prot · H009121 · 2013-06-12 00:00:00 — I propositionen från regeringen föreslås att den uppdragsarkeologiska verksamheten förs över från till . Det faktum att den uppdragsarkeologiska verksamheten finns hos har varit föremål för flera utredningar och även ett flertal motioner till . Förslaget innebär att man avskiljer uppdragsverksamheten från . Det ger myndigheten en mer renodlad myndighetsroll och bättre förutsättningar att utveckla just det uppdragsarkeologiska området. Inte minst handlar det om att skapa förutsättningar för en välfungerande marknad med möjlighet för fler aktörer att verka på densamma. Då tänker jag inte minst på de företag som agerar på denna marknad. Det är ett bra steg mot en öppnare marknad att renodla roll inom uppdragsverksamheten. Men det kan, som jag ser det, finnas fler steg som man kan behöva ta framöver. Bland annat handlar det om de ekonomiska förutsättningarna för just uppdragsverksamheten något som också ministern lyfte fram till viss del. Det handlar om hur det ser ut i jämförelse med exempelvis villkoren för de privata alternativen på marknaden. Jag har fått reda på att flera rättsliga prövningar pågår i ämnet. Det handlar om överklaganden av anbud inom uppdragsverksamheten. Jag förutsätter att man från regeringens håll liksom från berörda myndigheter håller sig informerad och följer utvecklingen på området. Med det, herr talman, yrkat jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 177 (KD): I i södra , i den bygd där jag själv har haft förmånen att växa upp, finns Lillhärjåbygget, som är landets enda kvarvarande levande fjälljordbruk i väglöst land med tillhörande fäboddrift. De äldsta delarna av gården är och brukas numera av femte generationen av samma familj. Det unika är att gården alltjämt brukas som den har gjort . Jordbruket bedrivs traditionellt med lantrasdjur på utmarksbete, fäboddrift, lieslåtter och hässjning. I gårdens mejeri bereds mjölk samt tillverkas smör och ost. Detta sker alltså . På grund av att gården alltid har legat så isolerat finns där en av bäst bevarade och mest unika besättningar av renrasiga fjällkor, så kallade fjällnära kor. De har anpassat sig till det magra fjällbete som de har haft att tillgå. Gården, som sammanlagt har drygt ett 40-tal byggnader, saknar alltjämt fast elektricitet. Man installerade dock ett solcellsdrivet elverk som tillsammans med ett dieselaggregat förser de boende på Lillhärjåbygget med nödvändig elektricitet. Detta har gjort livet lättare att leva för dem som bor där. För att skydda och bevara den unika gården på fjället förklarades den för ett av första kulturreservat av i . finns ett 40-tal sådana i . I regeringens proposition Kulturmiljöns mångfald betonas att det finns starka skäl att understryka kulturmiljöperspektivet. De objekt som skyddas genom lagen behöver förvaltas utifrån en helhetssyn för att kunna bevaras långsiktigt. Förvaltningen måste utgå ifrån och ta hänsyn till det enskilda objektets kulturhistoriska och landskapsmässiga sammanhang. Där framgår att fornlämningar förutom till exempel gamla husgrunder, stigar, mynt och bruksföremål även är resta stenar och bergytor med inskrifter, symboler, märken och bilder samt andra ristningar och målningar. I begreppet andra ristningar och målningar fångas också inskriptioner i form av trädristningar in. Det är ristningar som framför allt har tillkommit under vallning av kreatur i skogen en aktivitet som har upphört i . Det finns exempel på månghundraåriga trädristningar i gamla torrakor. Sådana finns bland annat inte långt från just Lillhärjåbygget i , som jag nämnde. Där finns trädristningar alltjämt bevarade. Detta är lämningar och spår av ett kulturarv och berättelser och kunskaper som representerar ett unikt immateriellt kulturarv. Jag ska villigt erkänna att jag har haft svårt att logiskt ta till mig och acceptera ett ålderskriterium med en fast åldersgräns för tiden för klassning av fornlämningar. Att den valda tidsgränsen inte blev 1750, som utredningen föreslog, utan är jag glad för. Det är viktigt och bra. På detta sätt blir också många torpargrunder klassade som lämningar. Men i takt med att tiden går skulle en rullande tidsgräns kännas mer naturlig, tyckte jag. Efter att ha talat med kunniga personer på dels i mitt hemlän , dels på har jag dock förstått att det är enkelt, praktiskt, ändamålsenligt och rättssäkert att ha en fast gräns som denna, 1850. kan vi sätta en ny tidsgräns, men för dagen gäller 1850. uppgifter för kulturmiljöområdet tydliggörs i den nya kulturmiljölagen, bland annat genom att begreppet tillsyn har ersatts med att ansvarar för det statliga miljöarbetet i respektive län. En viktig uppgift är bland annat att bevaka och via förvaltningsbeslut kunna klassa fynd från tiden som fornlämning. Att göra lagstiftning över lag lättförståelig och enkel att både tillämpa och tolka är något som länge har kämpat för. Det handlar om vilket perspektiv man har och om att lagstiftningen ska vara så begriplig som möjligt även för brukaren och den enskilde