prot · H00969 · 2013-02-21 00:00:00 — Det i övrigt hänvisar till, och den beskrivning som det är lätt att känna för, är en följd av svensk lagstiftning. Det är en svår gränsdragning i lagstiftningen om man i det fall den ena föräldern har begått ett allvarligt brott ska anse föräldraskapet förverkat. Så länge man inte ändrar svensk lagstiftning kommer myndigheter och rättsvårdande myndigheter att agera. Men de har att se till barnets bästa det står också i lagstiftningen. De har möjlighet att göra bedömningar som innebär att man tilldömer någon annan vårdnaden om man anser att det är i barnets intresse. Det finns alltså, och det handlar om att uttolka svensk lagstiftning. Det bör inte jag som representant för regeringen göra, utan det har andra att ta ansvar för. Därmed var dagens utfrågning av statsministern avslutad. Jag tackar statsministern och deltagande ledamöter. 12 § om statens försäljningar av apotek Föredrogs socialutskottets betänkande 2012/13:SoU9 om statens försäljningar av apotek (skr. 2012/13:33). 81 (MP): Detta blir ett kort anförande. Som ni säkert vet var inte alls förtjust i omregleringen av apotek, men det är inte det jag kommer att prata om . Jag kommer att prata om den revision som har gjort och uppehålla mig vid en av punkterna. Det handlar om att anser att regeringens rapportering till om hur försäljningen av apotek har genomförts är knapphändig, otydlig och därför inte ändamålsenlig. Det är någonting som instämmer i. Det regeringen svarar på detta är att man visst har gjort redovisningar, delårsrapporter och årsredovisningar för Apoteksgruppen i och verksamhetsberättelse för företag. Tyvärr räcker inte detta. Det behövs en samlad bild över hela processen. Informationen bör vara transparent och begriplig. Det är svårt att få en helhetsbild över omregleringen av apoteksmarknaden. Hur ser utvärderingen ut? Blev det önskat utfall? Finns det risker framöver? anser att redovisningen bör omfatta försäljningens affärsmässiga resultat, inklusive de totala kostnaderna och resultat av försäljning i förhållande till mål. Var finns redovisningen för den organisatoriska lösning som har gjorts vid försäljning av enskilda apotek? Vilka konsekvenser är det för staten? Vilka risker finns det? Det finns alltså frågor som är obesvarade. anser att regeringen bör återkomma till med en tydligare rapportering om statens försäljning av apotek. Jag yrkar bifall till vår reservation. 82 (S): När vi nu behandlar den här rapporten från om försäljningen av apoteken och senare en liknande rapport om tandvårdsstödet kanske det kan vara på sin plats att påminna om vad är och gör. Så här beskrivs det på deras hemsida: uppdrag är att granska vad statens pengar jag skulle hellre säga skattebetalarnas pengar går till och hur effektivt de används. Genom att utföra oberoende revision bidrar vi till att stärka den demokratiska insynen, en god resursanvändning och en effektiv förvaltning i staten. Det finns alltså i alla fall enligt min uppfattning goda skäl att ta till sig deras bedömningar och rekommendationer. I den rapport vi nu behandlar har de granskat hur regeringen har skött försäljningen av apoteken. De har bland annat kunnat konstatera precis som sade att regeringens rapportering till har varit knapphändig, otydlig och därmed inte tillräckligt ändamålsenlig. Men regeringen känner inte alls igen sig i den beskrivningen utan tycker att man har skött det hela på ett klanderfritt sätt. Vi socialdemokrater har valt att inte lägga någon motion i frågan, eftersom det handlar om själva hanterandet av försäljningen och inte om frågan i sak. Det allvarligaste med apoteksfrågan är annars att den borgerliga regeringen har slagit sönder en väl fungerande del av svensk hälso- och sjukvård och har gjort det besvärligare för många att få tillgång till den medicin de har behov av. Att antalet apotek i storstäderna har ökat kraftigt ändrar inte detta faktum. Socialministern och de flesta andra borgerliga debattörer i denna fråga verkar ha svårt att ta till sig detta. Det underlättar inte arbetet med det som borde vara det viktigaste just nu: att se till att vi som patienter återigen sätts i centrum. 