prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — Det är ändå rätt intressant. Vad anser regeringen? Om vi har en reglerad invandring måste vi kunna ange en gräns. Vad ska prioriteras bort av de övriga utgiftsposterna i välfärdssamhället för att bekosta den invandring man inte har en gräns för? Det är frågan till finansministern. 79 Finansminister (M) replik: Det finns två grundläggande skiljelinjer för hur jag och ser på invandring. Den första gäller vår grundläggande värderingsstruktur. Jag anser att det är en skyldighet för ett av världens rikaste länder att ta emot människor. Med tanke på oppositionens bild av ett land som faller ihop kanske man skulle tro att vi var i en annan del av världen. Men sanningen är är ett av världens rikaste och mest välskötta länder. Att vi skulle avstå från att ta ansvar för människor i krig tycker jag inte är rimligt. Vi ska självklart ställa upp när det är konflikter i andra länder och ge en till människor. De kommer inte hit för att de uppskattar klimatet. De kommer hit därför att de inte har någon annanstans att ta vägen. Vi ska välkomna människor i nöd. Den andra utgångspunkten har mer att göra med hur vi på samhället brett. Vill man leva i ett samhälle som växer eller i ett samhälle som krymper? Vi kan se i den statistik som presenterades från vilka länder det är som krymper. Det är , , . Utanför EU är det och . Det är länder där befolkningen minskar, där födelsetalen är låga och människor flyttar ut. Är det bra länder? Är det länder som har varit framgångsrika och som förmår att leverera ett bättre samhälle till sina medborgare? Sedan finns det samhällen med ökande antal medborgare. Det är , och , samhällen som är attraktiva och som människor vill komma till, som människor vill utbilda sig i, arbeta i, spara i och vara företagare i. Det är länder som växer. Öppna dynamiska länder drar till sig fler människor. Det är i grund och botten bra. Det är en del kostnader förknippade med att människor kommer hit, det är ingen tvekan om det, särskilt när det kommer många på ett oväntat sätt. Men långsiktigt är fler människor fler skattebetalare som delar våra gemensamma kostnader, fler kunder, fler arbetare och fler företagare som bidrar till vårt samhälle bra. Det är bra att växa och bli fler. 80 (SD) replik: Men visa det då! Alliansregeringen har inte vid något enda tillfälle kunnat visa att det är en långsiktig vinst för . Skyldighet därför att dessa människor inte har någon annanstans att ta vägen – det är en sanning med modifikation. Det är inte som försökte påskina i ett av tidigare replikskiften att man kan ta flyg från till och landa på . Det krävs visum för att kunna hoppa på det flyget. Huvuddelen av dem som kommer till kommer via andra EU-länder antingen med flyg och båt eller över . Då har de passerat annat land. Vi har enligt då rätt att säga: Nej, du ska söka asyl i ett annat land. Vi har en migrationsminister som i sådana här fall brukar säga att andra länder i EU måste ta sitt ansvar. har tagit nog, andra ska behöva börja ta sitt ansvar. Ni sitter själva på nyckeln, men ni är inte trovärdiga. Använd de förordningar och avtal som vi har skrivit under, använd , så hamnar vi där, eller hur? Att ensidigt säga att vi ska ge permanent uppehållstillstånd till samtliga som kommer från innebär naturligtvis att det skapar flyktingströmmar från övriga EU-området till just . Det är den realistiska situationen, det ser ut så. Man säger att man vill ha en reglerad invandring men kan inte ange någon nivå på den och inte heller vad det får kosta. Vad jag förstår är det här det enda utgiftsområdet i statens budget där man inte har någon gräns för kostnader. Det är rätt anmärkningsvärt. Här tycker jag att regeringen är svaret skyldig: Var går alliansregeringens gräns? Hur mycket invandring tål ? Vad får den kosta? Vilka andra utgiftsområden ska det skäras ned på när man har ofinansierade poster, som kraftigt ökad invandring och ökat antal asylsökande från framför allt ? 