medborgaren. Det gäller exempelvis den relativt svårbegripliga lagen om kulturminnen som regeringen föreslår en förenkling av. Begreppet fornminne tydliggörs, och begreppet fast fornminne utgår. Den långa uppräkningen av olika kategorier av fornlämningar utgår likaså. Vidare preciseringar hänskjuts till antikvariska bedömningar, vilket känns rimligt eftersom vår syn på vad som klassas som fornlämningar kan förändras . Regeringen uttrycker att ambitionen är att göra lagen rimlig, tydlig och förutsägbar i förhållande till dess syfte, det vill säga att skyddade lämningar från äldre tider långsiktigt ska kunna upprätthållas. Regeringen föreslår i propositionen flera förändringar, eller snarare förtydliganden, i roll. Av särskild betydelse är att föreslås stärka sitt arbete med att utveckla och kvalitetssäkra den information om fornlämningar som myndigheten förvaltar. Kartläggning och inventering av fornlämningar i har, som vi hörde ministern nämna, en månghundraårig historia. Det har skett i omgångar, och det har inte alltid varit lättillgänglig information för den enskilde som är intresserad av att ta del av detta. har fornminnesregistret i sin helhet funnits tillgängligt digitalt. På kan alla numera enkelt ta del av kända uppgifter om fornlämningar i hela landet. Att regeringen understryker behovet av att fortlöpande kvalitetssäkra och vidga kunskaperna om de lämningar som finns i registret är mycket välkommet. För att detta ska bli verklighet avser regeringen att avsätta medel för detta ändamål . Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Granskning av grönbok om den långsiktiga finansieringen av den europeiska ekonomin Föredrogs finansutskottets utlåtande /13:FiU40 Granskning av grönbok om den långsiktiga finansieringen av den europeiska ekonomin (KOM(2013) 150). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Propositioner 2012/13:170 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål tillträde till det andra tilläggsprotokollet 2012/13:174 Ändringar i växtskyddslagen 2012/13:175 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och Framställning 2012/13:RS7 Omställningsstöd för riksdagsledamöter för framställning RS7 skulle löpa ut från denna dag enligt vanliga regler, det vill säga . Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående propositioner skulle förlängas till . EU-dokument KOM(2013) 327 Förslag till och rådets förordning om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial, och om ändring av rådets direktiv /56/EG, 2000/29/EG och 2008/90/EG, förordningarna (EG) nr 178/2002, (EG) nr 882/2004 och (EG) nr 396/2005, direktiv /128/EG samt förordning (EG) nr 1107/2009, och om upphävande av rådets beslut 66/399/EEG, 76/894/EEG och 2009/470/EG betänkande 2012/13:SfU10 Metoder för bedömning av arbetsförmåga 16 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2012/13:492 Gnestapendeln av (S) till statsrådet (M) Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:577 Prövning av arbetsförmågan inom sjukförsäkringen av (S) till statsrådet (M) 2012/13:578 Politiska åtgärder för fler kvinnor i bolagsstyrelser av (MP) till statsrådet (FP) 2012/13:579 Anmälningsplikt vid sexualbrott av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:580 Prövning av arbetsförmågan inom sjukförsäkringen av (S) till statsrådet (M) 2012/13:581 Kontroll inom autogirosystemet av (S) till statsrådet (M) 2012/13:582 Alkoholservering till berusade av (S) till statsrådet (KD) 2012/13:583 Hot mot östgötska flygplatser av (S) till statsrådet (M) 2012/13:584 Kopparstölder av (S) till justitieminister (M) 2012/13:585 Risk för spridning av dvärgbandmask av (S) till landsbygdsminister (C) 2012/13:586 Övervakad datatrafik av (V) till justitieminister (M) 2012/13:587 Obligatorisk ventilationskontroll i småhus av Amineh Kakabaveh (V) till statsrådet (KD) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:542 Jobbstimulans och ekonomiskt bistånd av (S) till socialminister (KD) 2012/13:554 Översyn av organiserad illegal handel med alkohol av (S) till justitieminister (M) 2012/13:555 Arbetslösheten i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:556 Styrmedel för att främja tunga fordon med Euro 6-motorer av (S) till finansminister (M) 2012/13:558 Bostadstillägg av (S) till statsrådet (M) 2012/13:559 Månadsuppgifter av (S) till finansminister (M) 2012/13:560 Patientsäkerheten på en avreglerad apoteksmarknad av (V) till socialminister (KD) 2012/13:562 Missförhållanden på vinstdrivna HVB-hem av (S) till statsrådet (KD) 2012/13:563 Demonstrationsrätten och demokratin i av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (M) 2012/13:565 Våld och övergrepp mot demonstranter i av (V) till utrikesminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 1 § anf. 56 (delvis), av förste vice talmannen därefter till 1 § anf. 114 (delvis), av talmannen därefter till och med 9 § anf. 147 (delvis) av tredje vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 164 och av talmannen därefter till sammanträdets slut.