83 (M): har i sin rapport lagt fram synpunkter efter sin granskning av statens försäljningar av apotek och om de har redovisats på ett transparent och ändamålsenligt sätt. Det är relevanta synpunkter som är viktiga att ta upp. Däremot visar regeringens svar i skrivelsen att de är tillgodosedda inom ramen för vad som faktiskt är gjort. Jag vill peka på ett par saker. Det har före försäljningen gjorts ett antal analyser, bland annat . Det gällde förutsättningarna för den som får tillstånd att bedriva detaljhandel. Det fanns också en proposition före omregleringen om just omreglering av apoteksmarknaden. Där angavs en övergripande målsättning med bedömningen att just konkurrensutsättning av en marknad är ett effektivt medel för att nå en ökad mångfald och ett effektivt resursutnyttjande. Bildandet av skulle säkerställa konkurrensneutraliteten. I analyser med förslag från både och lagrådsremissen angavs minst tre aktörer som ett mått för att nå bra konkurrens. Man valde att sälja ut av marknadsandelarna i åtta kluster samt ett kluster för småföretagsapotek. ger också synpunkter om Apoteksgruppens eventuella informationsövertag. Vi kan se att klusterköparna hade full tillgång till så kallade datarum med både legal och finansiell information om samtliga enskilda apotek, även de apotek som inte såldes ut. När det gäller uppföljningar har regeringen redogjort för försäljningarna löpande i Apoteksgruppen i Holding AB:s delårsrapporter och årsredovisningar. Den stora och kanske viktigaste utredningen är rapporten om slutredovisning av försäljningarna av apotek, som lades fram . Det sker också löpande återrapportering i varje budgetproposition. Vad gäller statens ägande av bolag som helhet utvärderar regeringen bolagen löpande och prövar skäl till fortsatt statligt ägande. Den kanske viktigaste utvärdering som man kan göra är att se på hur verkligheten har blivit, se hur förutsättningarna är och titta på marknaden . I verkligheten har precis det som var syftet med omregleringen skett, nämligen att åstadkomma bättre tillgänglighet till läkemedel. Marknaden har utvecklats i god konkurrens. Det har vi sett genom att vi har nått ökad tillgänglighet, ökade öppettider och många fler apotek. De förhoppningar som man hade har till och med överträffats. Man kan ifrågasätta om transparensen har varit god hela vägen. Men om man tittar på resultatet ser man att transparensen är väldigt tydlig, och man kan titta öppet på hur konkurrensen verkligen har blivit. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 84 (FP): Syftet med omregleringen av apoteken var att åstadkomma en bättre tillgänglighet för konsumenterna, att hålla läkemedelskostnaderna låga och att det skulle vara en fortsatt säker och effektiv läkemedelsförsörjning. Det har vi också. Det finns vissa brister beträffande 24-timmarsreglen och generikasystemet. Men där har vi en utredning på gång för att lösa problemen, och branschen är också med och vill lösa 24-timmarsproblematiken. När det gäller processen har fortlöpande informerats och tagit ställning steg för steg det framgår tydligt av betänkandet. Här i ställde vi oss bakom när det gällde avyttring av aktierna och sedan detta att åstadkomma en konkurrensneutralitet. Man återfinner i betänkandet att regeringen på punkt efter punkt har kunnat bemöta kritik när det gäller precisering av regler och villkor för försäljningen och också styrningen av under vägen. Beträffande information har klusterköparna, precis som sade , fått samma information som andra. Här finns inte några invändningar att göra, och den slutsatsen anger vi i utskottets ställningstagande. För del tycker vi att det är viktigare att vi nu diskuterar apotekens roll i hälso- och sjukvården i samhället framöver. Där kan apoteken spela en mycket viktig roll som primärvårdens frontlinje. I samarbete med vårdcentraler och andra vårdgivare kan man åstadkomma väldigt mycket av förbättrad hälsa och förbättrad läkemedelsanvändning genom att utnyttja den kompetens som farmaceuterna har genom sina mångåriga studier. De är en del av hälso- och sjukvården. Här finns det möjlighet för olika apotekskedjor och apoteksinnehavare att utveckla sina modeller i olika delar av landet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 85 (C): Jag skulle vilja börja med att yrka bifall till utskottets förslag. Efter att ha lyssnat på mina allianskolleger är det svårt att hitta något att tillägga. Regeringens skrivelse med anledning av visar ju på punkt efter punkt hur man bemöter kritiken och att kanske borde backa på vissa punkter med tanke på den information som vi här i faktiskt har fått. Utskottet, eller åtminstone den övervägande majoriteten, delar inte den bild som målar upp. Regeringen har i samband med försäljningen av lämnat stora mängder information och redovisningar till . Det har skett både i budgetpropositioner och i olika utredningar, rapporter och skrivelser som den intresserade kan läsa om mer noggrant i utskottets handlingar. Det finns också omfattande analyser gjorda av externa aktörer som belyser konkurrens- och marknadssituationen på hela apoteksmarknaden. Regeringen avser också framöver att fortlöpande återrapportera till om utvecklingen för de statliga bolagen. Jag tänker därför inte förlänga den här debatten mer än nödvändigt. Jag vet att vi har fler debatter som kommer, och jag ser fram emot att ta dem också. 86 (V): I sin rapport om statens försäljning av apoteken har synpunkter på att utförsäljningen kunde ha varit mer transparent och att man borde ha haft mer information till . har heller inte väckt någon motion på det här området då det inte rör själva apoteksfrågan. Jag tänker alltså inte här gå in på detta utan bara konstatera att vi har varit emot utförsäljningen av stora delar av ett väl fungerande statligt apotek, , för privata intressen och av ideologiska skäl. Man slog sönder ett välfungerande, patientsäkert och kostnadseffektivt system som hade stort förtroende hos svenska folket. Efter detta har förtroendet för apoteken minskat. Den uppsplittrade marknaden med flera apotek gör att människor får svårare att hitta den medicin de behöver i närmaste apotek. Förtroendet för den medicinska rådgivningen har minskat. Lokaler har i flera fall blivit mindre tillgängliga för människor med rörelsehinder. Personalen upplever sig på många ställen mer stressad och har mindre tid för läkemedelsrådgivning. Man uppger, vilket jag tycker är allvarligt, att deras möjlighet att uppdatera sina kunskaper om läkemedel har minskat. I glesbygden oroar man sig för hur det kommer att se ut på lite . När flera aktörer ska in på samma marknad och det gäller en produkt som skrivs ut på recept, där målsättningen är att inte öka konsumtionen, blir det naturligtvis tufft med konkurrensen också. Just nu diskuteras lönsamheten i systemet mycket. Speciellt de små företagen har det tufft. är troligtvis liksom på väg mot ett oligopol med ett antal stora apotekskedjor som kommer att vara de som finns kvar. ståndpunkt är att , som fortfarande ägs av oss gemensamt, är viktigt att ha kvar och borde utvecklas. Vi ser läkemedelsdistributionen som en viktig del av hälso- och sjukvården, där patientsäkerhet, tillgänglighet till läkemedel och kostnadseffektiviteten med våra skattepengar är huvudfrågorna. leker den borgerliga regeringen detaljhandel i stället. Vad vi får se är apotek som försöker höja vinsterna genom att ha en mängd andra saker än läkemedel hudkrämer, kosmetika och en rad andra artiklar som tar allt större plats på apoteken medan man får leta sig fram till receptdisken. Vi tycker att detta var en riktigt dålig reform. 87 (KD): Vi ska nu behandla om försäljningen av apoteken. Jag kan inte påminna mig någon reform som har granskats och utvärderats så djupt som just apoteksreformen. Detta tycker vi är bra. Det vi nu har att ta ställning till är , som pekar på ett antal förbättringsområden. Min ambition är att vi ska ha en god närhet till apotek runt om i landet som förutom bra service har kompetens och därmed ger trygghet i hanteringen av läkemedel. Läkemedel är ingen vanlig vara. Det handlar om en viktig del i hälso- och sjukvårdens behandling av enskilda patienter. Det är därför vi har all vår lagstiftning i medicinfrågor. Apoteksomregleringen innebar en stor tillgänglighetsförbättring för allmänheten i vårt land. På ungefär 6 000 ställen säljs nu receptfria läkemedel till och med dygnet runt. De flesta i vårt land är redan så vana vid denna utökade service att de inte kan tänka sig något annat eller tänka sig hur det var förut. Antalet öppenvårdsapotek, som är detsamma som vad vi i dagligt tal kallar apotek, har ökat från 930 till 1 250. Detta innebär att mer än 300 nya apotek har öppnats som vi har kunnat bibehålla servicen i glesbygd. När det gäller just glesbygdsapoteken finns en planering hos regeringen som innebär att en särskild stödordning är tänkt att inrättas. För övrigt är det intressant att notera att apotekstätheten när vi jämför länen i landet uppvisar en statistik som inte nämns så ofta. Länen i har den högsta apotekstätheten. ligger bäst till följt av , och . I debatten kan man tro att det bara är och andra storstadsområden som har hög apotekstäthet, men det är tvärtom. Slutligen kan jag inte låta bli att peka på hur den genomsnittliga öppettiden en normalvecka på apoteken har förbättrats sedan omregleringen. Från att ha varit är nu genomsnittstiden . Jag välkomnar dessa förbättringar och menar att de är till glädje för patienter och allmänhet. I betänkandet som vi nu har att behandla, SoU9, instämmer socialutskottet i regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer. har löpande fått information om försäljningarna av apotek under omregleringen av apoteksmarknaden. Även i budgetpropositionerna , 2011, 2012 och 2013 har regeringen lämnat rapporter om de förändringar som har skett. Jag instämmer i utskottets skrivning där vi säger att denna rapportering har varit tillräcklig och att vi förutsätter att regeringen även i fortsättningen kommer att återrapportera till på ett liknande sätt. Med dessa synpunkter vill jag yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 13 § om det statliga tandvårdsstödet Föredrogs socialutskottets betänkande 2012/13:SoU10 om det statliga tandvårdsstödet (skr. 2012/13:44). 88 (S): Var femte vuxen svensk säger att man inte har råd att gå till tandläkaren. Tre av fyra av dem som har dålig tandhälsa uppger att de inte har råd att gå så ofta som de egentligen skulle behöva. Det mest anmärkningsvärda i det här ärendet är att vi har fyra borgerliga partier som inte ser det allvarliga i att det ser ut på det här sättet. har flera rapporter publicerats som redovisar hur tandvården är fördelad i befolkningen. Det handlar om ett antal rapporter från både och som samtliga visar att ekonomiska skäl är den i särklass vanligaste orsaken till att man avstår från tandvård trots att man skulle behöva det. Det är främst arbetslösa, långtidssjukskrivna, låginkomsttagare och personer födda utanför som avstår av det skälet. Många av dessa grupper har dessutom fått det allt sämre under den borgerliga regeringsperioden. Grundproblemet är dock att det helt enkelt är för dyrt att gå till tandläkaren. Det finns alltså ingen brist på kunskap om hur det ser ut, och det bekräftas också i som vi nu behandlar. Vi som politiker med möjlighet att göra skillnad måste börja se dessa sanningar i vitögat och faktiskt göra någonting åt detta. Det är inte värdigt ett rikt välfärdsland som vårt att ställa så många människor utanför en möjlighet att sköta om sina tänder. Det är precis det som lyfter fram i sin rapport och som vi socialdemokrater tillsammans med en majoritet i socialutskottet ställer oss bakom. Men de borgerliga partierna säger av någon outgrundlig anledning nej till det. Regeringspartiernas tilltro till att det går att informera bort problemet måste väl även den mest rättrogna borgare inse vara en smula naiv. Deras tanke är att om alla görs medvetna om att det finns ett statligt stöd på och dessutom ges en möjlighet att göra prisjämförelser mellan olika tandläkare skulle alla som har svårt att få sin inkomst att räcka hela månaden plötsligt få råd att gå till tandläkaren. Ni som var med när vi behandlade om försäljningen av apoteken kommer kanske ihåg att jag nämnde att uppdrag är att granska vad våra skattepengar går till och hur effektivt de används. Det kan vara bra att tänka på även här, med tanke på borgarnas agerande. Enligt bör regeringen se över ett antal områden inom tandvårdsstödet för att kunna få en uppfattning om hur målsättningen om en god tandhälsa för alla har uppnåtts eller vad som kan behöva göras på annat sätt. En majoritet i socialutskottet håller med och föreslår tre tillkännagivanden eller, med andra ord, uppdrag till regeringen om tandvårdsstödet. Bakgrunden till det är att det har visat sig att tandvårdsstödet, som infördes genom tandvårdsreformen 2008, har ett antal brister. Det allmänna tandvårdsbidraget har inte fått så många människor att gå regelbundet till tandläkaren som regeringen hade hoppats på. Och det har blivit pengar över på anslagen. Om man räknar ihop alla de år som reformen har varit i kraft handlar det om ungefär 8 miljarder, totalt, som inte har använts till det som det var tänkt att det skulle användas till. De pengarna hade naturligtvis kunnat användas till att förbättra reformen så att fler hade haft råd att gå till tandläkaren. Högkostnadsskyddet är dessutom utformat så att patienten fortfarande betalar en stor del av kostnaderna själv. i egenavgift innan högkostnadsskyddet träder in är väldigt mycket pengar för den som inte har några i plånboken, vilket gör att personer med låga inkomster och stora tandvårdsbehov fortfarande har svårt att ta del av skyddet. Systemet med referenspriser och en prisportal som skulle göra det lättare för patienterna att jämföra priser har inte heller fungerat. Utskottet föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att följa upp om det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet är rätt utformade. Regeringen bör också följa upp om det går att få en fungerande prisportal där alla kan göra prisjämförelser. Det är inte självklart att det går att få till en sådan. Det är inte heller självklart att det blir någon stor mängd av människor som sitter och jämför kostnader mellan tandläkare. Det är andra saker som avgör vilken tandläkare man går till. handlar det kanske om en relation man har byggt upp med en tandläkare som man känner förtroende för. Då är inte det första man tänker på vad det kommer att kosta när man går dit. Ett tredje förslag till tillkännagivande handlar om att regeringen bör överväga om en myndighet ska få det samlade ansvaret för att patienter får rätt information vid rätt tillfälle så att patientens ställning stärks. Vi socialdemokrater känner oss övertygade om att systemet måste göras om så att ingen ska behöva avstå från att gå till tandläkaren av ekonomiska skäl. Därför säger vi i en reservation tillsammans med och att vi också borde ge ett bredare uppdrag till regeringen att utreda och återkomma med ett nytt förslag till tandvårdssystem som gör att vi uppnår tandvårdslagens mål om en god tandhälsa för alla. Tyvärr har vi inte fått en majoritet att ställa upp bakom det kravet. Men jag yrkar bifall till reservation 4 och i alla övriga delar till förslaget i betänkandet. 89 (M): När alliansregeringen tillträdde gjordes en stor satsning på tandvård och tandhälsa för att få en god tandhälsa i hela befolkningen genom att utvidga det förebyggande arbetet och ge personer med stort tandvårdsbehov en möjlighet att få tandvårdsbehandlingar till en rimlig kostnad. lägger staten ut drygt 6 miljarder på medborgarnas tandvård. Det är en fördubbling jämfört med den tidigare regeringen. För barn och ungdomar upp till är tandvården fri. Det har införts högkostnadsskydd som innebär att staten betalar av tandvårdskostnaderna och av det som överstiger . Det är en rejäl förbättring. Utöver högkostnadsskyddet görs särskilda insatser för vissa grupper som på grund av funktionshinder eller av medicinska skäl har särskilt stora tandvårdsbehov. Dessutom har vi infört en tandvårdscheck som ett led i satsningen på förebyggande tandvård. Det är en check som innebär att alla får som kan användas för att betala besök hos tandläkaren. Och för den som är eller är tandvårdschecken dubbelt så stor, . Man får en tydlig prisbild genom en prisjämförelseportal med fastlagda referenspriser. Socialdemokraterna pratar om att det är pengarna det handlar om. Självklart är det så, men i budgeten finns det inga pengar avsatta för det här från Socialdemokraterna. har en del kritik, och vi instämmer i ett antal av de synpunkterna. Men för att en utvärdering ska bli rättvisande och fullt ut användbar bör den genomföras när tandvårdsreformen är helt genomförd. Därför anser vi att granskning av det statliga tandvårdsstödet har genomförts för . Det allmänna tandvårdsbidraget är det första steget. Högkostnadsskyddet är det andra steget. Till det kommer ett stöd för tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar, det särskilda tandvårdsstödet, som är det tredje steget, som trädde i kraft . Då kommer hela reformen att synliggöras, och det blir en ökad medvetenhet om den. Vi instämmer i iakttagelser när det gäller att tandvårdsreformens insatser med det allmänna tandvårdsbidraget ännu inte lett till den ökning av besöksfrekvensen som man hade förväntat sig och att kännedomen om det tyvärr är låg, framför allt bland vissa grupper med stora tandvårdsbehov. Men vi har beslutat om informationsinsatser när det gäller tandvårdsstödet, det allmänna tandvårdsbidraget och högkostnadsskyddet. Förhoppningen är att det ska leda till ökad besöksfrekvens och förbättrad munhälsa. Vi delar iakttagelse att prisportalen inte fungerade första året. Förutsättningarna för portalens prisjämförelser är nu väl tillgodosedda i fråga om anslutningsnivåerna och kvalitetsindikatorerna. Och i och med den ambitionsförklaring som man nu gör tillsammans med Kommuner och Landsting och tandvårdsaktörer, både offentliga och privata, ser vi en förbättring. När det gäller frågan om en ny myndighet det är väldigt populärt hos Socialdemokraterna att lösa problem med nya myndigheter tycker vi inte att man ska föregripa beredningen av Vård- och omsorgsutredningens betänkande Gör det enklare! Där är just syftet att titta på vissa av de här delarna. är väl lämpat för att genomföra uppdraget och reglera hur högkostnadsskyddet ska utformas och ansvara för det. Tyvärr vill oppositionen ha konflikt till varje pris. Det här är ett populistiskt utspel som slår in öppna dörrar. Anledningarna till det är tre. Regeringen har redan beslutat om informationsinsatser för att öka kunskapen om tandvårdsstödet och avser att göra en lägesbeskrivning som en grund för en utvärdering. Regeringen har gjort en överenskommelse med Privattandläkarna och SKL för att öka antalet tandläkarmottagningar som är anslutna till prisjämförelsetjänsten. Frågor kring en myndighet med samlat ansvar för patientinformation bereds inom genom vård- och omsorgsutredningens rapport. De här tre punkterna är väldigt tydliga. Till detta får läggas att man inte avsätter några ytterligare medel i sin budget. Då kan man prata om att det här påverkar privatpersonernas ekonomi. Men om man inte tillför medel undrar jag: Hur ska man förändra det för dem? Det är klart att det fanns en anledning till att man under sina inte vidtog några åtgärder. Jag har träffat aktörer som jobbar med mobil tandvård. De pratar om landsting, företrädesvis socialdemokratiskt styrda, som försvårar hemtandvården och som försvårar för de äldre att få den tandvård som de kan begära i sitt äldreboende. hände ingenting under socialdemokratiskt styre. 90 (S) replik: