prot · H009132 · 2013-08-15 00:00:00 — När det gäller skatten på handelsgödsel och besiktningskostnaderna på slakterierna står vi för en helt annan jordbrukspolitik. Vi vill ha ett högt miljöinnehåll, ett klimatsmart jordbruk och höga krav på djurhållning. Där kan vi konkurrera, inte med dålig miljö eller dålig djurhållning. Vi kan aldrig någonsin få svenskt jordbruk att leva på det sättet. Där skiljer vi oss helt och hållet från alliansregeringen. Statsrådet har nämnt krogmomsen. Jag åkte till flygfältet för att komma till denna debatt. Den första krogen såg jag efter . Efter till kom den andra. På landsbygden finns det inte så många krogar, statsrådet . Det kanske ger en del när man äter en brasiliansk stek här i stan, men det stimulerar dock inte svensk jordbruksproduktion. Vi har ingen kilometerskatt, statsrådet. Vi har en vägslitageavgift. Det är ett stort problem i att svensk åkerinäring håller på att slås ut av utländska åkerier som kommer hit. Här ska vi göra det konkurrensneutralt, och därför har vi ett sådant förslag. För statsrådet verkar vännerna i styra helt. Det är skattesänkningar och oftast staden i första hand. Då blir det inte mycket kvar till landsbygden och de gröna näringarna. Tack för debatten! 32 Landsbygdsminister (C): Låt mig avsluta med att tacka för interpellationen och upprepa vad jag har sagt tidigare: Det lovar gott att det finns ett brett intresse för de gröna näringarna i . Jag är glad över det. Jag förutsätter och hoppas att har sådant inflytande bland dem som styr i hans parti att han kan motverka de förslag som jag ser som kontraproduktiva för att vi ska öka produktionen på den svenska landsbygden. Förslaget om vägslitageavgift, till exempel, är ett dråpslag mot de mjölkföretag som med tung lastbil måste transportera den mjölk som produceras på gårdar med till ett förädlande mejeri ungefär året runt. Om Socialdemokraterna mot all förmodan skulle komma i regeringsställning skulle denna ökade kostnad starkt motverka en ökad livsmedelsproduktion i vårt land vilket jag är angelägen om att vi får, för det ger jobb och sysselsättning i alla delar av vårt land. Tack, herr talman, för denna debatt! Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2012/13:488 om 33 Landsbygdsminister (C): har frågat mig om jag kan se att , som är en statlig myndighet med statliga resurser, flyttar fram de samiska rättigheterna på andra kulturers och näringars bekostnad och vilka konsekvenser det får för enskilda människor, andra kulturer och näringar. undrar också om jag är beredd att se över och redovisa vilka konsekvenser har för människor, kulturer och näringar i det som kallar Sápmi och som inte räknas/räknar sig som samer enligt definition. Slutligen undrar om jag kan tänka mig att ge alla lika villkor och förutsättningar och därför lägga ned . Dessa frågeställningar är väldigt likartade dem som tog upp i sin förra interpellation då han ifrågasatte samernas ställning som urfolk. Jag känner mig därför föranledd att upprepa att samerna är och förblir ett urfolk. Jag vill också poängtera att samerna har en folkrättslig ställning som folk, vilket bekräftas i regeringsformen, och som ett folk har man rätt att bevara och utveckla sin kultur, inklusive sina näringar, och har också rätt till självbestämmande. Skapandet av är bland annat ett resultat av den nämnda folkrättsliga principen att ett folk har rätt till självbestämmande. Förenklat innebär detta att , som är det folkvalda organet, har huvudansvaret för och fattar egna beslut i frågor som enbart rör det samiska samhället, såsom rörande den samiska kulturen, och i frågor av intresse för både det samiska och det övriga svenska samhället deltar man i samhällsplaneringen genom olika former av samrådsförfaranden. Detta inflytande innebär att den demokratiska förankringen i beslut som rör samerna stärks. Det är, som även pekar på, viktigt med en lokalt förankrad demokratisk gemenskap. existens utesluter lika lite som och regeringens existens att beslut fattas på regional och lokal nivå i de fall där det är mest ändamålsenligt. Jag finner sammantaget inget skäl att överväga att lägga ned utan avser i stället att fortsätta att verka för att stärka dess ställning som förvaltningsmyndighet liksom ett folkvalt organ för det samiska folket. 34 (SD): Jag tackar landsbygdsministern för svaret. är en diskriminerande statlig myndighet som sår split mellan folk. För mig hör det inte hemma i en demokratisk stat. Samernas men framför allt de renägande samernas positioner och rättigheter flyttas ständigt fram på andra näringars och folks bekostnad. Att ge samer men framför allt de renägande samerna status som ursprungsbefolkning med koppling till renskötseln, som har bedrivits i , är inte trovärdigt, när det för 4 betade boskap i Fjällnäs i . Det var den äldre bronsålderns fäboddrift. kallar marker där rennäringen har anlänt Sápmi. Det är ett hån mot alla andra folk och näringar som är de egentliga ursprungsbefolkningarna och näringarna där. I , och är det tveklöst boskapsskötare och jägare som är de ursprungliga befolkningsgrupperna och näringarna, som svenska staten systematiskt har missgynnat till förmån för renägarna. Att då ge befogenhet att hålla i yxan är bekvämt för staten. Jag anser att det är ett folkrättsligt övergrepp som via och länsstyrelserna håller på med. Länsstyrelserna och skriver om historia. Man tar från andra folk, även från samer som har hamnat utanför renskötseln, alltså av samerna, för att ge renägare större marker och fler rättigheter. Man överför rättigheter, man skapar ett nytt språk, sydsamiskan, och man ger fjäll, sjöar, byar och städer nykonstruerade samiska namn. Man ser också till att kommuner blir samiska förvaltningsområden trots samernas sena ankomst. kommun i har blivit samiskt förvaltningsområde. Det innebär att det nykonstruerade samiska språket har högre status än älvdalskan, som har stora släktdrag med fornnordiska språk. vill göra till riksintresse för rennäringen. Orsaken till nationalparks bildande var att bevara ett fjäll opåverkat av renbete, eftersom rennäringen ännu inte nått ned till . Renägare har betat med sina renar där , med goda minne. vill att privatägda marker ska bli riksintresse för rennäringen. Det är den svenska modellen av näringsetnisk rensning. Att beslut ska fattas på regional och lokal nivå ställer jag upp på. Men då ska alla som bor i berörda områden vara med på samma villkor. Den nuvarande politiken med sameting leder till splittring av landet och stora motsättningar mellan folk. Ministern vill stärka samernas ställning ytterligare och menar att andra folk och näringar ska betala notan. Det är inget annat än en rasistisk politik, och det hör inte hemma i en modern demokrati. 35 Landsbygdsminister (C): Låt mig liksom i interpellationsdebatten vara tydlig. Det samiska folket är ett urfolk. Av det följer att samerna har rätt att bevara och utveckla sin kultur, inklusive sina näringar. Samerna har som folk rätt till självbestämmande. Det folkvalda organet har huvudansvaret för beslut i internt samiska frågor och deltar i samråd gällande frågor av intresse för både det samiska och det övriga svenska samhället. Genom detta stärks den demokratiska förankringen i frågor som rör samerna. Det finns inga skäl att lägga ned . Tvärtom tycker jag att dess ställning bör stärkas. 36 (SD): Landsbygdsministern påstår att har huvudansvaret för att fatta beslut i frågor som enbart rör det samiska samhället. Vad menar ministern med det samiska samhället? Är det det geografiska området eller befolkningsgruppen? Anser ministern att fjällkedjan i , och är ett samiskt samhälle? Vad är ett samiskt samhälle? För mig är ett svenskt samhälle som vi alla svenskar tillhör, oavsett etnisk tillhörighet. Anser ministern att och länsstyrelserna ska bestämma över marker som historiskt har tillhört bönder men som staten under hot om expropriation har tagit från bönderna? Verkligheten är inte så enkel som ministern vill göra gällande. Jag kan bara konstatera att andra ursprungliga näringar och kulturer längs den svenska fjällkedjan håller på att offras till förmån för rennäringen. skrev att renskötselrätt bygger på urminnes hävd. Urminnes hävd är en domstolsfråga. Är ministern beredd att en gång för alla utreda var gränsen för urminnes hävd går? Låt utreda var gränserna går för urminnes hävd och för renskötsel, boskapsskötsel och andra ursprungliga näringar och kulturer! Som sagt: Verkligheten är inte så enkel. Är det ministerns vilja att hela den svenska fjällkedjan ska bli ett land med en näringsrasistisk uppdelning? Vi är nämligen på väg åt det hållet. Ministerns svar oroar mig. Ministern vill uppenbarligen ytterligare stärka ställning. Det innebär att fjällbönder, samiska gårdsbrukare och övrig befolkning i fjällbygderna kommer att marginaliseras ytterligare och sättas i utanförskap, för att använda ett modernt ord. Det är hög tid för ministern att ge sig ut i verkligheten och lyssna på andra än representanter. Ta i stället och gör en resa i inlandet och träffa fjällbygdernas folk, och en ny värld kommer att öppnas! Kan ministern tänka sig att uppmärksamma fjälljordbruket och det samiska gårdsbruket i det nya landsbygdsprogrammet? 37 Landsbygdsminister (C): I detta sammanhang måste det samiska folket, som jag och även interpellanten har omnämnt, vara lika med det samiska samhället. Det är alltså inte fråga om något avgränsat geografiskt område. Vad gäller den andra frågeställningen är min principiella inställning, i det här sammanhanget likaväl som i alla andra sammanhang, att beslut som berör människor ska fattas så nära människorna som möjligt. Det är för mig decentralisering. Därtill tror jag att de allra flesta beslut vid ett sådant förfarande blir de bästa möjliga. Låt mig konstatera att har huvudansvaret för beslut i internt samiska frågor, men deltar i samråd när det gäller frågor som är av intresse för både det samiska och det övriga svenska samhället. 