prot · H10951 · 2013-12-20 00:00:00 — Det är precis som om väljer att undvika verkligheten i stället för att inse att det här är ett accelererande problem som det måste göras något åt. 19 Finansminister (M): Låt mig redovisa den skrivelse som inkommit från , för det är ju den som ger oss en grund att föra den här debatten. konstaterar att den här regeländringen inte har haft några stora effekter. konstaterar vidare att det skedde en förändring i riktning mot öppnare villkor för F-skattsedlar redan innan lagändringen, alltså under den socialdemokratiska regeringsperioden. Jag förstår att Socialdemokraterna tyckte att det var bra, eftersom man inte valde att ändra lagstiftningen när man följde detta. Det hängde ihop med att domstolarna signalerade att näringsbegreppet hade tolkats väl snävt. Man konstaterar sedan från sida att det därefter inte skett några dramatiska förändringar av användandet av F-skattsedlar eller av andelen F-skattsedlar som man säger nej till, utan det handlar om en förändring som i sammanhanget kan betraktas som liten. För att vidare klargöra hur de här villkoren har varit har bett att se över konsekvenserna. Där drar man slutsatsen att lagändringen inte har haft någon direkt effekt för möjligheter att utöva tillsyn i enlighet med arbetsmiljölagen och arbetstidslagen. Man gör helt enkelt bedömningen att det inte har haft någon direkt betydelse för arbetstagarnas ställning. Det är alltså den bedömning som gör. Det är den utgångspunkt som vi har för den här debatten. Vi måste rimligen jobba så att vi ber myndigheter klarlägga hur förhållanden ser ut och sedan lyssnar på klarläggandena som görs. Det här är också föga förvånande, för redan när den här lagstiftningen lades fram konstaterade att det i praktiken inte innebar någon större förändring av lagstiftningen. Man ifrågasatte till och med om det var väsentligt att göra de här lagförändringarna, eftersom de inte skulle ha någon större effekt. I grund och botten har alltså F-skattesystemet fungerat väl. Man kan alltid behöva göra uppföljningar, och har gjort det. De har till och med bett arbetsmiljöverk och tillväxtverk att gå vidare i undersökningen och titta på sina respektive områden, och man landar alltså i slutsatsen att det inte har haft några dramatiska konsekvenser. Då har jag svårt att se varför Socialdemokraterna förordar att vi ska göra det väsentligt svårare att bli företagare. Sedan är det naturligtvis så att vi gemensamt har ansvar både för att hålla ordning på svensk arbetsmarknad och för att hålla ordning på skatteintäkterna. Det är naturligtvis glädjande att den här regeringen har kunnat göra mycket omfattande framsteg när det gäller skatteindrivningen. Vi ser hur tusentals människor lämnar självrättelser och det kommer in miljarder till den svenska statskassan därför att vi har lyckats förhandla fram nya skatteavtal med andra länder. Vi ser hur legitimiteten i skattesystemet dramatiskt har förbättrats tack vare att människor uppfattar att med , och jobbskatteavdrag är skattesystemet rimligt anpassat till människors vardagsliv. Vi har också gjort riktade och centrala insatser mot de branscher där vi vet att skattefusk och skatteöverutnyttjande är påtagligt. Det kommer vi naturligtvis att gå vidare med att göra. Som jag aviserade i interpellationen finns det nya åtgärder som är på väg fram både för byggbransch och taxibransch, och de är antingen ute på remiss eller kommer att presenteras här . Regeringen gör alltså viktiga insatser för att både hålla ordning på svensk arbetsmarknad och säkra våra viktiga skatteintäkter, herr talman. 20 (S): Den rapport från som finansministern hänvisar till härrör från ett tillkännagivande från skatteutskottet. Jag ska villigt erkänna att jag hade velat att det hade skett väldigt mycket tidigare, men vi valde faktiskt att försöka ha ett enigt utskott och försöka kompromissa oss fram till en text. Därför blir det lite av ett moment 22 att bara diskutera huruvida just regeländringen 2009 har den betydelsen eller ej. Det väsentliga är att se vad som händer på marken, att missbruket ökar och att allt fler människors anställning hotas av att andra erbjuder sitt arbete billigare genom F-skattsedlarna. Det är det som vi vill komma ifrån. Jag vill säga om den här skatteverksrapporten att det låter väldigt öppet att man till och med frågar en annan statlig myndighet, alltså . Men jag förutsätter att remitterar det här , så att arbetsmarknadens parter också får ge sin bild av detta och berätta om de upplever att den bild som finansministern ger är den riktiga. Jag förutsätter alltså att det blir en remissomgång direkt efter helgerna. När vi får remissvaren kanske vi får en bättre bild av hur verkligheten på svensk arbetsmarknad ser ut . Jag vill säga några allvarsord. Det här innebär att skattepengar försvinner, och det är allvarligt men kanske inte det allra allvarligaste. Det allvarligaste är att de vanliga människor som går till jobbet , betalar skatt, tar ansvar för sin försörjning och samhället runt omkring drabbas. När deras fundamentala trygghet, anställningstryggheten, jobbet och försörjningen hotas, inte därför att deras egen kompetens är sämre eller att företagets produkter eller tjänster inte längre efterfrågas, utan därför att det uppstår en illojal konkurrens där andra tvingas att sälja sitt arbete under det pris som kollektivavtalen stipulerar genom att använda bland annat F-skattsedeln sätter man i gång många farliga krafter, finansministern. När tillvaron börjar gunga för vanliga människor och när de som bestämmer håller högstämda middagstal om globalisering och fri rörlighet blir det lätt för människor att peka på andra och börja prata om att det här med öppna gränser kanske inte är så bra för oss vanliga människor. Om inte de andra argumenten för att få ordning och reda på arbetsmarknaden tilltalar finansministern borde i alla fall detta göra det. Den svenska modellen handlar nämligen inte bara om att det finns en massa löntagare som accepterar alla möjliga sorters förändringar. Den handlar om att det ska gå sjyst till och att det ska gå riktigt till. När det fackliga löftet då utmanas av olika regler och en finansminister som negligerar de problem som finns på allt fler områden skulle jag vilja säga att det inte är konstigt att läcker som ett såll till . 21 Finansminister (M): Jag vill tacka för att vi kan ha en debatt om hur skattesystemet uppfattas och fungerar. Vi har fått detta mycket gedigna underlag från där man tittar på hur företagen ser på skattesystemet och vilken oro de upplever för illojal konkurrens. Det första vi kan konstatera är att det har skett en påtaglig förbättring av hur företagen uppfattar skattesystemet. När den här regeringen tillträdde var det nära nog av företagen som uppfattade att skattesystemet fungerade illa ur företagares synvinkel. är vi nere på strax . Vi har alltså sett en förbättring av detta. Man kan också konstatera att andelen företagare som har förtroende för att bedriver en bra verksamhet har ökat från . Det är alltså en förstärkning. har också mätt hur företagarna uppfattar att fungerar när det gäller att bekämpa och motarbeta skattefusk bland företagen. När vi tillträdde var det som ansåg att det fungerade på ett bra sätt. är det som anser att på ett bra sätt motverkar fusk och illojal konkurrens. När det gäller andelen företag som i stor utsträckning uppfattar att det finns konkurrens från företag inom branschen som skattefuskar har den andel som alltså inte tycker att det finns snedvridande skattefusk ökat från . Andelen som bedömer att svarta löner inte förekommer har också förbättrats. Därtill är det en påtaglig förbättring inom just byggsektorn, som nämndes här. Där ansåg att de var utsatta för konkurrens från företag som ägnade sig åt skattefusk. Det har minskat till . Det har alltså varit en påtaglig förbättring av hur företagarna uppfattar skattesystemet. Vad beror det på? Det beror naturligtvis på två centrala åtgärder. Den ena är att vi har minskat möjligheterna till skatteplanering dramatiskt. En lång rad åtgärder gör att det är svårare att föra ut pengar till skatteparadis. Det är väsentligt svårare att undvika