81 Finansminister (M) replik: Mitt huvudproblem är inte om de som flyr kriget i har mellanlandat någon annanstans på vägen hit. Mitt problem är att de är tvungna att fly därför att det pågår en väpnad konflikt i deras land och andra länder vägrar att ta ansvar för att hjälpa människor i nöd. Det är självklart att vi i , med alla våra förutsättningar och med det välstånd och den välfärd vi har, ska ställa upp för människor i nöd. Jag kan inte se att vi skulle kunna agera på något annat sätt än vad vi gör . Låt oss gå till frågan om fler invånare. förvånar mig lite. Partiet heter ju . Då skulle man kunna tro att det är därför att de tycker väldigt mycket om . Det gör jag också; jag tycker att är ett väldigt bra land. Vi har en öppenhet, en tolerans, en teknologi och en fantastisk företagsamhet. Vi har bra värderingar om arbete och utbildning. Då är det väl bra om det blir fler svenskar, att det kommer människor hit som anpassar sig och kommer in i det svenska samhället, för med sig sina värderingar och gör vårt samhälle bättre. Och vi får fler invånare. Det är tydligt att länder som krymper när det gäller antalet invånare, som , , eller , är länder på tillbakagång. Länder som har bra, fungerande ekonomier som , , , , , växer därför att människor vill komma dit. Det är bra för de samhällena på lång sikt. Det är bra med fler kulturer i ett samhälle. Det är bra med fler människor i ett samhälle. Det är bra med fler perspektiv. Jag kan inte förstå varför man som sverigedemokrat inte vill ha fler svenskar, för då måste ju världen bli en bättre plats. 82 (S): ska vi mer specifikt prata om skattefrågorna i budgeten. Det har i och för sig nämnts ett och annat ord om skatter , men den här debatten är huvudsakligen inriktad på skatter. Det budgetförslag som regeringen har lagt fram för innebär att ytterligare ska skuldsättas för att sänka skatterna för dem som tjänar mest. För oss socialdemokrater går det kalla kårar längs ryggen av två skäl. Det ena skälet är att klyftorna ökar med denna skattepolitik och det andra är att vi pantsätter i våra barns namn för att vi som just nu är aktiva ska kunna ha lite mer i plånboken. Det är uppenbart för allt fler att skattesänkningarna redan har kommit till vägs ände. Borgerliga ledarsidor, ekonomer och pekar på det underskott som vi skjuter framför oss när det gäller välfärdens finansiering . Då blir det väldigt konstigt att lägga fram den budget som regeringen har föreslagit. Innan vi går in på skatterna vill jag ändå säga att det finns en moralisk dimension i det här som stör mig riktigt ordentligt. Det är att den nu aktiva generationen som har jobb och inkomster väljer att urholka statens finanser och berika sig själva medan pensionärerna – de som har byggt upp det här landet och som sett till att detta är ett av världens absolut bästa länder att leva i – behandlas styvmoderligt. De får till och med sänkt standard. Än konstigare är det med våra barn, de som ska betala in de pensionsavgifter som gör att dagens aktiva generation kan leva ett bra liv på ålderns höst. Barnen prioriterar man också bort. Det har varit av ständigt sjunkande skolresultat. Högskoleplatserna har blivit färre. Och allt detta för att den generation som just nu befinner sig i livets mitt ska kunna ha ett bättre liv. Mina bibliska kunskaper är inte så djupa, men såvitt jag har förstått är det lite av Sodom och över detta: ett lyxliv här och , gärna med RUT-avdrag, och sedan får de andra klara sig bäst de vill! Så skulle man kunna sammanfatta borgerlig skattepolitik. Jobbskatteavdraget är en diamant i det borgerliga skattesänkarprojektet. Idén är att arbetslösa ska läsa skattetabeller vid frukostkaffet och inse att det lönar sig att arbeta, klippa sig och ta sig till Arbetsförmedlingen för att få ett jobb. Det där är bara teori. All utvärdering har visat att det inte är jobbskapande, och om det är det i någon mån så är det enormt dyra jobb. Det är alltså en väldigt ineffektiv åtgärd. Jobbskatteavdraget