38 (SD): Som av en händelse för i rapporten nya metoder stärka skötseln av våra ängs- och betesmarker? fram idén att använda renar för skötsel av traditionella fäbodbeten i . Med andra ord: Byt ut ursprungsnäringen och ursprungsbefolkningen mot rennäring och samer! Näringsetnisk rensning, kan man kalla det. Det är bara samer som har laglig rätt att bedriva renskötsel i , frånsett koncessionsrenskötseln i . Jag står upp för samisk kultur där det är historiskt grundat och lokaldemokratiskt förankrat. Anser ministern att vi kan inrätta fjällbondebyar och fjällbygdeting med tillhörande rättighetslagstiftning på motsvarande sätt som samebyarna där det är historiskt grundat och lokaldemokratiskt förankrat? 39 Landsbygdsminister (C): Den beslutsordning där beslut fattas så nära människor som berörs som möjligt tillämpas i vårt land i de allra flesta fall i kommunerna, som är en offentligrättslig institution som täcker alla delar av landet. I många sammanhang finns det därtill andra organ som kan ha fått möjlighet att utöva beslut som påverkar utvecklingen i ett område eller för en grupp människor. benämns de byalag, ibland är de intresseorganisationer för olika typer av verksamhetsutövare eller boende. Det är alltså inget unikt att sådant här finns. Jag förutsätter att detta kommer att fortsätta att utvecklas i vårt land. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Propositioner 2012/13:182 Internationell delgivning 2012/13:183 Beskattning av etanolbränsle 2012/13:186 Ökade möjligheter att förebygga våld i nära relationer 2012/13:187 Vissa skolfrågor Skrivelser 2012/13:184 Verksamheten inom m.m. och 2012/13:185 Verksamheten inom () och Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner och skrivelser skulle förlängas till . EU-dokument KOM(2013) 449 Förslag till och rådets direktiv om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling KOM(2013) 451 Förslag till och rådets förordning om anpassning till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll KOM(2013) 452 Förslag till och rådets förordning om anpassning till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av ett antal rättsakter på området rättsliga frågor som föreskriver tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll KOM(2013) 462 Förslag till och rådets förordning om europeiska långsiktiga investeringsfonder KOM(2013) 471 Förslag till och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av tryckbärande anordningar (omarbetning) KOM(2013) 472 Förslag till och rådets förordning om de avgifter som ska betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten för säkerhetsövervakning av humanläkemedel KOM(2013) 480 Förslag till och rådets förordning om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 KOM(2013) 484 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1365/2006 om statistik över godstransporter på inre vattenvägar vad gäller tilldelningen av delegerade befogenheter och genomförandebefogenheter till kommissionen för antagande av vissa åtgärder KOM(2013) 493 Förslag till och rådets beslut om unionens deltagande i ett forsknings- och utvecklingsprogram som genomförs gemensamt av flera medlemsstater och som syftar till att stödja små och medelstora företag som bedriver forskning KOM(2013) 497 Förslag till och rådets beslut om Europeiska unionens deltagande i ett europeiskt metrologiprogram för innovation och forskning som genomförs av flera medlemsstater KOM(2013) 498 Förslag till och rådets beslut om unionens deltagande i ett andra program för partnerskap mellan och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning som genomförs gemensamt av flera medlemsstater KOM(2013) 500 Förslag till och rådets beslut om unionens deltagande i det gemensamma forsknings- och utvecklingsprogram för ett aktivt liv och it-stöd i boende som inletts av flera medlemsstater KOM(2013) 509 Förslag till och rådets beslut om Europaåret för utvecklingssamarbete (2015) KOM(2013) 512 Förslag till och rådets direktiv om paketresor och assisterade researrangemang och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 samt direktiv /83/EU och om upphävande av rådets direktiv /314/EEG KOM(2013) 520 Förslag till och rådets förordning om fastställande av enhetliga regler och ett enhetligt förfarande för rekonstruktion av kreditinstitut och vissa värdepappersföretag inom ramen för en gemensam rekonstruktionsmekanism och gemensam bankrekonstruktionsfond KOM(2013) 521 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) KOM(2013) 522 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond KOM(2013) 525 Förslag till och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 99/2013 om programmet för europeisk statistik 20132017 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 13 § anf. 36 (delvis) och av förste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.