skattebetalning genom överdriven belåning och ränteavdrag. Vi har alltså skärpt kontrollen och minskat möjligheterna till skatteplanering. Den andra centrala åtgärden som regeringen har vidtagit är att göra skattesystemet mer anpassat till företagare genom viktiga förändringar av arbetsgivaravgifter, av och och av till exempel restaurangmoms. Tyvärr delar inte Socialdemokraterna denna syn på skattesystemet i grunden. De vill gå tillbaka till stora skattehöjningar. Det är ganska uppenbart att de omfattande uppmjukningar de vill göra av bidragssystemet kommer att leda till en fortsatt ökning av skatterna, om olyckan skulle vara framme och vi fick en socialdemokratisk regering. Om vi får en sådan utveckling och man då mäter detta kommer vi återigen att se hur missnöjet med skattesystemet växer, och vi kommer återigen att se hur vi får problem med snedvridande konkurrens på grund av att man undviker att betala skatt. Låt oss glädjas åt att vi framgångsrikt har kunnat bekämpa detta, och låt oss i stället debattera vad som kommer att hända med skattefusket om vi skulle få Socialdemokraternas skattehöjningar. Är det inte så, , att vi då skulle få se en kraftig ökning av den illojala konkurrensen därför att Socialdemokraterna med sina skattehöjningar skulle driva fram ett högskattesamhälle som skulle leda till ökat skattefusk och ökade snedvridningar? 22 (S): Jag blir bekymrad när jag hör finansministerns beskrivning av och attityd till företagare som går ut på att om de skulle betala någon krona eller någon procent mer i skatt skulle de plötsligt förvandlas till skattefuskare hela högen. Det är inte min bild. Det är absolut inte min bild. Det svar företagarna oftast ger är: Vi bidrar till samhället så mycket vi kan och så mycket vi ska. Vi är stolta över det, säger de. Men då ska alla företag göra det. Det är precis det som är poängen. Det som håller på att ske i en lång rad branscher är att alla inte gör det. Det är lite oroande när finansministern säger att allt har blivit mycket bättre som , som är en central del av ekonomin och möjligheterna för tillväxt här i huvudstaden, så sent som i går sade att läget i är akut. Oegentligheterna i byggbranschen riskerar nu att påverka möjlighet till tillväxt mer direkt . De säger också att med största sannolikhet ser vi resultatet av att den osunda konkurrensen har slagit rot i byggbransch. De säger inte att den är på väg tillbaka eller att det har blivit mycket bättre, som finansministern försöker påstå. Jag går tillbaka till den grundläggande frågan om att det blir farligt i ett samhälle när tillvaron blir hotad för människor som jobbar och tar ansvar för sig själv och sina nära och betalar sin skatt och allt det där. Jag skulle vilja uppmana finansministern att till exempel studera de överenskommelser som har gjorts i den nya tyska regeringen där man kommer att ta till kraftfulla åtgärder för att stoppa social dumpning och lönedumpning. Man kommer också att se till att bemanningsföretagen och de som jobbar där får jobba under rimliga villkor. God jul herr talman, och alla andra här i kammaren! 23 Finansminister (M): Vi har fått två gedigna underlag för den här debatten. Det ena är genomgång av hur förändringen av F-skattsedlarna har påverkat villkoren för skatteundandragande respektive arbetstagarnas villkor. och har noggrant jobbat igenom frågan och drar slutsatsen att det inte har skett någon omfattande utvidgning av F-skattebegreppet. Det har inte heller skett någon påtaglig förändring av möjligheterna för att följa upp arbetstagares villkor. Det var det som vi i grunden hade anledning att tro eftersom det har funnits gedigen statistik som visar att det inte har skett någon dramatisk försämring av antalet avslag eller beviljanden i och med förändringen av lagstiftningen. Det sker en trendmässig ökning av antalet företagare, och det är naturligtvis välkommet. Det är centralt att breda undersökningar visar att legitimiteten för skattesystemet bland företagare har förbättrats. Vi såg utvecklingen där oron för svartarbeten och skattefusk ökade, där legitimiteten för skattesystemet minskade och missnöjet med skattesystemet tilltog därför att den dåvarande regeringen kontinuerligt höjde skatterna och försämrade skattevillkoren. Om vi vill ta diskussionen på allvar är det klart att vi måste känna oro för förslagen om höjda arbetsgivaravgifter, lastbilsskatter, bensinskatter, inkomstskatter, ja, praktiskt taget alla olika skatteområden som finns. Skälet till att vi nu har en byggsektor som i större utsträckning uppfattar att man inte är utsatt för illojal konkurrens är kombinationen av ROT-avdrag och andra åtgärder med förstärkt kontroll som har förbättrat systemet. Om man tar frågorna på allvar kan man inte föreslå breda och omfattande skattehöjningar för företagen utan att också inse att det kommer att leda till ökat skatteundandragande och ökat skattefusk. Med de orden vill jag passa på att önska herr talmannen och god jul med hopp om en lång och fridsam julhelg för oss alla. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: Skrivelse 2013/14:60 Redovisning av användningen av vissa hemliga tvångsmedel 9 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:252 Försvarets beredskap av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:253 Ersättning från till finska krigsbarn av (S) till statsrådet (KD) 2013/14:254 Mobila it-kommunikationer i hela landet av (S) till statsrådet (C) 2013/14:255 Arbetet med färdplan 2050 av (S) till miljöminister (C) 2013/14:256 En fungerande äldreomsorg av (S) till statsrådet (KD) 2013/14:257 Psykiatripatienters situation av (S) till socialminister (KD) 2013/14:258 Skogsriket av (S) till landsbygdsminister (C) 2013/14:259 Bristen på båtar till det hemvärnet av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:260 Felberäkning vid bolagsskattesänkningen och underskott av (S) till finansminister (M) 2013/14:261 Finansieringen av bolagsskattesänkningen av (S) till finansminister (M) 2013/14:262 om Försvarsmakten av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:263 Kärnvapenhotet från av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:264 Överskottsmålet av (S) till finansminister (M) 2013/14:265 Budgetutrymme för överskuldsatta av (S) till finansminister (M) 2013/14:266 Statistik om Skitlivet av (S) till statsrådet (M) 2013/14:267 Skitlivet av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:268 Politisk vilja att minska Skitlivet i offentlig verksamhet av (S) till statsrådet (M) 2013/14:269 Höjd ersättningsnivå på lönebidraget av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:270 i , DVVJ av (KD) till statsrådet (M) 2013/14:271 Förtroendet för UD:s biståndshantering av (S) till utrikesminister (M) 2013/14:272 Bättre mobiltäckning på landsbygden av (S) till statsrådet (C) 2013/14:273 Bistånd och ägardirektiv av (S) till statsrådet (M) 2013/14:274 av (S) till finansminister (M) 2013/14:275 IMF, och skatteflykt av (S) till finansminister (M) 2013/14:276 Utvecklingsländerna och kapitalflykten av (S) till finansminister (M) 2013/14:277 Land-för-land-rapportering av (S) till finansminister (M) 2013/14:278 Införandet av nettodebitering i av (MP) till statsrådet (C) 2013/14:279 Uppehållstillstånd för traffickingoffer av (MP) till statsminister (M) 2013/14:280 Idrottsrörelsens föreningsliv av Per (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2013/14:281 Åtgärder mot den höga ungdomsarbetslösheten av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:282 Bortom fagert tal av (S) till statsrådet (FP) 2013/14:283 Stridande svenskar i av (KD) till utrikesminister (M) 10 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2013/14:200 Konsekvenser av striden om förhandlingsregleringen av elnätsföretagens intäktsramar av (S) till statsrådet (C) 2013/14:226 Resurser till Finsam av (S) till statsrådet (M) 2013/14:198 Kvinnors deltagande i förhandlingar om framtid av (MP) till utrikesminister (M) 2013/14:216 och registrering av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:267 Skitlivet av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 11 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen.