prot · H10941 · 2013-12-06 00:00:00 — Väldigt många har ju en arbetsförmåga, och då är det så viktigt för den enskilde personens skull och för samhällets skull att den personen får möjlighet att göra detta. Att gå osynliggjord och sjukskriven i långa perioder och sedan, som det var förr, ofta hamna i sjukersättning – eller förtidspension, som det heter i folkmun – är förstås förkastligt och för många ett hårt slag. Man vill inte hamna i det. Jag tycker alltså att det är syftet med våra tidsgränser: att se människorna och försöka skapa lösningar. När det gäller jämställdheten jobbar vi hårt med de frågorna. Bland annat har vi landsmötesbeslut på att försöka titta på en utökning av föräldraledigheten för pappor, alltså att öka delningen. Men det är också en sak vi som sagt får jobba hårt med tillsammans med våra allianskolleger . 29 (MP) replik: Vi är helt överens om att vi behöver förändra möjligheten att överlåta föräldrapenningdagarna. Vi ser också att det hänger ihop med sjukskrivningsmönstret, till skillnad från alliansregeringen som inte har lyckats få in det synsättet. svarade inte på min fråga om varför en ung tjej som , , inte ska ha rätt till någon sjukförsäkring. Jag tycker att det är rimligt att det finns ett golv i sjukförsäkringen, för att den som är behovsanställd eller som inte har kommit in i sjukförsäkringen ska ha möjlighet att få en ersättning. Det som händer är att man fattiggör människor eller vältrar över kostnader på kommunerna som ska betala ut försörjningsstöd. Det är inte dåligt bara för den enskilda individen utan också dåligt för kommunerna, eftersom kommunerna då måste göra besparingar i skolan eller i vården och omsorgen. Jag vill gärna ha ett svar på varför det är bra att man inte ska ha rätt till ersättning om man är ung och inte har fått en plats på arbetsmarknaden, varför det inte ska kunna finnas ett golv i sjukförsäkringen. Jag vill också ha ett svar på varför det är bra med en bortre tidsgräns. Det som nämnde handlar ju om arbetsgivarens ansvar. Arbetsgivaren har fortfarande ett ansvar för att alltid se till att personer som är långtidssjukskrivna får hjälp, stöd och rehabilitering. Men detta att vi ska ha en bortre tidsgräns i försäkringen handlar inte om arbetsgivarens ansvar, utan det handlar om att man då inte längre ska få vara försäkrad och att det i sig leder till en rundgång i systemet. Jag kan inte förstå varför människor skulle bli friskare av en rundgång. Vi måste väl ändå se till att vi har en försäkring som ger incitament för myndigheten och för arbetsgivaren att se till att människor kommer tillbaka. Den enda som har incitamenten nu är den enskilde. Hur vill göra? 30 HANS (FP) replik: Verkligheten på postkontoret var den att dialogen mellan arbetsgivaren och inte fungerade. Med det system vi har finns det incitament och krav på att man ska den här dialogen för att se människorna. Jag är övertygad om att en bra effekt av tidsgränserna är att människor som är sjukskrivna, i det här fallet , blir sedda och får hjälp på ett bättre sätt . Det tror jag också är en av orsakerna till att vi under långa perioder fått färre personer som är sjukskrivna. Det systemet tycker jag att vi ska fortsätta vårda. Sedan finns det alltid förändringar att göra, och där har vi den parlamentariska som ska jobba med det. När det gäller det enskilda fallet som tar upp är det alltid problematiskt när folk faller mellan stolarna. Här får vi också titta på om det finns saker som vi kan göra och förbättra, och då har vi den parlamentariska utredningen som faktiskt kan åstadkomma förändringar där. Det är ett datum satt för när den ska komma med sitt förslag. Finns det möjligheter till förbättringar här är jag den förste att uppskatta det. När det sedan gäller kvinnors hälsa har vi bland annat jobbat med att införa jämställdhetsbonusen, som ska kunna skapa incitament för att ta ut föräldraledighet mer jämställt. Det finns skäl att utvärdera och titta på om det finns behov av förändringar som kan leda till ett mer jämställt föräldraledighetsuttag. Det kommer förstås också att arbetas med detta. 31 (V) replik: Jag blir alldeles matt när jag hör säga att det är så jättebra med tidsgränserna, därför att när han var teamledare på posten kom det folk som man inte kände till. Som jag har pekat på tidigare kommer arbetsgivarna lätt undan och slipper ta sitt ansvar. Det finns inga sanktioner, men arbetsgivaren ska kunna anpassa. fanns det anpassningsgrupper och avstämningssamtal, och som facklig företrädare kunde man bistå den som var sjuk och som skulle återrehabiliteras till arbete. Visst, det ligger ett ansvar på arbetsgivarna, men det händer ingenting om de inte tar det. Och tidsgränserna, som är så himla bra, kan också göra att om det är någon som arbetsgivaren vill bli av med kan man som arbetsgivare sitta med armarna i kors och vänta ut en person som man tycker att det är lika bra att bli av med. Är det detta som är bra med tidsgränserna? Vad är det som är bra med att man blir utförsäkrad och valsar runt i ett system som gör en allt fattigare? Var och en vet att man dessutom blir sjukare av att vara orolig för sin ekonomi. Jag undrar: Vad är det som är bra med? God ekonomisk ersättning får man också, enligt . Läs Onådiga luntan, och läs om alla de som är sjuka och utförsäkrade som tvingas leva på sina sambor, män eller hustrur! Man blir faktiskt häpen över detta. Om jag möjligen får i sjupenning betalar jag dessutom mer i skatt än om jag hade haft ett jobb och varit frisk. Vad är det som är bra med det? 32 HANS (FP) replik: Jag sade att av direktiven till den parlamentariska framgår det att försäkringen ska ge god ekonomisk trygghet. När det gäller den ekonomiska tryggheten har vi i sagt att vi skulle vilja se högre ersättningar. Det är en sak som vi får arbeta vidare med att driva. När det sedan gäller de bortre tidsgränserna är sanningen dock att de gör personerna sedda och att de får en tydlig gräns för när de ska få hjälp och stöttning. Jag är övertygad om att det också är bra för arbetsgivarna att ha en dialog med . Jag tror även att man som arbetsgivare känner att man har en tydligare struktur när man ska arbeta med personer som är sjukskrivna. talar om att arbetsgivare skulle vilja bli av med människor. Ja, det finns förstås en del dåliga arbetsgivare, men generellt sett är arbetsgivarna mycket måna om sina anställda och vill ha tillbaka varje enskild person i arbete så fort som det någonsin går. Man har ju ofta en personlig relation med de här personerna som man har jobbat ihop med och tycker om dem. Man vill inte bli av med människor som arbetsgivare. Det där är en fördom som eller i alla fall verkar ha. Jag tror att tidsgränserna är bra, för de gör att människor synliggörs. hamnade alltför många i förtidspension. Det var det som var haken. Förtidspensionerna ökade drastiskt innan alliansregeringen tog över. En av orsakerna till att vi genomförde den här reformen var att människor tvingades ut i förtidspension, för att man inte gav dem den hjälp som de skulle kunna få för att komma tillbaka till sitt gamla arbete eller till ett annat arbete. Det som vi nu jobbar med är att ge sådana möjligheter. Det är i alla fall förklaringen till tidsgränserna, och det har jag sagt ett antal gånger. 33 (V) replik: säger att tidsgränserna ger människor som är sjuka en möjlighet att bli sedda och att de också är bra för arbetsgivaren. Jag är inte säker på att man blir mer sedd , utan det beror på hur man använder sig av rehabiliteringskedjan. Vi är inte motståndare till tidsgränser för när den enskilde senast ska få hjälp. Däremot är vi helt motståndare till den bortre tidsgränsen, den som ofta kallas för stupstocken, som gör att man tvingas valsa runt i systemet. Vi tror inte att arbetsgivare är några onda människor som inte vill sina anställda gott. Vi vill till exempel ta bort hela sjuklöneansvaret för arbetsgivare med mindre än tio anställda, för vi tror att det skulle vara en god idé. Det är inte så att vi har något nedärvt dåligt förhållande till dem som skapar arbetstillfällen. Enligt gamla , som heter Arbetet, har anmälningarna om psykosociala arbetsmiljöproblem ökat med 2 – en fullståndigt osannolik siffra. Då inser man kanske att det är på arbetsplatsen som det behöver göras någonting. Arbetsmiljöproblemen har också ökat mest på kvinnodominerade arbetsplatser. Då undrar jag vad vill göra åt det. Tycker han att det är bra att de valsar runt i systemet, eller finns det någonting som han vill göra för att öka arbetsgivarnas ansvar, de arbetsgivare som inte sköter sin anpassning av arbetsplatsen i den mån det är möjligt att göra det? Finns det någonting där som han vill göra? 34 HANS (FP) replik: Ja, självklart. Även vi i har sagt att vi skulle vilja se ett slopande av sjuklöneansvaret för företagare. måste man utveckla och förtydliga kraven på arbetsgivarna att ha en bra arbetsmiljö för att undvika sjukskrivningar så långt det någonsin går. Det ligger både i den anställdes och i arbetsgivarens intresse att man gör sådana förebyggande insatser på sina respektive arbetsplatser. Det hänger ihop. Jag skulle inte vilja ta bort sjuklöneansvaret utan att det är säkerställt. Detta med sjuklöneansvaret är ett paket. Vi får arbeta vidare med det för att se vad vi kan hitta för bra möjligheter. En sak som vi nu gör som är intressant och positivt är att vi nu förändrar företagshälsovårdssystemet. Det är bra att man mer riktar in det mot arbetsgivare så att de kan göra insatser på sina arbetsplatser för att ge hjälp och också förebygga arbetsrelaterade sjukdomar eller arbetsskador. När det gäller kvinnors hälsa är det ett problem att kvinnors ohälsa har ökat. Det är också oroväckande att den psykosociala ohälsan ökar. Här skulle jag vilja återkoppla till det Finn sade om att det är komplicerat. Det är viktigt att verkligen titta på utredningarnas framtida slutsatser och förslag till vad vi kan göra åt det. finns det vissa saker vi vet om som påverkar kvinnors livssituation. Många kvinnor har dubbelarbete. De tar stort ansvar hemma och jobbar lika mycket som mannen på sin arbetsplats. Här har vi möjlighet att förändra incitamenten att exempelvis ta ut föräldraledighet. Men det är mer komplext än så. Det finns säkert många underliggande orsaker här. De är viktiga att vi tittar på. Jag ser fram emot utredningsförslagen och vad de kan ge oss för hjälp för att fatta bra beslut om detta. 35 (C): Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp är det vi behandlar just . Det innebär inte bara att människor ska få pengar och få en ersättning. Det innebär att vi ska få stöd och hjälp att kunna återgå i arbete när vi är sjuka. Det innebär också att man ska förebygga så att vi inte blir sjuka. Den allra bästa ekonomiska tryggheten är att kunna ha ett arbete och ha en inkomst. Av det skälet, mina vänner, stod jag här och sade att vi måste få en sjukförsäkring som motverkar sjukskrivningar, förkortar sjukskrivningar och möjliggör att vi kan få återkomma till arbete. Man kan undra: Vad är det som har hänt ? Har mina ord gått i uppfyllelse? Vi har kommit en god bit på väg, men oerhört mycket återstår. fick vi en ny sjukförsäkring med en rehabiliteringskedja. Det är en rehabiliteringskedja som inte avslutas med att vara sjuk och hos utan fortsätter till Arbetsförmedlingen och arbetslivsintroduktionen. Det är vad man från oppositionen kallar att bli utförsäkrad. Det är den möjligheten att få stöd och hjälp från Arbetsförmedlingen som den rödgröna sidan vill ta bort. Man vill ta bort den så kallade bortre gränsen, och det är en katastrof. har inte varit enkla, definitivt inte. Det har inte varit spikrakt, och det har inte varit lätt. har vi hört att det är ungefär 64 000 färre som har sjukpenning. Det är dessutom ungefär 190 000 som inte uppbär sjukersättning men som gjorde det 2006. Det är bra. Det visar att det gäller att ha tålamod när man gör en så stor genomgripande reform som den nya sjukförsäkringen är. Det är också att erkänna och göra förändringar under resans gång, och det har vi gjort. Jag är övertygad om, som jag sade, att det behövs mer. Vi i tillsammans med Alliansen vill mer. Vi vill minska vårdköerna. Vi vill få fler rehabiliteringsinsatser och fler rehabiliteringsmetoder. Vi måste också, precis som har sagts här tidigare, uppmärksamma detta med jämställdheten i sjukförsäkringen och att fler kvinnor är sjuka. Låt oss börja med sjukvårdsmiljarden. Den har varit bra på många sätt. Det har minskat väntetiderna på många ställen. Men i mitt hemlän har den inte gjort det. från sade att i hans hemlän hade sjukvårdsmiljarden givit resultat. Vi måste titta på där vi inte har lyckats och se vad vi kan göra i stället. Rehabiliteringspengen har gjort nytta. Det behövs också fler instrument på den vägen. Jag uppskattar att det i betänkandet står nämnt om förrehabilitering. Det är en kursform som folkhögskolorna har arbetat fram. Det är en metod som har visat sig vid utvärderingar ge väldigt bra resultat för dem som står längst från arbetsmarknaden och varit sjukskrivna . De får här en möjlighet för att sedan göra sig klara för arbetslivsintroduktionen. Utskottet är positivt till att man från regeringen ska ta initiativ i frågan. Jag vill förtydliga att min uppmaning till regeringen är att man inte bara ska ta initiativ utan att man ska göra det , för det behövs. Rehabiliteringsgarantin för lättare psykiska åkommor och psykisk ohälsa, det vi kallar för utbrändhet, resulterade i att vi fick en garanti för en metod som vi kallar för KBT. Man trodde då – för det var vad man då visste – att det var bra för kvinnor. Det de var mest sjukskrivna för var just utbrändhet och lättare psykiska åkommor. Därför ingick det i rehabiliteringsgarantin. Vi har sett att det inte hjälper. Det har hjälpt fler, men det behövs mer. Vi behöver fler alternativ till KBT. Jag menar att psykoterapi behövs i allra högsta grad inom det området. En annan metod som jag och saknar i rehabiliteringsfrågan är natur i vården, eller trädgårdsterapi som man kallar det för. Det finns evidens även på det området att metoden är bra och ger goda effekter. Det gäller inte minst inom det område som vi kallar för psykisk ohälsa. Detta skulle behöva utvecklas mer. Det skulle kunna ge arbetstillfällen på landsbygden och för kunniga personer inom de gröna näringarna. Det är ingenting som är till nackdel. Låt mig återkomma till det som jag som centerkvinna brinner extra mycket för. Det är att komma till rätta med sjuktalen för kvinnor. Vi vet att det finns tydliga tecken på att det är under barnaåren som vi skiljer oss åt, vi kvinnor och män. IFAU säger som vi också har hört att det är vid det andra barnets födelse som de stora förändringarna i sjuktal inträffar. Man säger att det är dubbelarbete. Låt oss lyfta upp det dubbelarbetet och se vad vi kan göra för att pappor och mammor ska ha likartat ansvar och att inte kvinnor ska ta på sig dubbelarbete. Om det vore så enkelt att vi genom att dela föräldraförsäkringen skulle åstadkomma detta så skulle jag genomföra det på en gång. Men det innebär också att vi har andra värderingar. Detta är en kultur som vi måste ändra på, och det tar betydligt . Jag vill uppmärksamma det som centerpartisten har skrivit i sin motion som finns med i betänkandet. Där säger hon att regeringen borde överväga detta med jämställdhetsmålen i föräldraförsäkringen, för det är en viktig del. Vad säger och arbetar för i föräldraförsäkringen är en viktig del. En formulering som tidigare fanns i uppdrag var att man skulle arbeta för att förutsättningarna för ett jämställt uttag av föräldrapenningen mellan kvinnor och män skulle förbättras. Det var en bra formulering, så jag kan rekommendera regeringen att ge detta uppdrag till igen. Jag är himla glad för samordningsförbunden och den överenskommelse som vi har kommit fram till i utskottet. Jag uppskattar att vi fick ett enigt utskott, för samordningsförbunden gör en oerhörd nytta. Det är A och O att de fyra myndigheter som bär ansvar för att hjälpa personer tillbaka till ett friskare liv samverkar och samarbetar. Det är jätteviktigt att kommunen, och Arbetsförmedlingen jobbar tillsammans med . Detta är en bra överenskommelse som visar att vi kan samarbeta över blockgränserna. Vad beträffar att förebygga sjukdomar spelar arbetsgivaren en stor roll; det har vi hört här. Företagshälsovården är en viktig spelare i sammanhanget. Men att då säga att det som har varit är det bästa sättet som vi har haft är att säga att det är fel, för vi har pengar kvar på det kontot som inte används. Socialdemokraterna vill ta bort den andra sjuklöneveckan, och vill ta bort sjuklönen för de företag som har färre än elva anställda. Vi centerpartister vill också ta bort den andra sjuklöneveckan; det är ingen hemlighet. Men vi fick inte igenom det i budgeten . Då tog vi i stället – och det är minst lika viktigt, mina vänner – ett steg på vägen. Det som står i budgeten är att man ska snabbutreda högkostnadsskyddet för företagare. Här, , vill jag att du ska lyssna! Det finns ett högkostnadsskydd för företagare. Det har varit krångligt , och därför inte varit känt och använt i den utsträckning som skulle vara till nytta för de små företagen. Därför ska man nu snabbutreda detta för att det ska bli lättare och bättre för företagen. Det innebär att man kan komma med ett förslag som minskar sjuklönekostnaden, framför allt för de mindre företagen. Det är något som vi har ekonomi för. Om vi som Socialdemokraterna föreslår tog bort den andra sjuklöneveckan och höjde ersättningsnivåerna i sjukersättningen skulle det kosta ungefär 3 miljarder. Om man dessutom skulle ta bort den bortre gränsen kan man undra var, hur och när incitamenten för att återgå i arbete skulle finnas kvar. De skulle naturligtvis minska drastiskt. har beräknat vad detta skulle kosta. Man säger att skulle 16 000 färre få jobb. Hur kan ett socialdemokratiskt parti föreslå att man ska få färre jobb i ? ville dessutom Socialdemokraterna finansiera detta att man inte skulle ha någon nedsättning av egenavgifterna för företag. Det gick man emot då. Detta är något som drabbar småföretagen i allra högsta grad. Som lök på laxen vill Socialdemokraterna också höja arbetsgivaravgiften för de unga. Det skrämmer mig. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. I detta anförande instämde (M). 36 (S) replik: Det var ett intressant anförande som höll. Poängen med den andra sjuklöneveckan är att den innebär att man vågar anställa. Det är det som redovisas i företagarnas egen undersökning, och det är därför tyckte att detta var ett bra förslag. Ni har fått stryk i budgetförhandlingarna, och ni har fått vika er därför att inte vill göra sådana här insatser. Det beklagar jag. Jag vill ändå berömma för att hon tycker att det är bra att man nu öppnar för fler behandlingsmetoder inom ramen för rehabiliteringsgarantin. Den ensidiga fokuseringen på KBT har inte varit så lyckosam, och öppnar också för psykoterapi. Dess värre säger regeringen fortfarande nej, så jag hoppas verkligen att bidrar till att pressa regeringen att göra bättre överenskommelser med SKL framöver. Det är inte rimligt att det är politiker som ska bestämma behandlingsmetod. Det kan läkarna få göra. har varit företrädare för att vi ska ha tillgänglighet till socialförsäkringen i hela landet. Servicekontoren ska finnas kvar. Vi har uttalat oss om detta i . kom ISF med en granskning som visar hur det har gått med servicekontoren. Ambitionen från början var ungefär 330 servicekontor, som skulle göra personliga möten möjliga. fanns 248 servicekontor kvar i landet. var man nere vid 102 servicekontor. Trots utskottsinitiativ och trots tydliga besked där vi har varit överens i har man fortsatt att avveckla servicekontor. De är nere i 102, med innebörden att folk som bor på landsbygden inte får tillgång till . De hänvisas till webblösningar eller annat när de egentligen behöver ha någon att tala med. Tycker att det är en bra utveckling? Tycker hon att regeringen och ändå tar ansvar i ett läge där man avvecklar och fortsätter att avveckla på landsbygden? 37 (C) replik: Har fått stryk i regeringen? Nej, tänk att det tror inte jag – det måste jag vara uppriktig och säga. Jag vet att det inte är så. När man är fyra partier ska man kompromissa. Vi kan inte diktera allt som regeringen gör. Därför fick vi igenom det andra förslag som vi hade – att snabbutreda högkostnadsskyddet. Det är inte att få stryk. Det är att få igenom en av två saker som man kräver. När tar upp servicekontoren vet han precis som alla andra att jag var ganska tydlig på den punkten när jag sade att jag inte ville ta bort servicekontoren. Vi tillsköt pengar till för att man skulle ha servicekontoren kvar. Vi lät utreda vad de myndigheter som man samarbetade med skulle få för resultat om drog tillbaka sitt engagemang, och vi vet att det inte var bra. Vad hade vi kunnat göra mer? Att gå in och detaljbestämma över en myndighet – det är inte så man gör från regering och riksdag. vill nu att servicen på landsbygden ska öka, inte bara vad gäller myndigheternas närvaro utan servicen över huvud taget. Det är någonting som vi kommer att utveckla och ta strid för . 38 (S) replik: Att få stryk eller komma överens – ni hade två förslag. Det ena var en reell reform för företagarna, och det andra var att tillsätta en utredning. Ni fick tillsätta en utredning. Jag kallar det att få stryk, för det var inte mycket till utredning efter den förhandlingen. Icke desto mindre: Det jag har med mig här är ISF:s rapport från . Där står följande om antalet servicekontor efter det att tog beslut om att man ska säkerställa personliga möten och inte avveckla servicekontoren: läggs ytterligare 13 servicekontor ned, och efter dessa nedläggningar finns det nu 102 servicekontor kvar. Från ett läge då vi tog utskottsinitiativet och det var 248 servicekontor och målsättningen var 330 finns det nu alltså 102 kontor kvar. Det verkar vara en väldig skillnad mellan vad man säger och vad som faktiskt händer. Jag kan inte kalla det att det skulle vara detaljstyrning eller att peta i en myndighet om effekten är att servicekontoren på svensk landsbygd avvecklas, precis som sker med apoteken och en del annat. Vill vi ha en försäkring som ska gälla för hela landet kan vi väl i förlängningen inte ha en ordning där man bara ska ha servicekontor i större städer. Återigen, vad tänker göra för att vi ska upprätthålla det utskottsinitiativ och det riksdagsbeslut som vi har om att man ska säkerställa personliga möten? Jag kan inte tänka mig att och tycker att det är acceptabelt att vi , trots riksdagsbeslutet, ytterligare har halverat antalet servicekontor i landet. 39 (C) replik: Det är intressant att prata om landsbygden, för Socialdemokraterna medverkar definitivt inte med sina skatter till att vi ska få det lättare att bo där. Det är definitivt så, herr talman, att Socialdemokraternas samarbete med sina rödgröna vänner, som har förslag på att man ska öka kostnaderna för transporter och sådant till landsbygden, inte bidrar till att det ska vara lättare att bo och verka på landsbygden. Jag håller med om att vi behöver göra oerhört mycket mer för att hela ska leva. Vi vill göra mycket mer. Vi vill att det ska finnas apotek på landsbygden. Därför har vi inte ett monopol , och därför har det blivit fler apotek på landsbygden. Vi vill naturligtvis också, i allra högsta grad, att och andra myndigheter ska finnas kvar där. Det tänker vi fortsätta att jobba för, . Men det fordrar också att människor har ett arbete på landsbygden, att de ska kunna verka och bo där. Det är därför som vi tycker att det är så viktigt att man ska satsa mer på den agrara näringen. En av punkterna jag tog upp här är jag övertygad om kan bidra till det, och det är den som handlar om den gröna rehabiliteringen. Det är ett sätt att bidra till att landsbygden kan leva och också få en bättre service. Jag är medveten om att vill ha en extra, kort replik.