg, men inte minst besviken på hur vi i på många olika sätt behandlar och misshandlar de personer som kommer hit för att söka sig en ny framtid. Skälen till att människor kommer till är naturligtvis att de vill skaffa en bättre framtid för sig själva, för sin familj och de som står dem närmast. Men när de väl kommer hit handlar det alltför om att de hamnar i beroendeställning. De blir lurade. Till slut blir det alltför en situation som påminner, inte om arbete i ordets rätta bemärkelse, utan mer om slavarbete. Det där är någonting som vi måste göra mycket mer åt än vad vi gör . Att säga som en del gör att man får skylla sig själv är att vara väldigt cynisk. Om man exempelvis kommer från , eller var det nu vara må och har blivit lovad vissa saker det har ställts i utsikt vissa saker och myndigheterna har på sätt och vis garanterat vissa saker som ska inträffa när man kommer hit måste vi som finns i det här huset och på andra sidan Strömmen se till att det verkligen förverkligas. Vi kan inte lämna de här personerna åt sitt öde, utan vi måste se till att den lagstiftning som finns fungerar. Om den inte fungerar måste vi komplettera den med de åtgärder som behövs för att den ska fungera. Det handlar om att vi måste se till att arbetsgivare är seriösa. Det handlar om att vi måste se till att det blir en ordentlig arbetsmarknadsprövning. Det handlar om att vi måste se till att de som råkar ut för de här missförhållandena har rättighet att berätta om dem utan att bli utvisade. Det handlar om att vi ska se till att de regler som finns och de arbetstillstånd som dessa människor har blivit lovade ska gälla. 110 (FP): Spridningen av massförstörelsevapen utgör ett av de största hoten mot fred och säkerhet i vår värld. Icke-spridning och nedrustning är viktiga frågor att sätta högt på den politiska dagordningen i världen. har vi nåtts av två nyheter, en positiv och en negativ. president gav ett förslag om en drastisk nedrustning av amerikanska kärnvapen. Han utlovade ett samarbete med för att försöka minska de lager som finns i och och att fortsätta arbetet med att se till att kärnvapen inte hamnar i fel händer. Detta är en positiv nyhet.