har också en annan dimension. Människor upplever det som en statlig bestraffning av arbetslöshet och sjukdom. Det skapar sådana motsättningar och sociala spänningar i vårt samhälle som vi i inte är vana vid och som vi socialdemokrater absolut inte vill ha. Är det kanske för att bevisen och evidensen för jobbskapandet så tydligt uteblir när det gäller jobbskatteavdraget som finansministern snarare pratade om köpkraftsstimulans än om jobbskapande effekter av jobbskatteavdraget? Så kan det vara, men då faller ju hela konstruktionen och idén med varför man bara skulle rikta en köpkraftsstimulans om man nu tycker att det behövs en sådan 2014 till just dem som arbetar. Då hade varit rimligare att kraftigt höja till exempel barnbidraget, bostadsbidraget eller att se till att pensionärer kom i fatt. Tillsammans med barnfamiljerna skulle de också kunna bidra på ett effektivare sätt än köpkraftsstimulerande åtgärder. Det senaste är att man inte så mycket pratar om att jobbskatteavdrag skulle vara jobbskapande, utan det ska ses som köpkraftsstimulans. Men det håller inte, för då skulle man inte utforma det på det här sättet. Då skulle man låta alla vara med. Det skulle riktas till framför allt de grupper som har fått stå tillbaka och som säkerligen skulle konsumera och bidra till den effekten. har haft stämma. Då lyckades de kommunicera alla tänkbara budskap om framtida skattesänkningar: De ska inte komma, de ska komma, de ska komma när tycker att de ska komma. I själva verket har det snarare handlat om när man har haft parlamentariskt stöd. Men ett av de här budskapen gick ut på att det 2015 inte kunde bli ett sjätte jobbskatteavdrag, för då behöver skolan pengar. Då frågar jag mig: Behöver inte skolan pengar 2014? Fungerar den svenska skolan på ett så bra sätt att det inte behövs några satsningar 2014? Vi kan låta resultaten sjunka ytterligare, men 2015 ska vi göra någonting åt det. Det där går inte ihop. Om skolan behöver mer pengar är det vårt ansvar som folkvalda att se till att skolan får de resurser som behövs framför att sänka skatterna. Ett annat inslag i budgeten är sänkningen av inkomstskatten för utlandsboende svenskar, och det är inte den stora delen. Det rör sig om 300 miljoner, men effekterna av den skattesänkningen är att en svensk pensionär som bor utomlands får en skattesänkning med . föreslår regeringen att en svensk pensionär i ska få i skattesänkning – sex gånger så hög skattesänkning till de pensionärer som har valt att lämna landet. Det är en väldigt konstig signal till landets pensionärer om hur man värderar olika människor. Sedan kommer vi till det som är särskilt utmanande, att låna ytterligare 3 miljarder för att sänka skatten bara för dem som tjänar . Ni kan inte tycka att det är konstigt att vi socialdemokrater sätter klackarna i backen och säger att det är nog med denna omfördelningspolitik. Det måste till rättvisa i skattepolitiken. Ni håller på att dra sönder såsom ni agerar. Vi säger nej till detta. Vi stoppar den upplåningen och ser till att våra barn har 3 miljarder mindre att betala räntor och amorteringar på . Vårt alternativ är att man ska stoppa skattesänkningarna. Man har kommit till vägs ände för länge sedan. Vi säger: Trappa av jobbskatteavdraget för dem med miljoninkomster. Dessa pengar vill vi använda för att ytterligare sänka pensionärernas skatter. Människor som tjänar över 1 miljon får vara med och betala lite mer skatt för att pensionärer ska kunna få en lite bättre tillvaro. Resurserna från ineffektiva skattesänkningar och de nedsättningar av arbetsgivaravgiften som har gjorts tänker vi använda bättre. Vi tänker använda dem för att rusta de arbetslösa, på en riktig arbetsmarknadspolitik och bristyrkesutbildning. Vi kommer att använda dem till näringspolitik för att stödja småföretagens exportansträngningar. Vi kommer att använda dem till att ta bort andra sjuklöneveckan. Allt detta kan ge fler jobb och ökad sysselsättning. Det är precis det som det handlar om. Vi måste bort från massarbetslösheten. Det fattas mycket. pekar på hur väldigt mycket som kommer att saknas . För oss socialdemokrater är det viktigaste i detta sammanhang att se till att få ned arbetslösheten. är inte designat för en arbetslöshet på . Vi klarar inte välfärden och pensionerna. Därför måste det till en helt annan politik, som inte handlar om att sätta folk i köer utan se till att det kommer till arbeten och att de som är arbetslösa kan få de jobben. Man kan inte både ha kakan och äta upp den. retorik för att ansluta sig till den svenska välfärdsmodellen spricker nu tydligt som ett troll i sol. När man har att välja på att satsa på att förbättra skolresultaten, bekämpa arbetslösheten, investera i järnvägar och bostäder och att sänka skatten väljer man att skuldsätta våra barn för att sänka skatten. är, fru talman, varken nya eller arbetarparti. Det är samma gamla skattesänkarhöger. 83 (MP): Vi har använt den här förmiddagen till att lyssna på finansutskottets debatt, och jag blir lite konfunderad. Jag undrar egentligen om inte vi riksdagsledamöter ibland borde röra oss lite grann utanför detta hus. I allianssidans beskrivning av läget låter allting som att det är jättebra. Det låter som att ingen oroar sig. Det låter som att det inte finns några som oroar sig över arbetslöshet, sjukskrivningar och så vidare. Jag tycker att det är lite oroväckande om de partier som utgör inte uppfattar de signaler som finns ute i landet. Det är inte första gången. Jag minns själv när jag som kommunalråd lyssnade på som betygade att det var ordning och bra i finanserna och att allting var jättebra, och jag som kommunalråd var väldigt oroad över ökningen av de sociala kostnaderna, att pengarna till skolan inte räckte till och så vidare. Det känns igen. Denna tudelning av oroar mig väldigt mycket. Vi riksdagsledamöter har ett uppdrag att lyssna på våra väljare, lyssna på folket och se till att förvalta ekonomin ansvarsfullt. Skattepolitik är ansvar. Skattepolitik är att forma politiken på ett sådant sätt att den ger verktygen för utvecklingen av ekonomin. Jag håller med om att har bra ekonomi, men det är inte det som är problemet . Problemet är hur vi ska gå vidare i detta. Då upplever jag ansvarsfrågan väldigt starkt. Regeringen har i svensk grundlag en stark ställning och har möjligheten att styra i minoritet. Det har för den delen gjorts de flesta åren efter . Men jag frågar mig: Hur kommer det sig att alliansregeringen utnyttjar den fördelen på ett så frankt sätt? Jag tycker att det är allvarligt, och det bekymrar mig. Det kan inte vara en tillfällighet att när Alliansen har fått beskedet att har ändrat position när det gäller det femte jobbskatteavdraget väljer de att lägga fram det förslaget, när man har en parlamentarisk majoritet. Jag har för mig att sade något liknande i sitt sommartal, att han hade sett att det fanns en parlamentarisk majoritet i kammaren för ett femte jobbskatteavdrag. Det är helt okej – det finns det ju. Men då är det ännu allvarligare att man lägger fram andra förslag som inte har en majoritet och att man blir upprörd när denna icke-majoritet visar sig, som när det gäller höjningen av skiktgränsen; att man blir upprörd när man själv precis har noterat att det finns en majoritet för ett annat förslag. Jag deltog i styret av kommun . Den rödgröna minoriteten styrde tillsammans med allianspartierna. Vi hade ett avtal, och vi säkrade att alla förslag hade en majoritet i kommunfullmäktige. Jag tror att det är väldigt viktigt att de som styr detta land ser till att de har majoritet för sina förslag, för annars underminerar man förtroendet. Det är det som är problemet också när det gäller olika förslag som kommer upp i budgeten, som vi har diskuterat en del i skatteutskottet. Jag vet att det i och med budgetlagen finns en ökad möjlighet att stoppa in en och annan proposition i budgetpropositionen för att få igenom den lite lättare. Jag tänker speciellt på två propositioner, den ena om 