prot · H009121 · 2013-06-12 00:00:00 — Det innebär att unga människor i skolåldern tvingas försvara det man i deras ursprungsländer kanske kallar familjehedern. Det innebär mycket hårda restriktioner i livsföringen för de drabbade. Det är restriktioner som övriga ungdomar i klassen ser som direkt verklighetsfrämmande. Restriktioner av den art som vi kan se är helt enkelt inte i samklang med vårt samhälle och vårt sätt att leva. Det kan till exempel röra sig om att flickor inte får tilltala pojkar eller ha en relation med det motsatta könet. Det kan också innebära isolering från kamrater och en normal fritid. Främst är det naturligtvis som har skyldighet att ingripa när ungdomar utsätts för hedersproblematik och annan problematik. Men den arena som har störst möjlighet att upptäcka hedersproblematik är sannolikt skolan, där ungdomarna vistas en stor del av dagen. Det vore naturligt och det mest effektiva att ge skolpersonal utbildning i denna problematik och framför allt utbildning i att upptäcka den och agera i förekommande fall. Det är ingen lätt uppgift att öppna dörren till ett liv som baseras på andra grundläggande värderingar än dem som tidigare utgjort basen för verklighetsuppfattningen, och det måste naturligtvis ske på ett respektfullt sätt. Jag vill betona vikten av att det aktiva värdegrundsarbetet påbörjas i tidig ålder för att förhindra att barn i växer upp i en verklighet utanför majoritetssamhället. Vi vill ge utsatta flickor och pojkar verktyg och möjlighet att lättare bryta med hederskulturens normsystem eftersom det är under uppväxten som grunden för våra åsikter och värderingar läggs. För att återgå till uppgörelsen mellan de sex riksdagspartierna vill jag tillägga att vi är mycket nöjda med att det efter många om och men finns en majoritet för att friskolornas och de kommunala skolornas ekonomi ska redovisas jämbördigt. En öppen redovisning av friskolornas ekonomi är dessutom viktig när vi bland annat genom undersökningar vet att både lärartätheten och andelen utbildade lärare är mindre i just friskolesektorn. Vi välkomnar att kommer att ta detta viktiga beslut för eleverna ännu ett i raden av förslag som vi står bakom. Enligt uppgörelsen ska en lämplighetsprövning göras av den huvudman som vill starta en friskola. Vi tycker att det är bra, men vi är lite förvånade över att denna prövning inte infördes som friskolereformen. Slutligen, herr talman, vill jag berömma de förslag som presenterade, en sexpartiuppgörelse om en nationell databas där viktiga uppgifter om skolor ska samlas och lätt kan jämföras av både elever och föräldrar. Förslaget väckte förvåning då utkastet kom, då inte antydde förslag i denna riktning. Däremot har motionerat i denna fråga redan tidigare, så vi mottar detta förslag med stor glädje. Slutligen vill jag be om ursäkt för att anförandet drog ut . Jag står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer men väljer att endast yrka bifall till reservation 9, som jag sade tidigare. 128 (V): Skolan är på rätt väg. Det blir bättre och bättre. Det är bara det att det inte märks riktigt . Så brukar det låta när pratar. Vi har visserligen bara suttit , så ge oss lite mer tid. Rösta på oss igen, så kommer det att bli bättre. Kanske inte nästa mandatperiod, men 2020 kommer det att vara bra, eller åtminstone 2030. Ja, kommer väl att stå här och säga att reformerna på skolområdet märks först när vi alla är döda. Då slipper man ifrån kritik därför att ingen kan kolla om det var sant eller inte. Han är som de gamla prästerna i bondesamhället som utlovade statare och lantarbetare sin lön i himlen om de bara fortsatte att träla. Det är dagens skolpolitik. Det är sorgligt att höra. En sådan ansvarslös minister har väl sällan skådats, som inte kan ta ansvar för att han faktiskt misslyckats. Skolan är inte på rätt väg. Alla undersökningar visar motsatsen. Vi får sämre resultat i den svenska skolan. Svenska elever står sig sämre internationellt. Vi har fått mer av symbolpolitik med kepsförbud och katederdisciplin i stället för att man diskuterar de verkliga problemen i den svenska skolan. Vi har fått det största flummet av alla, friskoleflummet, som leder till att man till varje pris är beredd att garantera de stora riskkapitalbolagen rätt till fri dragningsrätt på skattepengarna. Som en följd har vi fått en betygsinflation som döljer problemen i den svenska skolan. Betygen visar det de inte borde visa. Jämfört med de nationella proven visar betygen att svenska elever kan mer. Det är framför allt i de så kallade fristående skolorna som överbetyg ges. Jag hänvisar till om någon är intresserad att läsa om detta. Allt detta leder till att vi får allt mindre av likvärdig skola. Skolan har vad som brukar kallas ett kompensatoriskt uppdrag. Skolan ska inte ge lika resurser till varje elev det har aldrig varit tanken med den svenska allmänna skolan utan skolan ska kompensera för de olikheter och ojämlikheter som eleverna står inför när de kommer in i skolan och inför sitt vidare vuxenliv. Men det här ser vi allt mindre av. I utskottsbetänkandet finns det fina skrivningar från skollagen och annat som citeras, men de betyder allt mindre. ska det satsas, precis som i all övrig politik från den här regeringen, på de redan privilegierade. Åt dem som har skall varda givet. Det sade också den gamla prästen till lantarbetarna. Det här leder till att vi får en ännu mer segregerad skola och ännu mindre av likvärdighet. Det beror naturligtvis på en mängd olika saker. Det finns inte bara ett skäl till att det har blivit så här. Ett är naturligtvis resurserna. Vi behöver tillföra mer resurser för att utbildningen ska kunna hålla en tillräckligt god kvalitet. Men vi måste också fördela resurserna på ett bättre sätt. Det är helt uppenbart att resurserna inte alltid används på bästa sätt och att man därför missar det så kallade kompensatoriska uppdraget, det vill säga att underlätta för de elever som har de sämsta förutsättningarna att gå ut med godkända resultat. Kommunaliseringen har i sig lett till att likvärdigheten har försämrats. Borttagandet av närhetsprincipen har sannolikt förstärkt segregationen. På allt detta har vi fått privatiseringen av stora delar av skolväsendet. Ni har bjudit in lycksökare till skolan. Ni har bjudit in dem som inte har känt något behov av att stå för en ny pedagogisk idé, för nya undervisningsformer och program eller för att utveckla skolans innehåll. Ni har bjudit in dem som vill kunna plocka hem vinster genom att driva skolverksamhet i stället för att driva konservburksfabriker. Det är dem ni har dragit in. Det är de som med vinstsyftet som norm håller på att plocka ut vinster från skattebetalarnas pengar som borde ha gått till elevernas undervisning. Det är inte bara vinster i drift. En del verkar tro att det bara är där som problemet finns. Ja, det är ett stort problem när stora bolag tar ut ganska stora aktieutdelningar, men ännu värre är att man säljer och gör sig av med skolor. Man har aldrig haft tanken att vara någon långsiktig ägare, utan man har enbart haft för ögonen att förmera sitt kapital genom att sälja skolorna till ett dyrare pris än vad man köpte dem för. De här privatiseringarna sker inte alltid med elevers, föräldrars och skolpersonals medgivande. Det värsta exemplet är väl från med Tibble gymnasium. Där hade man omröstningar bland personal, elever och föräldrar. Det var ingen grupp där det var som sade nej till utförsäljningen. Men den moderata kommunledningen lyssnade inte på de föräldrar och elever och den personal som ville stoppa försäljningen att gymnasium. Så fungerar det. För att åstadkomma de här vinsterna har flera av bolagen ägnat sig år ren ruffelverksamhet, räntesnurror, som det kallas, det vill säga att man lånar ut pengar till sig själv till en orimligt hög ränta. Så låtsas man att det inte är vinst när man får den enorma räntebetalningen från en skola till ett riskkapitalbolag, men det är klart att det är det. Skolan har blivit en värld av periodiseringsfonder och räntesnurror. Det handlar om utbildning, om elever, om kunskap, om framtid. Men ni vill leka affär med den svenska skolan, det är vad ni vill. Jag tycker att ni kan leka affär någon annanstans där ni kanske gör lite mindre skada. har kommit med ett förslag. Nej, kan inte stå bakom det, för det tar inte tag i de problem som finns. Det är sorgligt att se Socialdemokraterna och vara överens med . står här och låtsas vara i opposition. Du är inte i opposition. Du har kommit överens med och , och det innefattar ingenting ens av det du själv sagt att du stod för förut. Det blir inget kommunalt veto, inte ens en garanterad fråga till kommunerna, innan friskolor ska etableras. Det är borta. Inte ens det larviga lilla kongressbeslut från socialdemokratin som vi redan från början kritiserade därför att det inte tog tag i den verkliga frågan, vinstintresset som styrmedel, lyckades ni få igenom i en överenskommelse i . Och nej, , det blir över huvud taget ingen återinvestering av vinster. garanterar att vinstutdelningar kommer att fortsätta. Det är vad uppgörelse innebär. Låtsas inte att ni är i opposition! Ni har kommit överens med herrarna och damerna på den blå sidan. Ni är garanten, tillsammans med dem, för att riskkapitalbolag och lycksökare ska kunna fortsätta att få fri dragningsrätt på skattepengar i skolan. Det är bara som är emot. Det är bara vi som säger: Det är rätten till kunskap som ska garanteras, inte rätten till vinst. Varför är det så? Jo, för att vinsten är ett sådant utomordentligt olämpligt styrmedel för en verksamhet som bör byggas på behov. Det handlar inte om att bygga sjukhus, om sophämtning eller om något sådant. Det handlar om människor av kött och blod, om elever som inte ska vara en vara på en hylla i en leksaksaffär utan som faktiskt ska mötas med respekt och med den bästa möjliga utbildning som vårt land kan prestera. Vi har föreslagit att de bolag som ska finnas inom skolområdet ska vara bolag med särskild vinstutdelningsbegränsning. Det innebär att det kan finnas bolag kvar. Det innebär att vi inte på något sätt förhindrar ideella verksamheter, idéburna verksamheter, att fortsätta driva skola. Allt det där som säger att ville ha när friskolereformen genomfördes kan finnas kvar. Mångfalden kan finnas kvar. Möjligheterna för fler än kommuner helst staten, om jag fick bestämma att driva skolor kommer att finnas kvar, men vi vill ta bort riskkapitalbolagen. När nyheten kom att JB skulle lägga ned tänkte jag: Fasiken, vad bra, ska äntligen avgå! Men det var inte så, utan det var friskolekoncernen , , som skulle lägga ned. Där går elever som har räknat med att få gå klart sin utbildning, som har räknat med trygghet. Där finns lärare som förlorar jobbet. Det finns ingen planering i den här nedläggningen. Säger man att det gör det ljuger man. Jag yrkar bifall till reservation 8 som handlar friskolornas förutsättningar. I många av de här skolorna som försöker generera vinst till sina ägare saknas en ordentlig matsal. Jag läste just om en skola som ger matkuponger till snabbmatsrestauranger till sina elever. Skolorna saknar ofta en ordentlig skolgård, de saknar ofta en gymnastiksal och de saknar ofta ett bibliotek. ska det finnas skolbibliotek i alla skolor, men jag vet att det knappt finns ett bokbestånd i en del skolor. Enligt en undersökning saknar ungefär 210 000 elever i grundskola och gymnasium skolbibliotek. Det är helt galet, och det beror på att ni inte har satt upp några kriterier. Det måste ställas upp kriterier om tillgänglighet, kvalitet, öppettider och personal, bibliotekarier, alltså utbildade människor som sköter dessa bibliotek. Det är inte så underligt att den här regeringen inte presenterar det när ni inte ens presenterar det i bibliotekslagen. Vi har en bibliotekslag som är föreslagen av en kulturminister och som inte innehåller ordet bibliotekarie. Då är det klart att ni inte fixar skolbiblioteken heller. Jag yrkar bifall också till reservation 24 som behandlar skolbiblioteken. Beslut som får effekt tidigare än 2020 kan fattas. Vi behöver inte vänta på vår lön i himlen. Vi behöver inte tro att det är omöjligt att skapa en likvärdig skola med start redan nu och med bra resultat. Vi behöver inte lita på , men då måste vi göra oss av med alliansregeringen. 129 (M): Låt mig börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Alliansen har sedan dag ett tagit ansvar för att måste bryta med en skolpolitik som passivt stod och tittade på när allt sämre skolresultat cementerades och läraryrkets status urholkades. Vi har genomfört historiska utbildningsreformer som kommer att kunna vända skolresultaten tack vare att fokus nu återigen är på kunskap, att vi följer upp med tidigare betyg, att skickliga lärare får högre löner, att elever har fått starkare rätt till tidigare och mer särskilt stöd, att gymnasiet är mer anpassat efter elevernas önskemål och den arbetsmarknad som väntar och att vi totalt satsar 4 miljarder mer på skolan än vad man gjorde 2006. Men låt oss från Alliansen vara tydliga. Det finns ingen så kallad quick fix för att upprätta den moderna kunskapsskola som behöver. Det tar tid och kräver ett mödosamt arbete. Det är också en fördel om vi kan uppnå breda uppgörelser politiskt och också med skolans aktörer. Låt mig återkomma till det. För Nya är det centralt att inte bidra till att skolan svartmålas. Vi menar att det är fullt möjligt att se problem och utmaningar och utveckla politiken utan att säga att allt är dåligt. Det kanske kan vara något för oppositionspartierna att fundera på. Kanske skulle man då få uppleva att har många enastående lärare, fantastiska rektorer och engagerade elever som trivs i skolan. Det finns nämligen också en positiv bild där ute som många vill blunda för eller inte ens vill erkänna existerar. I enkäter uppger till exempel nio av tio elever att de trivs bra eller mycket bra i sin skola. En övervägande majoritet upplever att de är trygga och trivs med både sina lärare och sina klasskamrater. Att eleverna har det bra i skolan tror jag är en grundförutsättning för att skolan ska fungera bra. Låt oss också tala om lärarna. Söktrycket till lärarutbildningen ökar nu . Det finns mer att göra när det gäller rekryteringen och även innehållet i lärarutbildningen, men det är en positiv signal. Fler lärare har en pedagogisk lärarexamen, och lärartätheten i har ökat. Detta är bra. När skickliga lärare får ordentligt med tid med eleverna lyfter också skolresultaten. Det är väl känt att har en lång väg kvar att vandra om vi jämför oss med andra länder i olika internationella mätningar. Men låt oss också våga se att våra elever i till exempel årskurs 4 har stärkt sina resultat i naturvetenskap i den internationella kunskapsmätningen Timss 2011, jämfört med vad som var fallet i Timss . De ligger nu över genomsnittet i . Det tycker jag i grunden är bra. Effekten av de reformer som Alliansen har infört kommer att synas, och de kommer att kunna utvärderas. Det är ingen tvekan om det. Ingen här kan garantera vad effekten kommer att bli , men låt oss vara ärliga och erkänna att det tar tid för skolreformer innan de märks. Det tar alltså tid innan man med säkerhet kan säga att en enskild reform har fått en viss effekt. Jag tror att det här är ganska viktigt och basalt för alla oss som är engagerade skolpolitiker att förstå. Jag tycker ändå inte att alla de reformer som är genomförda är anledning till att något parti i utbildningsutskottet ska luta sig tillbaka, slå sig till ro och sluta se många av de utmaningar som finns. Jag skulle vilja säga att de enskilt största utmaningar vi fortsatt har är skolresultaten men också likvärdigheten. spelar föräldrars utbildningsbakgrund en alltför stor roll. Det har den gjort i svensk skola. Det måste vi se, och vi måste utarbeta lösningar för att möta detta. Vi i Nya tror på mer av särskilt stöd. Vi vill ha fler speciallärare. Vi vill stärka skolor som har de största utmaningarna med hjälp av karriärtjänster som lärarhandledare. Vi vill ha mer av lärarledd undervisningstid. Vi tror på att rensa lärarnas administrativa börda genom att ta bort skriftliga omdömen och individuella utvecklingsplaner för att i stället använda tidigare betyg som kontrollstation för hur eleverna ligger till. I övrigt litar vi på att lärarna som pedagogiska ledare ska kunna ge framåtsyftande bedömning. Detta är en politik som vi tillsammans med våra alliansvänner kommer att diskutera. Vi kommer att lyssna på varandra. Vi kommer också att ge gemensamma besked. Skolan mår bra av att kunskapslinjen gäller, men skolan mår också bra om vi kan uppnå breda uppgörelser. I detta betänkande om skolväsendet blir en bred politisk uppgörelse om friskolor tydlig. har och i debatten å ena sidan beklagat att man inte har fått vara med i slutförhandlingarna, å andra sidan kritiserar man innehållet. Låt mig ändå bara påpeka det uppenbara. En bra grundförutsättning om man ska komma överens om att man vill ha en ny reglering kring friskolor är att man över huvud taget anser att det ska få finnas några friskolor. Enligt er ska de ju få finnas lite på undantag, kanske som i eller kanske någon idéburen friskola. Men har man en annan idé, det vill säga att man tycker att det i grunden är bra med valfrihet och att elever och föräldrar kan välja, är det ganska rimligt att det är de partierna som också samlas kring en ny friskolereglering. Alliansen kommer att vårda denna friskoleuppgörelse, för vi tror att Skolsverige mår bra av att det finns frihet att välja skola och att det är kvaliteten som ska vara avgörande, inte vem som är skolhuvudman. Vi vill ha långsiktiga och seriösa ägare av friskolor som sätter elevernas förutsättningar att lyckas främst. Vi tycker att det är bra att vi får en ökad insyn i hur resurserna används, både på de kommunala skolorna och på de fristående skolorna. Vi tycker att det är bra att vi sex partier som har tagit det ansvaret fortsätter att vårda detta och fortsätter att gemensamt arbeta fram lösningar som säkerställer att vi får en bra reglering av landets friskolor. När jag ändå talar om breda uppgörelser, låt mig även nämna ytterligare en. Alliansen anser att lärare ska vara lärare och att attraktionskraften i läraryrket är avgörande för framtid. Det är därför mer än välkommet att regeringen, , , Kommuner och Landsting och nu gemensamt har kommit överens om att ta ansvar för att stärka läraryrket. Höjda lärarlöner, lämplighetsprov vid antagning till lärarutbildningen, övningsskolor, ett främja undervisningen i klassrummen är några exempel på viktiga punkter som jag nu också hoppas kommer att få ett brett stöd i riksdag. För svenska väljare råder nog inget tvivel om att Alliansens skolpolitik har ambitionen att upprätta en kunskapsskola i världsklass, att vi anser att en skola som är bra förutsätter att det finns mål och kunskapskontroller, välutbildade lärare som har möjlighet att göra karriär och som har möjlighet att få kompetensutveckling. Men vad är alternativet för svenska väljare? Vad är det gemensamma alternativet bland oppositionspartierna när det gäller skolpolitiken? Jag satt här och lyssnade på de tidigare talarna och undrade om det finns något politiskt område där splittringen är större på oppositionssidan. Det är i och för sig tydligt, det ska jag ge er, att de rödgröna partierna inte avser att samarbeta med . Så är det. Men hur och vilken politik är det som gäller? Är det den socialdemokratiska skolpolitiken som ska gälla, att så fort man sätter ordet obligatoriskt före en skolreform blir allting bra? Eller är det de socialdemokratiska partikongresserna som gäller, som gång på gång ger ledningen bakläxa? Eller är det som ska få inflytande över skolpolitiken, med avskaffade betyg, mindre av kunskapskontroller, förbud mot friskolor och så vidare? Eller är det och nya linje på kongressen som gäller? Vi från Alliansen välkomnar såklart tydlighet i detta, men jag tycker att det också är viktigt att svenska väljare får besked. söker mandat för att få tillbaka sitt gamla jobb, ett jobb han hade när han passivt tittade på, trots att skolresultaten försämrades. Då är det också dags att börja ge besked om vad det är för politik som skulle vänta om i alla fall ni skulle få förtroendet av väljarna vid nästa val. Jag tror att det svenska skolväsendet nu förtjänar att man får partier som är beredda att ta ansvar, som är beredda att vårda de reformer som är på plats. är inte läge att riva upp de skolreformer som äntligen har kommit på plats. är inte läge att ha nattliga förhandlingar efter val för att sedan kunna se vad det är för politik som gäller. Svensk skola förtjänar att få tydliga besked. Vi i Alliansen kommer att återkomma med gemensamma och tydliga besked. Vi har gemensamt drivit en tydlig skolpolitik. Vi kommer att presentera en gemensam politik inför valet . Vi har visat att vi är beredda att göra breda uppgörelser. Vi kan göra breda uppgörelser med oppositionspartier. Vi gör gärna breda uppgörelser också med skolans aktörer. Men var är de gemensamma beskeden från framför allt de rödgröna partierna? Där återstår fortfarande väldigt mycket att ge svar på. Jag tycker att svensk skola förtjänar att ha en allians som får förnyat förtroende 2014. Det är endast så vi kan säkerställa att vi har ett fortsatt starkt fokus på kunskapslinjen och att vi får höjda elevresultat. I detta anförande instämde (M). 130 (S) replik: Det finns en fara när man skriver ett tal i förväg. Det är att när debatten inte är som man har förväntat sig kan man luras att läsa upp det ändå. När anklagar oss för att bara svartmåla är det naturligtvis inte med sanningen överensstämmande. Det finns mycket som är bra i svensk skola, men riktningen oroar oss alla. av fallande skolresultat och en likvärdighet som blir allt sämre måste man se. Jag förstår att det är svårt att göra det i regeringsställning. Jag förstår att det är enklast att gå i försvarsställning och vara nöjd, tycka att man har gjort allt. Men man måste ändå våga se verkligheten i vitögat. Det måste vi. Det största regeringspartiet har ett ansvar för detta. Vad gör då det största regeringspartiet, från ledaren, statsminister , till den utbildningspolitiska talespersonen? Jo, man börjar hemfalla åt spelteorier. Det är nästan den enda kritik man numera har mot Socialdemokraterna. Man vill leka Vem tar vem. Det är kvar till nästa val. har vi massarbetslöshet. har vi tiotusentals ungdomar som inte kommer in på arbetsmarknaden. Av de ungdomar som lever på socialbidrag saknar gymnasieutbildning. Det är det som vi behöver adressera. Det är det som varje ansvarsfull politiker i denna riksdag behöver lyfta fram, debattera och presentera lösningar på, . Det är det vi försöker göra. Därför återkommer jag till de frågor jag tror kan vara till stor hjälp i skolan, kanske på kort sikt till och med påverka resultaten, nämligen att dra nytta av den digitala tekniken. Varför motsätter sig att skaffar sig en nationell it-strategi för skolan? Vad är skälen till det, ? Tror ni att tekniken är övergående? 131 (M) replik: Jag välkomnar verkligen om Socialdemokraterna och slutar att svartmåla svensk skola. Det vore bra. Många av dem som arbetar i svensk skola skulle känna sig mer sedda än vad de gör i den svenska skoldebatten. Låt mig svara på frågan om varför inte ställer sig bakom en nationell strategi för it. Det handlar om att vi har läst på och ser vad som faktiskt redan görs. Det finns en digital agenda där detta tydligt finns med. Socialdemokraterna säger samma sak varje gång, oavsett politiskt område. Inom arbetsmarknadspolitiken säger att man vill ha låg ungdomsarbetslöshet. Då sätter man upp tydliga mål. Sedan har man en politik som innebär att det blir dubbelt så dyrt att anställa ungdomar. När det gäller it och svensk skola sätter man upp en strategi. vill lägga fram ett konkret förslag som innebär att det ska finnas fortbildning i it för lärarna så att de kan få kvalitet i undervisningen. Det är detta som är skillnaden mellan fina ord och verklig politik. Vi är mindre intresserade av spelteorierna.