prot · H00964 · 2013-02-13 00:00:00 — Jag lider med alla de civila som förlorat nära och kära, som tvingats på flykt och som förlorat sina hem och sin försörjning. kan och ska ta sitt ansvar för att bistå familjer på flykt, både dem som lyckas ta sig ända hit och dem som finns i flyktingläger i närliggande länder eller är internflyktingar. Vi ska också i den mån vi kan bistå närliggande länder att klara den ansträngda situation som det med nödvändighet innebär att härbärgera hundratusentals flyktingar som kommer och för att förebygga att konflikten spiller över till länderna i fråga. Jag oroar mig särskilt för situationen i , där man tagit ett stort ansvar för att hjälpa sina grannar men där risken att konflikten sprider sig kanske är störst. Det behövs oceaner av humanitärt stöd till de drabbade av inbördeskriget i och system för att fördela det till de behövande. efterlyser att vi talar om , och det är precis vad jag tänker göra . och några av hans kolleger vill uppdra till tankesmedjor att utmejsla ett förslag till en europeisk global strategi. Ur demokratisk synvinkel har jag svårt att förstå varför ett sådant uppdrag går till tankesmedjor. Ni kan kanske testa med förankring på Facebook och Twitter sedan också. Jag brukar sällan tala om EU och i den utrikespolitiska debatten, men just nu händer det väldigt mycket som kan få stora konsekvenser för EU-samarbetet som sådant, så det är svårt att låta bli. Jag tänker både på den ekonomiska krisen och på de tecken på splittring som vi ser utkristallisera sig på flera håll i unionen. I skuggan av den ekonomiska krisen pågår nämligen en helt annan politisk process i . Jag tänker bland annat på splittringen i som lett till att landet har ständiga problem att bilda regeringar. I ska det genomföras en folkomröstning om självständighet 2014, och i ska de eventuellt rösta om fortsatt EU-medlemskap. Det konservativa brittiska regeringspartiet väljer att använda sig av demokratins verktyg för att ta reda på vad medborgarna faktiskt vill . Även ska få rösta om huruvida de vill vara kvar som del av eller höra till . Den senaste i raden av regioner med en uttalad ambition att bilda en egen stat är . Där svarar den spanska, också konservativa, regeringen med att säga tvärnej till folkomröstning och med beskedet att de kommer att hindra katalanerna från att vara kvar i EU. Det här är exempel på två av systerpartier, och de har diametralt olika utgångspunkter. Jag besökte för att på plats bilda mig en uppfattning om hur människor tänker och känner inför den situation och befinner sig i . Jag talade med både den katalanske vicepresidenten och de grönas ledare , förutom att tala med vänner och folk på gatan. Det katalanska parlamentet antog en deklaration om självständighet och rätt till självbestämmande . En folkomröstning är målet. Katalanernas strävan efter självständighet bottnar inte i den ekonomiska krisen. Den handlar i princip om kulturella och demokratiska rättigheter. Katalanernas ambition har alltid varit att ska vara ett eget land. har dock under århundradena slagit ned alla sådana försök med militära medel. Till skillnad från sina brittiska konservativa kolleger har den spanska konservativa regeringens svar på katalanernas anspråk varit det motsatta. Först kom generalernas vapenskrammel med uttalanden om militär intervention. Sedan kom statens krav på ökad spanjorifiering av katalanerna med bland annat begränsningar av rätten att använda det egna språket, och i går röstade den spanska kongressen för att påbörja en process för att tvinga katalanerna att åter tillåta tjurfäktning. Något mer kontraproduktivt kan man knappast tänka sig. Regeringen inbjuder inte till dialog, och frågan är om dialog ens längre är möjlig. Katalanerna, men också många inflyttade från , har tröttnat på att tala med den som inte lyssnar. Delar av är hårt drabbade av den ekonomiska krisen och av hög arbetslöshet. I till exempel är ungdomsarbetslösheten , och fastigheter reas ut. Ändå var det inte länge sedan den spanska ekonomin höjdes till skyarna som det ekonomiska undret. Tillväxten var hög, och det fanns inga direkta orosmoln i horisonten. är det den svenska ekonomin som höjs till skyarna, senast i tidningen , det trots att vi också i ser en stigande arbetslöshet; bland ungdomar är den . har, precis som före krisen, en hög privat utlåning. Det kan bli upp som en sol och ned som en pannkaka även här om vi inte aktar oss. I ett som fortsätter att ha dagens höga arbetslöshet kommer vi att se fortsatt växande klyftor och social oro. När människor känner sig djupt svikna av de traditionella politiska partiernas löften är steget inte långt till att rösta på nya och slagfärdiga budskap. Det är budskap som ofta förs fram av högerpopulistiska och rasistiska partier runt om i , med krav på högre murar mot omvärlden och mindre bistånd, detta i kombination med militär upprustning. Det är en utveckling som utan tvekan leder till försämrade relationer med våra grannar och därmed en osäkrare kontinent att leva på. Vi tror inte att hopplöshet och utanförskap bryts med ytterligare ekonomiska åtstramningsprogram. Det krävs en jobbpolitik som använder den ekonomiska krisen som språngbräda för investeringar i den nödvändiga gröna omställningen av våra samhällen. Vi beslutsfattare i alla länder har ett ansvar att erbjuda våra medborgare en framtid. I grunden bygger vi säkra samhällen genom att förebygga social oro och upprätthålla en god ekonomi. 10 (SD): Jag vill börja med att tacka utrikesminister för den fina komplimangen att är tydliga med sin EU-politik. Däremot tycker jag att det är beklagligt att än en gång få höra hur förespråkare för en överstatlig union, som är på väg att bli en federal stat, kommer med bisarra anklagelser bara för att man riktar kritik mot utvecklingen inom EU. Hur ska vi då kunna ha en konstruktiv debatt om EU? Ja, vi har påtalat att vi vill gå ur EU i den form den har . Till skillnad från vad påstår är vi dock för ett mellanstatligt samarbete såsom det var när det hela startade. Kan vi omförhandla medlemskapet till något som vi kan skriva under på är det naturligtvis det vi förespråkar. Alla andra bisarra anklagelser från utrikesministern kan jag inte ens bemöta. Låt mig säga något om . Det som började med fredliga protester i har utvecklats till ett fullskaligt inbördeskrig där situationen förvärras för var dag som går. FN räknar med att ca 30 000 har dödats, men antalet kan också vara ännu större. Även om det inte finns något annat alternativ än att måste avgå måste krav också ställas på oppositionen att samla sig och bli tydligare med sina intentioner. Det är till exempel beklagligt att den kristna gruppen är underrepresenterad i nationella råd. Vi anser därför att inom EU tydligare bör framhålla krav på att ett framtida även garanterar kristnas trygghet och säkerhet. I tidningen står det till exempel om 25 000 kristna som är belägrade av rebeller i staden , där invånarna svälter och dör långsamt. I stridigheter har allvarliga krigsbrott begåtts. Som vi hört tidigare i dagens debatt har samtliga EU-länder utom undertecknat ett brev till om att krigsförbrytare ska ställas inför rätta i . Anledningarna till att står utanför detta har varit något otydliga och vaga, bland annat att det är dålig tajmning och ett slag i luften. Dessutom verkar Alliansen inte ens vara överens i frågan. Att tro att kommer att vara mer förhandlingsvillig för att väljer att stå utanför tror jag knappast är rimligt. Jag anser att alltid bör vara tydligt med att de som begår krigsbrott ska ställas inför rätta. Gällande finns stora humanitära behov. Mer än två och en halv miljon människor är i behov av humanitär hjälp, och omkring 700 000 har flytt striderna för att söka hjälp i grannländer. Det är oerhört viktigt att ger sitt stöd bland annat till UNHCR för att de ska kunna erbjuda den hjälp som behövs till dessa flyktingar. har i sin höstbudget föreslagit en ökning till UNHCR med 1 miljard mer än vad regeringen föreslår. Den senaste utvecklingen i , där norra delen har kontrollerats av väpnade extrema islamister och terroriströrelser, har varit och är mycket oroande. Att en grupp officerare från armé dessutom genomfört en statskupp riktad mot den demokratiskt valde presidenten har förvärrat situationen ytterligare. Även om militärjuntan har gått med på att överlämna makten till en civil övergångsregering är det politiska läget fortfarande instabilt, och militärens inblandning i politiken fortgår. EU, däribland , ska nu gå in med utbildningsinsatser till den maliska armén. Jag ifrågasätter inte behovet av att stoppa extrema väpnade islamister, men jag ifrågasätter om det är lämpligt att på detta sätt stödja och ge legitimitet till en regering som varken är demokratiskt vald eller helt civilt styrd och där respekten för demokratiska spelregler och mänskliga rättigheter är osäker. Jag ifrågasätter också att av nedrustning av vårt svenska försvar, till den grad att vi bara kan stå emot ett anfall i , förväntar sig att vi ska ha kapacitet att delta i olika insatser i andra länder. Mot denna bakgrund är hållning att insatser och stöd för att stävja konflikten i i så stor utsträckning som möjligt behöver gå genom regionala aktörer. Konflikterna i området är till stor del regionala, och det krävs en regional lösning. En fråga som alltför mycket hamnar i skymundan i utrikespolitik anser jag är den grova och allvarliga förföljelsen av kristna som pågår runt om i världen. dödas runt 100 000 människor på grund av att de är kristna, vilket är en människa ungefär . I till exempel beräknas att 50 000 till 70 000 människor hålls i fångläger liknande nazitidens fruktansvärda koncentrationsläger. De kristna hålls där isolerade och berövas all mänsklig värdighet. För att bli skickad dit eller dödad kan det räcka med att äga en bibel. I kan till och med barn bli arresterade för hädelse. I har terroristgruppen utfört bombdåd mot kristna. I pågår en etnisk rensning av kristna. Därför bör regeringen intensifiera sina ansträngningar och tydligare visa sitt stöd för utsatta kristna bland annat genom att fästa världssamfundets uppmärksamhet på förföljda kristnas utsatta situation. 11 HANS (V): Låt mig påminna om att som läste upp sin utrikespolitiska deklaration dog 30 kvinnor runt om i världen. De dog i samband med missfall för att de inte fick den läkarvård de behövde. De dog i samband med förlossning för att de inte fick den sjukvård som hade kunnat rädda deras liv. De dog i samband med en illegal abort. Men kritiserar mig för att jag talar om dessa kvinnor. Han tycker att jag i stället borde tala om fiberoptiska kablar i och situationen på . Tack, , för att du så tydligt klargör skillnaden mellan oss två när det kommer till politiska prioriteringar i utrikespolitiken! Jag skäms inte, och jag kommer aldrig att be om ursäkt i denna kammare för att jag tycker att den viktigaste utrikespolitiska frågan är att bekämpa fattigdomen, mödra- och barnadödligheten och hungern på detta jordklot. Då blir det kanske också ganska logiskt att jag pratar om de människor som drabbas av hungern, fattigdomen och barnadödligheten och som jag har mött runt om på jordklotet i stället för att prata om utvecklingen i och på Fyn. Jag noterar att utrikesministern helt struntade i att svara på de frågor jag ställde. I stället ägnade han sin tid åt tjafs och olika typer av tjuvnyp. Inte med ett kommatecken berörde utrikesministern det faktum att den borgerliga regeringen har bidragit till att svenska skattemedel har gått till att investera i företag som plundrar de fattigaste länderna på deras råvaror och skatteinkomster. Inte med ett kommatecken berörde detta faktum, trots att vi vet att det är en av huvudförklaringarna till att vi inte når millenniemålen och till att förutsättningarna för fattigdomsbekämpning och kamp mot hunger och för jämställdhet slås sönder. Inte heller berörde med ett kommatecken det faktum att man under den borgerliga regeringens tid vid makten genom avsatt för att garantera affärer med diktaturen i . Jag begär inte att ska kunna svara på varje fråga i varje detalj. Men sitter handelsministern två stolar bort. Handelsministern kan väl skicka en liten lapp och informera utrikesministern om hur det kommer sig att man pumpar in svenska skattemedel i handeln med . Låt mig förklara vad dessa krediter innebär! De innebär att regimen i kan köpa svenska varor men sedan strunta i att betala och skicka fakturan till de svenska skattebetalarna. Är det ett bra sätt att stödja kampen för demokrati och frihet i ? Jag tror knappast det. Sedan försöker få den här debatten att bli en tävling om vem som ska säga ordet flest gånger. Jag tror att detta nyvaknade intresse och engagemang för och väcker viss förvåning, framför allt i våra nordiska grannländer. Jag noterar också att i sitt inlägg egentligen inte svarar på en av de centrala frågor som lyfte fram här tidigare, nämligen den om engagemanget i FN. har en konkret möjlighet att kandidera till 2017. Det var tur, så att säga. Vi skulle egentligen ha behövt sätta i gång kampanjen redan nu för att ha en rimlig chans att kunna kandidera. Om vi vill sitta i säkerhetsrådet 2017 behöver vi nu tydliggöra att vi kandiderar, dra i gång en tydlig kampanj, tillsätta ett sekretariat och presentera en tydlig vision för vad vi vill i säkerhetsrådet. Men ingenting av detta händer just nu i den borgerliga regeringen. Jag tycker att det nu är dags för att lämna tydliga besked i den här frågan. Avser den borgerliga regeringen att kandidera till 2017? När sjösätts kampanjen? När presenteras visionen? I stället för att prata om denna helt centrala fråga i svensk utrikespolitik står och berömmer sig för att man inte blev inröstad i , med motiveringen att det var en massa diktaturer som inte röstade på . Jag kan påminna om att en majoritet i FN inte är diktaturer. Det var också en rad demokratier som inte valde att rösta på i omröstningen till . Det är väl ändå lite talande för regeringens politik gentemot FN att man inte väljer att kandidera. Det är detta det handlar om. Man är för rädd för att förlora igen när det gäller arbetet i säkerhetsrådet. Jag måste trots allt säga att jag ofta jag har suttit i utrikesutskottet och haft möjlighet att resa runt i världen slagits av vilken positiv bild människor har runt om på jordklotet av vårt land. Man har en positiv bild av för att vi har stått upp mot orättvisor och kolonialism, för att vårt land tagit täten i arbetet för nedrustning och fred och för att vårt land varit en för många av dem som flytt undan förtryck och krig. Det är ett resultat av att vi i vårt land har haft en stark freds- och solidaritetsrörelse. Människor i det här landet har gått samman och satt avtryck i utrikespolitiken. Man förhindrade att fick en atombomb och såg till att stod upp mot , och spelade en avgörande roll i befrielsen av södra . Men jag måste också erkänna att jag inte bara möter detta beröm av och denna positiva bild av vårt land. Jag möter också parlamentariker i , folkrörelser i södra , småbönder i och även hör , politiska företrädare för våra nordiska grannländer som undrar vart den svenska rösten har tagit vägen. Var finns i de centrala utmaningarna och i kampen mot orättvisorna? Svaret är att vi diskuterar fiberoptiska kablar i . 12 (FP): Över 60 000 personer har dödats i inbördeskriget i . Landet slits sakta men säkert i stycken. Närmare 800 000 syrier är nu registrerade flyktingar, i huvudsak i grannländerna men också i och andra EU-länder. Därtill finns hundratusentals människor kvar i utan att kunna bo i sina hem. Det finns egentligen inga tecken på att striderna kommer att avta. Omvärlden är oenig, och några av världens mest destruktiva regimer är djupt inbegripna i händelserna i landet. I sammanfattas hela Mellanösternregionen på ett och samma ställe: en diktatorisk regim , etnisk och religiös mångfald, konflikten mellan sunniislam och shiaislam, den kurdiska frågan, en ekonomi i bedrövligt skick och en ung befolkning vars likgiltighet har förbytts i raseri. Våra slutsatser rörande bör vara följande: Vi måste välkomna varje försök som görs till att nå fred. Givetvis förutsätter det att avgår från makten och att alla grupper, inte minst alawiter, kristna och kurder, får sina rättigheter skyddade . Vi måste agera för att samtal om ska handla just om . Det är inte rimligt att frågor som rör andra konflikter förs in i sådana samtal. är det alldeles för många aktörer som agerar i för att uppnå mål någon annanstans. Vi måste vara medvetna om att flyktingfrågan inte är temporär utan permanent. Det betyder att det kommer att behövas massiva insatser , främst till grannländerna och till . har agerat för mer humanitärt stöd. Vi har anslagit ytterligare medel, vilket också har nämnts i utrikesdeklarationen. Utvecklingen i inger oro. Det handlar såväl om lagar mot HBT-personer och andra människorättsövergrepp i som om upprustning och en alltmer nationalistisk retorik. Denna utveckling måste också reflekteras i framtida svenska analyser och inriktningsbeslut för vår egen försvarsmakt och vår egen försvarsförmåga. Kombinationen av rysk upprustning och amerikansk omorientering från mot östra kommer att ställa höga krav på EU-länderna att klara vår egen säkerhet. Vi behöver fördjupa vårt samarbete. Vi behöver bli effektivare. Vi behöver kunna möta säkerhetspolitiska hot i bredare mening, men också genomföra större satsningar på försvaret här hemma. Vi i har därför deklarerat att vi vill se höjda försvarsanslag i nästa försvarsbeslut. Därtill är det nödvändigt med ett svenskt medlemskap i och Nato. I går bekräftade att landet genomfört ett tredje kärnvapenprov. Det är en handling som kommer att isolera landet ytterligare snarare än att bana väg för konstruktiva förhandlingar. tvingas den fria världen att sysselsätta sig med en annan aggressiv diktatur med atomambitioner, nämligen . Det är mycket allvarligt när världens farligaste regimer söker beväpna sig med världens farligaste vapen. Omvärldens agerande måste vara tydligt och resolut. Risken är annars att vi får se en ny rustningsspiral och att icke-spridningsdoktrinen välter över bord. Den europeiska utrikestjänsten har ännu inte växt i kostymen. Samarbetet inom utrikes- och säkerhetspolitiken behöver fördjupas. Europeiska unionen måste förmå spela en mer aktiv roll i det södra och östra grannskapet. EU måste stå upp för viktiga liberala värden: mänskliga rättigheter, kvinnors rättigheter, yttrandefrihet, religionsfrihet och andra fundamentala värden för demokratin. Det finns en risk att EU:s så kallade mjuka makt försvagas till följd av den ekonomiska krisen. Vi ser också oroväckande tendenser i medlemsstater i EU, till exempel i , att pressfriheten urholkas, att antisemitismen växer och att romer förföljs. Det är viktigt att det finns en övervakningsmekanism i Europeiska unionen, att de mänskliga rättigheterna respekteras i medlemsstaterna. Om vi inte själva respekterar människorättens grundläggande principer blir det svårare att kräva att också andra ska göra det. Jag kan inte undandra mig att ändå kommentera något av den debatt som har förts här i kammaren före mitt anförande. Jag lyssnar på oppositionens företrädare. Det är många fina ord, och det är ett högt tonläge. Man talar om demokrati, fred och solidaritet. Men, fru talman, det är falsk varudeklaration. De rödgrönas utrikespolitik är som fryst lasagne. Det är en fin bild på utsidan men innehållet är okänt. Det är en hästhandlarpolitik där ingen väljare vet vad man får och där de rödgröna travar i väg från avgörande framtidsfrågor. Socialdemokraterna talar om kärnvapentest men nämner inte att man själv har gått till val på att ska avveckla sina militärbaser. Man nämner inte detta och vilken signal det sänder till . talar om fred och förtryckta folk men vill avveckla försvaret och uppenbarligen rädda världen med hjälp av friår och obesprutad välvilja. Detta är inte vad världens fattiga önskar sig. I detta anförande instämde (FP). 13 (C): är en ledande kraft för social, ekonomisk och ekologiskt hållbar utveckling i EU, och vår värld. ska medverka till att människor får redskap till förändring, frihet och försoning, medverka till mer hållbara globala ekonomiska regelverk, medverka till ansvarsfulla miljö- och klimatinsatser. Så bygger vi långsiktig säkerhet tillsammans med andra. säkerhetspolitiska linje ligger fast. Vi är inte medlemmar i någon militär allians men bygger säkerhet tillsammans med andra, särskilt i , i EU och även inom ramen för FN och det mandat som det ger för samverkan. utrikes- och säkerhetspolitik ska präglas av solidaritet såväl i närmiljön som långt borta. strävar till att röst ska göra skillnad i ord och handling, vara en tydlig aktör för mänskliga rättigheter i internationell rätt och hållbar utveckling. Det må gälla i för att skydda urbefolkningens rätt eller känslig havsmiljö. Det må gälla hbtq-personers rätt i till exempel . Det må gälla att anklagade för brott mot mänskligheten ställs inför rätta, att Internationella brottmålsdomstolens roll inte undergrävs utan stärks. Det må gälla att i handling bidra till att utrota fattigdomen, trygga livsmedelsförsörjningen och kraftfullt möta klimathotet. rullade den arabiska våren från land till land. Förtryckare störtades, hoppet om förändring spirade. Alla vet vi att gamla strukturer är långlivade, att förändring tar tid. och EU ska långsiktigt och tydligt stödja framväxten av demokratiska strukturer, av frihet, försoning och fred. Vi har sett bakslag. Vi lär få se fler. Men människors drömmar om frihet går i längden aldrig att stänga inne. Här liksom i övriga konflikter är det avgörande att kvinnor blir delaktiga i processen för att nå hållbara lösningar och utveckling. Det oerhörda våld och lidande som drabbar människorna i griper tag i oss alla. Allas vår skyldighet att skydda blockeras av såväl al-Asad-regimen som dess skyddsmakter och . Ansvaret för det som sker vilar tungt på dessa. Lika viktigt som det är för att stödja FN och folkrätten är det att säkra att straffrihet inte råder. Det gäller självklart, fru talman, lika för alla. Drömmen om fred, försoning och rättvisa i får inte slockna. Det är vilja att ska bidra till att förverkliga den drömmen. arbetade aktivt för och välkomnade varmt det beslut som regeringen och generalförsamlingen fattade om att uppgradera i FN. Vi förutsätter att val ska kunna genomföras på ockuperade områden och att samtalen mellan och ska återupptas samt leda till att förverkligandet av tvåstatslösningen blir en realitet. Men tiden rinner ut. Nya bosättningar, vilka aviserades, vore direkt förödande. Bosättningspolitiken måste få ett tydligare pris. Här krävs mer än fördömanden från och EU. bedömer alltjämt att fler västliga erkännanden av staten skulle stärka förutsättningarna för svåra förhandlingar, och vi ser fram emot ett svenskt erkännande. är en kontinent i förändring. Det är en ung kontinent med stora möjligheter och utmaningar. För är det viktigt att långsiktigt vårdar och värnar vårt samarbete för mänskliga rättigheter, landsbygdsutveckling, demokratiska institutioner, hälsa och utbildning, SRHR och hållbar handel. Det är självklart även för att förebygga och lösa konflikter. stöder nu insatsen i . Men understryker vikten av ett vidare regionalt ansvar. Det handlar om att förhindra nya konflikter i porösa eller svaga stater, till exempel , genom stöd för fortsatt tydlig FN-närvaro. Men det måste också handla om att här, som i övriga , även fortsättningsvis långsiktigt stödja stabilare länder, till exempel , och regionala strukturer, till exempel Ecowas och Eala. En värld utan kärnvapen verkar avlägsen. Desto viktigare är det att kärnvapenmakterna känner trycket att vitalisera förhandlingarna för att föra verklig nedrustning och provstoppsavtal i hamn. Alternativet är det vi nu sett, det vill säga ökad spridning och en ny rustningsspiral. driver att ska vara en tydlig och stark röst för en friare, grönare och mer solidarisk värld för hållbar utveckling. 14 (KD):