3:12-reglerna och den andra om kvotplikten. Där visar Alliansen tydligt att man stoppar in dem i budgetpropositionen för att de ska gå igenom, utan att det finns möjlighet att rösta ned dem. Man utnyttjar, enligt mitt tycke, på ett otillbörligt sätt fördelen med att ska ha en stark regering även om det inte är en majoritetsregering. Jag argumenterar inte emot minoritetsregeringar. Jag argumenterar för att minoritetsregeringar tar ett helhetsansvar. Det tycker jag brister . Jag kan inte förstå varför vi inte även fortsättningsvis ska kunna öppna för möjligheten att ha många delägare i bolag i 3:12-reglerna. Jag säger ingenting om skärpningen i skattelagstiftningen när det gäller 3:12-företag. Den kunde till och med vara ännu skarpare, enligt mitt tycke. Men jag gillar att man ska kunna göra många delaktiga i ägandet. Lika märkligt är förslaget när det gäller kvotplikt. Det är bra att vi får låginblandade förnybara bränslen i de fossila bränslena. Men det är väldigt märkligt att regeringen inte klarar av att stoppa importen av fuletanol. öppnar vi fördämningarna, som den dåvarande socialdemokratiska regeringen med stöd av och stoppade. Därmed riskerar vi att på allvar slå ut samlade bränsleproduktion, Lantmännens fabrik i och så vidare, , ända tills EU:s nya bränsledirektiv träder i kraft. riskerar vi att slå ut hundratals arbetstillfällen för att regeringen inte klarar av att synka det här på ett klokt sätt. undrar jag hur man tänker. Att ni får igenom detta nu beror enbart på att alliansregeringen har stoppat in det i budgetpropositionen. Det beror inte på något annat. Det menar jag är ett otillbörligt sätt att använda sig av budgetreglerna. Jag tycker att det är allvarligt. Det borde helt enkelt finnas en större ansvarskänsla för detta hos regeringen. Det handlar om att vi ska ta ansvar för ekonomi, ta ansvar för skatterna och visa svenska folket att vi är satta att på ett klokt sätt styra . Då måste man ibland hoppa över sin egen skugga och fundera över: Hur kan jag skapa alternativa majoriteter så att man har en trygghet? Det är det jag efterlyser hos alliansregeringen , och det verkar inte finnas. När det då kopplas till att man verkar ha en bristande verklighetsuppfattning blir jag ännu mer orolig. 84 (SD): nämnde verklighetsförankring och att vara ute i verkligheten lite grann. Jag instämmer helt och hållet. Jag har fortfarande en fot kvar i mitt gamla jobb och besöker kunder med jämna mellanrum, och jag skulle vilja säga att det är lite av orsaken till att jag är sverigedemokrat. Jag vet vad som sägs ute i industrier och på andra platser. Jag vill yrka bifall till reservationer. Genom att göra en hel rad prioriteringar annorlunda än regeringen skapar vi sverigedemokrater ett större budgetutrymme än regeringen i vår budgetmotion. Vi minskar kraftigt den utomeuropeiska asyl- och anhöriginvandringen samt moderniserar arbetskraftsinvandringen från tredje land genom att skifta fokus från lågkvalificerad till högkvalificerad arbetskraft. Vi ökar fokus på katastrofbistånd som vi minskar utvecklingsbiståndet. Vi anpassar den svenska biståndspolitiken till . gör en rejäl reformering av arbetsgivaravgifterna genom att återställa den generella sänkningen samt slopa den så kallade ungdomsrabatten, vilka båda har visat sig vara mycket ineffektiva reformer, för att i stället införa ett arbetsgivaravdrag där de mindre företagen blir de största vinnarna. upphäver vi den mycket kostsamma sänkningen av restaurang- och cateringmomsen. Vi vill att bankerna ska ta ett större ansvar för sin egen så kallade stabilitetsfond och höjer deras avgift till den. De medel som är att betrakta som skattebetalarnas ska återbetalas från fonden och tillfalla staten. Vi höjer den nuvarande mineralersättningen till motsvarande av det som bryts, vilket ligger mer i linje med andra gruvnationer. Vår sysselsättningspolitik har ett antal övergripande syften: Vi vill göra det mer lönsamt att arbeta och billigare och enklare att anställa. Vi vill komma till rätta med den bristande matchningen på arbetsmarknaden, och vi vill minska överutbudet av okvalificerad invandrad arbetskraft. Vi uppnår målsättningen genom att bland annat införa ett femte steg i jobbskatteavdraget. Vi inför ett arbetsgivaravdrag som gör det billigare för framför allt småföretagen att anställa. Varje enskilt företag får göra ett årligt avdrag motsvarande av sina arbetsgivaravgifter. Vi reformerar sjuklöneansvaret till förmån för småföretagen. För att undvika tröskeleffekter konstruerar vi reformen på så sätt att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd upp till ett tak på tio anställda. Ett genomsnittligt småföretag skulle därmed få dra av sjuklönekostnader upp till ca . Vi satsar också på yrkesutbildning, högre utbildning, lärlingsplatser, starta-eget-bidrag och ett vidareutvecklat senior-RUT. Däremot motsätter sig en höjning av den första brytpunkten för statlig skatt. Brytpunkten ligger på ca och gynnar alltså enbart individer över det inkomstskiktet. Det kan alltså inte sägas minska trösklarna till arbetsmarknaden nämnvärt. Enligt regeringens egen utvärdering påverkas antalet sysselsatta överhuvudtaget inte av en höjning av brytpunkten. De svenska seniorerna har till skillnad från andra grupper i samhället fått uppleva en stadig försämring av sina levnadsvillkor genom en urholkad pension. Hundratusentals svenska pensionärer har tvingats leva på en månadsinkomst som ligger på eller strax över existensminimum. Alldeles för många svenskar drabbas dessutom av våld, övergrepp eller försummelser efter sin 65-årsdag. Därtill är det alltför svårt att i dagens få tillgång till adekvat vård och omsorg för de äldre som inte klarar sig själva. uppfattning är att välfärden ska sträcka sig genom livets alla skeenden. Denna utveckling måste därför vändas så snart som det är möjligt, varför vi i vårt budgetförslag presenterar en rad åtgärder för att underlätta livet och vardagen för våra äldre. Det kanske allra viktigaste är att betraktar pension som huvudsakligen uppskjuten lön. Det finns därmed varken logik eller rättvisa i att pensionärerna ska straffbeskattas i den utsträckning som sker i relation till vanliga löntagare. Vår ambition är att kraftigt reducera skatteskillnaden mellan inkomstslagen tjänst och pension genom en höjning av det förhöjda grundavdraget för personer . En helt genomsnittlig pensionär får med vårt budgetförslag en höjd nettoinkomst motsvarande . För att våra satsningar ska nå de äldre som har det relativt sämst väljer vi, utöver att sänka skatterna för samtliga pensionärer, även att förstärka garantipensionerna med motsvarande . En ogift garantipensionär med full garantipension får därmed en ökning av pensionen med , medan gifta får en ökning med . Tillsammans skulle dessa båda förslag öka den disponibla inkomsten med för de svenska pensionärerna med de lägsta pensionerna. Detta bedöms leda till högre konsumtion bland landets pensionärer och påverkar således även sysselsättningen i positiv riktning. Utöver detta finns även satsningar på ett återställt högkostnadsskydd för sjukvård och läkemedel, matlyft, insatser mot brott, fler trygghetsboenden och äldrevårdscentraler och förändrat och förbättrat tandvårdsbidrag. är , fru talman, en av de största nettobetalarna inom Europeiska unionen. betalar svenska skattebetalare i medlemsavgift. ser med stor oro på maktförskjutningen till . skickas allt mer beslutanderätt från till en EU-apparat utan insyn och folklig förankring. Det EU vi har är inte det svenskarna röstade ja till 1994. är kraftigt emot överföringen av politisk, ekonomisk och juridisk makt till EU och . Därför vill i grunden omförhandla avtalen som binder oss till EU. I den debatt som förts i kammaren och har vinster i välfärden varit ett ständigt återkommande ämne. Att skattemedel som är ämnade för skola, vård och omsorg hamnar i privata företags vinster är känsligt. Det är fullt förståeligt, och någon typ av begränsning kan vara befogad.