prot · H10911 · 2013-10-14 00:00:00 — Jag är övertygad om att statsminister också tycker att det är ett nationellt intresse att ha en bred, ömsesidig och solidarisk utrikes- och säkerhetspolitik och försvarspolitik. Om han sedan väljer att etikettera detta i ett sammanhang i en förhastad intervju tänker jag inte recensera det. Jag är övertygad om att statsminister ser det som ett nationellt intresse, precis som och jag gör. 80 (S) replik: Det är klart att man kan ha förhastade intervjuer, men jag tror inte att stridshingsten gör så stora misstag att han tar fel på nationellt intresse och särintresse. För oss socialdemokrater är det uppenbart och tydligt att det svenska försvaret är ett nationellt intresse där vi ska försöka arbeta med seriositet och få en bred överenskommelse över de politiska blockgränserna därför att det är viktigt för landets frihet och självbestämmande. Det är ingalunda ett särintresse. 81 (M) replik: Jag delar den uppfattning som beskriver. Jag noterade också att det är bra att Socialdemokraterna numera har hamnat på samma nivå som alliansregeringen när det gäller svensk försvarspolitik. Jag tänker till exempel på budgetramen där de tidigare valde att spara ganska kraftigt på försvaret – ungefär ett par miljarder . Vi är nu brett överens över blockgränserna om på vilken nivå det nationella försvaret och det nationella intresse det utgör ska ligga. Det är vi väldigt nöjda med. 82 ARHE HAMEDNACA (S) replik: Min fråga gäller . hände den största tragedin någonsin utanför . Över 500 eritreanska flyktingar fanns på den båt som förliste. Mer än 300 miste sitt liv. Grunden till detta är den grymma diktaturen i . Men även här i sker förföljelser. Många svensk-eritreaner som bor i tvingas betala i så kallad diasporaskatt. Varför vill Alliansen inte följa FN:s resolution som säger att denna skatt ska förbjudas? Dessa skattepengar som skickas från – och det är inte jag som säger detta utan FN:s rapport – finansierar . 83 (M) replik: Precis som jag sade i mitt anförande är det viktigt med de grundläggande friheterna och de mänskliga rättigheterna, oavsett var man bor, var man kommer ifrån och vilket ursprung man har. Där har att följa de internationella konventioner och bestämmelser som vi gör tillsammans, som en global aktör även om vi är små. Det ska vi göra även framöver, och det tycker jag är oerhört viktigt. Sedan är det mänskliga tragedier som beskrivs här, och vi har pratat om flera sådana hot spots i världen där kan göra skillnad fortsättningsvis. Det ska vi också göra, men vi ska göra det tillsammans med andra. Vi ska agera utifrån de gemensamma åtaganden som vi gör i FN, EU eller andra säkerhetsarrangemang. 84 ARHE HAMEDNACA (S) replik: Min fråga var konkret. Jag pratar om de eritreaner som bor i . Vem ska försvara deras rättigheter? De förföljs här, ända till . Det finns en FN-resolution. pratar om FN och dess styrka och om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s resolution ska denna skatt förbjudas. och andra länder har gjort det – varför inte ? 85 (M) replik: Precis som jag sade ska vi följa våra åtaganden oavsett ursprung, oavsett var man kommer ifrån och oavsett vilken tillhörighet man har. Det är viktigt för oss att stå upp för de mänskliga fri- och rättigheterna utifrån de fundamenta som utger sig för att ha, här och på andra platser, oavsett om man förföljs här eller någon annanstans. 86 (V) replik: Jag tycker att höll ett vackert anförande. Det var nästan litterärt, inte Tranströmerklass men välformulerat. Tyvärr tror jag att ibland också har ett litterärt förhållningssätt till sanningen. Att tidigare skulle ha stått ensamt och haft någon sorts isolationistisk politik är inte i överensstämmelse med sanningen. Den alliansfria politiken har alltid byggt på samarbete men har också skytt den typ av samarbete som innebär att man underordnar sig till exempel en militärallians kärnvapenstrategi. Hela anförande var egentligen en plädering för alliansmedlemskap, men hon sade det aldrig rakt ut. Min fråga är därför väldigt enkel: Anser att bör gå med i Nato? 87 (M) replik: känner mycket väl till att de nya tycker det. Två av partier tycker att ett medlemskap är bättre än ett utanförskap. Men jag kan också räkna här i kammaren, och den matematiken är tydlig: finns ingen bred samsyn i svensk säkerhetspolitik om ett medlemskap. när vi diskuterar Nato diskuterar vi det gamla Nato, det som var terrorbalansen och avskräckningsalliansen, inte de samtal och samarbeten som pågår . Jag tror att det är bra för att vara aktivt i partnerskapet, fördjupa partnerskapet och ta till vara de forum och samtalsutrymmen som finns. Det kan man göra också i det nya Nato. 88 (V) replik: Nej, jag diskuterar det Nato som finns , det Nato som har kärnvapenstrategi som en bärande del och som innebär att länder tvingas att ställa upp i vissa situationer. Det är det Nato vi har. Det finns inget annat Nato. Jag tycker att det rimliga vore att och gick till val på att ska gå med i Nato, i stället för att opportunistiskt hänvisa till att det inte finns en majoritet. Varför står ni inte för er politik? Varför går ni inte till val på att bör söka medlemskap i ? 89 (M) replik: ägnar inte dagarna åt att läsa tidskrifter eller för den delen partiprogram. Det kan jag beklaga , men så är det. Då hade han varit klar över att den frågan har varit nämnd där vid flertalet val, och den kommer fortfarande att vara aktuell framöver. De här frågorna är viktigare än så. De ska inte avgöras i lokala eller nationella partiprogram. De ska avgöras brett i riksdag och i samförstånd. Jag vet att själv har tagit del av de fantastiska insatser våra soldater och officerare gör på plats, under Natos hatt. 90 (C): vill jag börja mitt anförande med att prata om fattigdom. Fattigdomen är fortfarande mänsklighetens största fiende. Att gå och lägga sig hungrig och vakna hungrig och inte veta när nästa måltid kommer, eller att se sina barn svälta, vara utarmade och undernärda, eller att hindra sina barn från att gå till skolan och i stället tvinga dem att jobba och försörja familjen, eller att inte ha tillgång till rent vatten och behöva gå flera kilometer och inte ha tillgång till sjuk- och hälsovård – allt detta är egentligen den bästa formen av fattigdom, fru talman. Den värsta formen av fattigdom åtföljs av förtryck, våld, krig, förföljelser och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Därför måste fattigdomsbekämpningen fortsatt vara ett centralt fokus för biståndsarbetet i . Men vi vet också att människor, för att lyftas ur fattigdom och inte falla tillbaka, måste in i arbete. Även biståndsorganisationerna erkänner att de inte räcker till när det gäller att vara med och skapa dessa nya arbetstillfällen i utvecklingsländerna. Där behövs det privata näringslivet – det privata näringslivet med hjärtat på rätt plats som ska vara en del av utvecklingsarbetet. Därför måste vi utveckla detta arbetssätt och inte vara rädda för att tänka nytt och bryta nya banor. Jag tror att det krävs gemensamma regelverk och ramar, både för biståndsorganisationerna och för det privata näringslivet, där man har samma krav på transparens och utvecklingsmålens uppfyllelse. Ingen ska få glida in i en gräddfil, utan alla ska ha samma krav på transparens och utvecklingsmålens uppfyllelse. Något som skaver i mitt samvete är situationen i . Det är det internationella samfundets handfallenhet men även den stora besvikelsen inför FN:s oförmåga att agera och att stoppa det pågående våldet och dödandet. Som nämnde tidigare: är det ett helt på flykt från . Frågan kvarstår: Vad ska vi göra utifrån EU, och vad ska vi göra utifrån ? Från svenskt håll har vi sagt välkommen till syriska flyktingar, oavsett om de är kristna, muslimer, druser eller kurder. Men hur är det från EU:s håll? Det är fortfarande folk som dör utanför våra höga murar. Vi måste bättra på EU:s asyl- och migrationspolitik, där vi har en gemensam botten och krav på våra medlemsländer. Vi är 28 medlemsländer, och det är självklart att vi kan hjälpas åt när människor söker sig hit. Bland annat kan man öppna upp för svenska ambassader, så att människor kan söka sig dit för att ansöka om asyl. Vi kan också öppna gemensamma EU-kontor på stranden på södra sidan av – så att människor slipper smugglarnas hemska båtfärder över till EU:s trygga famn – och på så sätt skapa nya legala vägar in till EU:s fredliga värld. Det finns mycket man kan säga om situationen i , men en sak är säker: Inte fler vapen, inte mer krig utan dialog. Men hur ska vi uppnå dialogen? Det är många som har frågat det. I mina samtal med den syriska oppositionen klandrar de mig. Jag var ju en av dem som var ivrig när skulle inleda sin invasion av . Jag ansåg – och anser fortfarande – att det inte fanns något annat sätt att bli av med . De tycker att jag är missunnsam mot syrierna . Men efter de lärdomar som vi har fått från tycker jag: Att ersätta en diktator med tio nya diktatorer är kanske inte lösningen. Men stryp vapentillförseln till på båda sidorna, till regimen i och till oppositionen! Då kommer man att skapa ett behov av dialog, att sätta sig vid bordet när man ser att man inte har nya leksaker att leka med och döda människor med. Hela det internationella samfundet och FN måste vara mycket tydligare. och måste ta sitt ansvar och trycka på för att alla parter ska komma till samtal. Jag hade förberett något helt annat. Men hela min värld vändes upp och ned, vilket gör att jag vill ägna min åt att prata om , det öppna, blödande såret i . I går var det bilbomber över hela . Över 200 människor dog. Inte ens är längre skonat. Människor dör i terroristattacker. I går nåddes jag av den hemska nyheten att min kusin blev skjuten i huvudet utanför sitt hem när han hade kommit från jobbet till sina barn och sin fru. Honom minns jag som den mest gladlynta av alla kusiner, alltid hjälpsam. Han fick mig att åka motorcykel mitt i ett brinnande utan hjälm. Han sade: Ta av dig hjälmen för att visa att du är kvinna! Jag vill här ta av mig hjälmen för dig, Mukdam, och hälsa din själ farväl på din sista färd. 91 (S) replik: Jag vill beklaga utvecklingen i – det vi har hört är mycket oroande. Jag vill också beklaga din personliga sorg. I mitt inlägg vill jag också knyta an till tidigare anföranden här i kammaren. Arhe Hamednaca tog upp situationen i ett annat land. Han tog upp och ställde en konkret fråga som berör såväl som och även andra delar av världen. Det gällde den så kallade diasporaskatten. Han fick inget svar på sin fråga. Jag tycker att det är viktigt att vi kan få ett svar och utgår från att har ett klarare besked här . Också från min position i , när vi ser flyktingströmmarna från upp genom , där många omkommer såväl i som i eller far illa på andra sätt, som i , måste vi se hur vi kan förändra vår politik till en aktivare politik när det gäller . Vi har pekat på det. Är berett att stödja en aktivare politik kring ? 92 (C) replik: Tack för din fråga, ! Jag sade tidigare i mitt anförande att gärna skulle vilja öppna upp för att människor ska kunna söka asyl på svenska ambassader, att göra det möjligt, så att människor inte ska behöva söka sig hit på illegala vägar – de farliga vägar där man blir utsatt för smugglarnas makt och de farliga båtfärderna, antingen genom eller över . Det är ett mycket konkret förslag. Det jag skulle vilja höra från socialdemokratin är varför man inte har anslutit till de nya migrationsöverenskommelser som Alliansen har med , där vi pratar om en generösare asylpolitik och en mer rättssäker asylpolitik. Det är ett konkret verktyg för att göra detta möjligt. 93 (S) replik: Det finns frågor som vi kan fortsätta diskutera också och mellan våra partier. Men var det jag som ställde frågorna. Det är den möjlighet som jag som företrädare för oppositionen har. Jag konstaterar att det inte fanns något svar från när det gäller diasporaskatten. Det är något som finns i FN:s resolutioner. Det är en klar order till , men följer inte det direktivet, vilket jag tycker är bekymmersamt. Det knyter också an till tidigare diskussioner, hur stark supporter vi är när det gäller FN-systemet. Det är den ena frågan. Den andra är: Är berett att göra insatser för att stödja den opposition som finns utanför , för att stärka dem att kunna vara en resurs ? 94 (C) replik: Självklart kommer inte att vara den som säger nej till att stödja den eritreanska oppositionen när sådant stöd söks. Vi är mycket väl medvetna om att det finns en stor eritreansk diaspora i , och vi är mycket måna om att de har det bra, lika mycket här i som i sitt gamla hemland. Därför är det vår plikt att stödja en demokratisk utveckling även i på grund av våra Eritreasvenskar. 95 (SD) replik: Det är riktigt roligt att tar upp det viktiga arbetet med tillgången till grundläggande sanitet och rent vatten. Det är livsavgörande frågor för miljontals människor runt om i världen. Mer om det kommer jag att ta upp i mitt anförande . Jag har en fråga. Det är om anser att biståndet satsats på rätt sätt. lägger regeringen – du får rätta mig om jag har fel – på detta. Vi sverigedemokrater vill snarare satsa . Är det så att du anser att biståndet läggs på rätt saker? 96 (C) replik: Tack, , för din fråga! Alliansregeringen har valt att prioritera demokratiutveckling, klimatfrågan och fattigdomsbekämpningen, så på din fråga svarar jag rakt ut: Ja, jag är nöjd och tycker att biståndet läggs på rätt plats. Jag vill tillägga att det är sällan i en demokrati som människor lider av dessa tillkortakommanden. Det är ofta i diktatoriska regimer som man ser att människor är fattiga, lever i misär och inte har tillgång till rent vatten. 97 (SD) replik: Det är kul att är nöjd med arbetet. Men det är fortfarande så att regeringen lägger ungefär 600 miljoner på detta och 2,3 miljarder. Det är en avsevärd skillnad. En stor skillnad är också att vi inte gör avräkningar i biståndet för asylmottagning i . Kan man då försvara att förhållandevis få personer, som har de ekonomiska förutsättningar som behövs för att kunna ta sig till , får dessa resurser i stället för betydligt fler människor på plats i närområden där resurserna behövs? 98 (C) replik: Det är där skon klämmer. vill gärna, i stället för att utveckla migrations- och integrationspolitiken, lägga resurserna på biståndsarbetet. På så sätt skulle man – det är i alla fall er övertygelse – komma till rätta med dessa stora flyktingströmmar. Problemet kommer att kvarstå, nämligen att det inte är enbart på grund av fattigdom som människor flyr utan också på grund av förtryck. Därför behövs det ett demokratiseringsarbete. 99 (KD): Alltsedan den arabiska våren började har en del envåldshärskare och korrumperade ledare avsatts. Men revolutionen har efterlämnat dessa länder med politiskt tomrum och instabilitet. I möttes jublande folkmassor och fredliga demonstrationer om reformer och politisk frihet av regimens skoningslösa våld. De kraftiga våldsamheterna mellan den syriska regimen och oppositionen ger en dyster bild av möjligheterna till demokrati och fred. Den politiska instabiliteten och inbördeskriget drabbar hela civilbefolkningen: muslimer, kristna liksom andra grupper och religioner. har över 100 000 dödats. Över fyra miljoner syrier är interna flyktingar, och över två miljoner har flytt landet på grund av kriget. I har nästan alla samhällets institutioner kollapsat. Det råder stor brist på mediciner, och tillgången till sjukvård är nästan obefintlig. Miljoner syrier har ingen mat för dagen, och många skadade och sjuka får ingen vård. Skolor är stängda, och många har blivit hemlösa. De kristna minoriteterna – syrianer, armenier med flera – som utgör av befolkningen är politiskt neutrala, det vill säga att de inte har tagit parti för någon sida i konflikten. De har drabbats hårt av det våld som riktas mot dem från extremistiska grupper. Att inte välja sida uppfattas nämligen som att man har valt fel sida. De har inte valt sida, men i andras ögon har de valt fel sida. Extremistiska terrororganisationer bränner kyrkor, kidnappar och mördar kristna invånare och fördriver människorna från landet. Det pågår en etnisk rensning av kristna i skuggan av inbördeskriget. Av exempelvis staden 60 000 invånare före inbördeskriget finns det nu bara ca 50 personer kvar i denna stora stad. Även kurderna, vilka utgör av befolkningen i landet, som inte har valt sida i detta inbördeskrig drabbas av våldet som riktas mot kurdiskdominerade områden i norra . Barnen är mest utsatta och tar mest skada i denna konflikt och det inbördeskrig som råder i landet. Tusentals barn har mist livet, tusentals barn har mist sina föräldrar och anhöriga, tusentals barn är hemlösa, tusentals barn har ingen skola att gå till och tusentals barn har fått trauman för livet och behöver uppmärksamhet, stöd och hjälp. Vi behöver se till att barnen får möjlighet till utbildning och hjälp att bearbeta de hemska upplevelser som de har varit med om. Det humanitära läget är katastrofalt, och det akuta behovet av humanitärt stöd från omvärlden är stort. Bristen på mat, vatten och mediciner är enorm. Människor behöver hjälp för att överleva. De behöver mat för dagen. Världens länder bör öka sitt humanitära bistånd till den syriska befolkningen. är ett gott exempel och en förebild. Vi är bland de största givarna, och har avsatt i humanitärt bistånd till det syriska folket. Det är viktigt att Europeiska unionen och andra länder fortsätter att bidra och öka sitt stöd till FN, UNHCR och andra humanitära organisationer. Kriget i kan leda till ett regionalt krig om det inte hejdas. Det finns redan tydliga ställningstaganden av grannländerna som aktivt stöder sina trosfränder i . Diplomatiska ansträngningar behövs för att nå en kompromiss om vapenvila och fred. som är under planering i är nödvändig för att börja skapa fred i detta land. Inbördeskriget angår oss alla. Vi ska försvara rätten till liv, yttrandefrihet och religionsfrihet och inte minst kämpa för alla syriers möjlighet att leva i en demokrati. Här kan FN-sändebudet med hjälp av , och Europeiska unionen tillsammans med spela en stor roll för att åstadkomma vapenvila och fred. En politisk lösning bör grundas på realistiska eftergifter och hållbara krav från alla inblandade parter. Kriget måste få ett slut, och de djupa såren måste bearbetas. Vi bör stödja ett demokratiskt samhälle som ger alla invånare samma rättigheter och skyldigheter, där alla syrier oavsett religiös eller etnisk tillhörighet inkluderas. 100 (S) replik: Vi socialdemokrater tar avstånd från all fördrivning och allt dödande oavsett vem det handlar om eller vilken religion denna person har. Det gäller akut för . Socialdemokraterna är, som vi har sagt tidigare, beredda att bistå länder att bygga upp fungerande samhällen och fungerande rättssystem och garantera allas mänskliga rättigheter. är också berett att ta sin del. Vi diskuterar flera delar. Flyktingsituationen är naturligtvis en del, och bidrar där när det gäller den humanitära situationen. Men varför gör inte sin hemläxa när det gäller att förebygga att jihadister reser ut och strider mot demokratiska värden, mot demokratiuppbyggnad och mot mänskliga rättigheter? Vi kan misstänka att de tvärtemot är en del av de brott som även sker från oppositionella grupper mot de demokratiska strävanden som vi vet inledde upproret och demonstrationerna i . Varför är och så nöjda med detta? Jag är inte nöjd. Jag vill se åtgärder från . Jag vill se ett förebyggande arbete. 101 (KD) replik: Jag är stolt över att regeringen och som enda land i har bestämt att alla syrier som kommer till vårt land ska få permanent uppehållstillstånd. Jag är stolt över regeringens insatser. är bland de största givarna av humanitärt bistånd till den syriska befolkningen. Många människor lider i detta inbördeskrig. Miljoner människor är flyktingar i sitt eget hemland, och miljoner människor är flyktingar i angränsande länder. Demokratin har inga gränser. gör sitt, och Europeiska unionen försöker också påverka sina bilaterala och multilaterala relationer. När det gäller situationen nere på marken finns det många extremistiska grupper som ingen har kontroll över. Det är först när det finns en överenskommelse mellan de representativa organisationerna för oppositionen och regimen som man kan bearbeta resterande grupper i samhället. 102 (S) replik: Vi behöver inte debattera det vi är överens om och det vi tycker att det finns positiva insatser kring – det gäller inte minst på den humanitära sidan och på flyktingsidan – men, återigen: Är nöjda? Tänk på de unga, och tänk på deras anhöriga som bor här. Är de nöjda? Tänk på jihadisternas offer. Hur kan ni i Alliansen vara så passiva? Ni har fått flera konkreta och bra förslag överlämnade till regeringen – till er – om åtgärder för att arbeta förebyggande, men ingenting har skett. Är lika nöjd som sina allianskolleger i regeringen? Jag är inte nöjd. Jag är rädd om de unga, och jag är orolig. 103 (KD) replik: Vi ska aldrig vara nöjda. Mycket har dock gjorts, och regeringen gör mycket i frågan. Det betyder inte att vi inte gör någonting – jag har radat upp en del i mitt anförande, och många av mina allianskolleger har sagt vad vi gör. Din fråga är dock ingen riktad fråga jag kan besvara rakt av, . Vi är inte nöjda förrän demokrati och full rättsstatsbildning finns i . Där är vi inte, men vi jobbar åt det hållet. 104 (SD) replik: Tack för att du också nämnde den akuta situationen för kristna i , . Jag skulle vilja fråga vad linje i denna fråga egentligen är. Jag fick nämligen kritik av din kollega för att man när man lyfter upp kristnas situation kanske glömmer bort andra grupper. Jag menar dock att man måste kunna lyfta upp en utsatt grupp utan att det för den skull betyder att man glömmer en annan grupp. Sedan undrar jag om är nöjd med regeringens linje i denna fråga. Jag tycker nämligen att regeringen är väldigt rädd för att över huvud taget nämna kristna som grupp och deras utsatta situation i och andra delar av världen. Jag tycker att regeringen bemöter det mycket med tystnad. Är nöjd med det, eller finns det någonting skulle vilja förändra inom Alliansen i denna fråga? 105 (KD) replik: Regeringen gör som sagt mycket, och vi gör mycket genom Europeiska unionen. Frågorna finns på agendan när europeiska utrikesministrar sitter och diskuterar situationen i och . Det gäller och det gäller , men pratar vi om just i det här fallet. Det är viktigt att vi kallar saker och ting vid deras rätta namn. Om det pågår en konflikt mellan sunnimuslimer och shiamuslimer i ska vi vara tydliga med att säga att det finns två grupper som bekämpar varandra på grund av religiös trosinriktning. Om vi ska ducka och inte våga öppet säga vad frågan handlar om kommer vi inte att kunna peka på problemet. Det är alltså väldigt viktigt att vi när vi pratar om exempelvis – när jag lyfter fram frågan om kristna minoriteters extra utsatta situation – ser att det är för att man inte har valt sida. Då har man problem både med regimen och med oppositionen. 106 (SD) replik: Jag håller med om att kristna har en särskilt utsatt situation för att de blir utsatta både från regimens sida och från rebellernas sida. Där anser jag dock att regeringen inte har varit tillräckligt tydlig. Jag tycker inte att jag fick något riktigt svar – det verkar som att är nöjd med det regeringen gör. Jag anser dock att regeringen bör kunna göra mer och visa framfötterna i frågan, då kristnas situation blir något bortglömd både i och i andra delar av världen – både i ett svenskt och i ett internationellt perspektiv. 107 (KD) replik: Det ska inte i debatten framstå som att i sin utrikespolitik och sin människosyn gör skillnad på människor. Alla människors lika och okränkbara värde gäller alla oavsett etnicitet, religiös tillhörighet, ras, sexuell läggning med mera. Vi gör inte skillnad när det gäller den frågan, om det är dit vill komma. Vi gör politik för alla människor i ett samhälle, utan att göra skillnad när det gäller deras religiösa tillhörighet.