prot · H00996 · 2013-04-23 00:00:00 — När det gäller just kontoret i , som tycks ha varit drabbat av att det kanske inte har gått riktigt rätt till, gör man nu en genomgång av samtliga beslut som har fattats på det arbetsförmedlingskontoret. Det har lett till att man har tvingats stänga av en medarbetare och göra en anmälan till personalansvarsnämnden. Man kan misstänka att någon medarbetare inte har följt gällande regler. Det är också viktigt att poängtera att det i § 3 i förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen tydligt framgår att Arbetsförmedlingens verksamhet ska utformas så att den inte snedvrider konkurrensförutsättningarna på arbetsmarknaden. Det är inte heller så att bidraget får vara hur stort som helst. Bidraget får inte överstiga den nivå som behövs för att kompensera nedsättningen i arbetsförmåga. En arbetsgivare som anställer en person som har nedsatt arbetsförmåga får alltså en kompensation för att personen i fråga inte gör ett lika snabbt arbete eller ett arbete med lika hög kvalitet eller behöver mer hjälp och stöd. Det är väldigt tydligt reglerat i reglerna. Det är viktigt att reglerna följs. Det finns tydliga instruktioner. Följer man reglerna ska det inte kunna ske ett överutnyttjande. Men jag har ändå tillsatt den här utredningen för att titta närmare på frågan. Detta gäller lönebidragen, och det är något som har funnits , även under socialdemokratiska regeringar. Den andra delen gäller just taxibranschen i , som interpellanten tog upp. Den visar på att ganska många har ett nystartsjobb. Ett nystartsjobb är något annat. Det är en rättighet som man har om man till exempel har suttit i fängelse, om man har varit beroende av ekonomiskt bistånd från kommunen eller har varit långtidsarbetslös. Om man har varit det får arbetsgivaren kompensation, en kreditering på sitt skattekonto. Arbetsgivaren slipper betala arbetsgivaravgift , och i vissa fall får arbetsgivaren dubbel nedsättning av arbetsgivaravgiften. Det är viktigt att personer som har varit borta länge får en chans att komma tillbaka till arbetsmarknaden. För en del personer som har varit borta länge är många jobb stängda. Många jobb är ofta stängda för den som har suttit i fängelse till exempel. Många arbetsgivare begär registerutdrag och säger: Hit kan du inte komma om du har den här bakgrunden. Det kan man diskutera. Vissa yrken släpper ändå in människor som har haft det lite tufft, som är utrikes födda, som kanske har gått länge på ekonomiskt bistånd, som har suttit i fängelse eller så. Det är kanske därför som många fler har kommit in just som taxichaufförer. Det är heller inte ovanligt att vi har akademiker med hög utbildning som kör taxi som inte har lyckats få ett jobb inom det som de har varit utbildade för men som har tagit sig in på arbetsmarknaden på andra sätt. Det tror jag kan vara förklaringen till själva nystartsjobbskonstruktionen. Där är det som har sina kontrollmekanismer. Enligt min uppfattning fungerar väldigt bra när det gäller kontroller av skatter. Det kan vi återkomma till i nästa inlägg. Det är nästan två olika delar som interpellanten tar upp: lönebidrag för dem som har en funktionsnedsättning, som har nedsatt arbetsförmåga, nystartsjobb för dem som har varit långtidsarbetslösa. Låt oss skilja på de två grupperna, annars tror jag att det blir väldigt förvirrat för den som följer den här debatten. 120 (S): Tack för svaret igen! Det som jag gärna skulle vilja att statsrådet också berörde, som även har framkommit i rapportering, är fackets möjligheter att ha ett inflytande i samband med lönebidragsanställningar. Där man säger nej för att man tycker att det här inte är rimligt och det sker i stor omfattning på ett företag borde Arbetsförmedlingen lyssna. Jag tror, och delvis håller jag med , att de här åtgärderna är viktiga för personer som står långt från arbetsmarknaden. Men det får inte bli så att det snedvrider konkurrensen. En kafékedja som har nämnts kan konkurrera ut andra. Det är taxibolag som tar emot många med olika typer av bidrag och konkurrerar ut andra i samband med upphandlingar och så vidare. Det är inte rimligt. Jag har en undran utifrån det svar som arbetsmarknadsministern har skrivit. Det står först att regeringen har inte reglerat hur många personer med praktik eller lönebidrag som en arbetsgivare får anställa just för att lämpligheten av insatsen ska bedömas av myndigheten i varje enskilt fall. står det att förekomsten av överutnyttjande av de arbetsmarknadspolitiska stöden är något som regeringen motarbetar aktivt. Jag skulle vilja veta vad arbetsmarknadsministern ser som ett överutnyttjande. Enligt min bedömning, utifrån det jag tar del av och de samtal jag har fått, bland annat från förmedlare på Arbetsförmedlingen, sker det ett överutnyttjande. Definitionen av överutnyttjande skulle jag gärna vilja veta lite mer om. Vad är då det som Arbetsförmedlingen själv ger uttryck för, från chefsnivå till förmedlare? Det är till och med personer som lämnar Arbetsförmedlingen för att man säger att man inte längre vill försvara organisationen så som Arbetsförmedlingen fungerar . Det i sig är ju ganska allvarligt. Jag tror att problemet ligger här. Det är regeringens styrning av Arbetsförmedlingen. Går man in på Arbetsförmedlingens centrala sida, som inte bara är kopplad till eller , kan man se att det står att nu ska man följa och uppmärksamma en trailer som ska gå runt om i landet till 23 orter. Med den trailern ska man träffa arbetsgivare och berätta om vilka tjänster vi kan erbjuda. Att åka runt med trailer är ett nytt grepp som vi hoppas ska väcka större uppmärksamhet än att annonsera eller göra reklamfilm. Som arbetsgivare kan man få en kundansvarig på Arbetsförmedlingen som lär känna ens behov. Det kanske är det där med kundansvaret och att lära känna ens behov som den person som skulle vara avstängd i har varit exempel på. I samband med kampanjen lanserar vi också ett nytt verktyg på Arbetsförmedlingens webbplats där arbetsgivaren kan räkna på vad lönen blir vid olika anställningsstöd. Där finns det en räknesnurra där man som arbetsgivare fyller i vilken månadslön det är fråga om och vilken ålder det är på personen. Sedan rasslar det till exakt vilken ersättning arbetsgivaren får för att ta emot någon med ett bidrag. Regeringen har varit väldigt effektiv i argumenteringen att det är för många som går på bidrag. Men de bidrag som regeringen har talat om är försäkringar. Det är antingen sjukpenningen eller arbetslöshetsförsäkringen som ofta benämns som bidrag, på ett som jag uppfattar det felaktigt sätt. Men det här är ju bidrag. Det är pengar som går ut till arbetsgivarna, och arbetsgivarna ses här som kunder som ska hittas och fångas upp. Likadant är det med fas 3. betalas det ut ca 6 miljoner till företagen som olika typer av bidrag. Det har ökat något dramatiskt. Det är ungefär 32 000 personer som finns i sysselsättningsåtgärden fas 3. Det är vad jag kallar bidrag. Det andra är trygghetsförsäkringar. 121 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tycker att Socialdemokraterna lämnar väldigt otydliga besked. Ena dagen styr regeringen för hårt, för detaljerat. är det för flexibelt och för slappt. Jag undrar lite grann hur Socialdemokraterna egentligen ställer sig. Jag tycker att det är viktigt att det finns rim och reson i regler. Jag tycker att det är viktigt att Arbetsförmedlingen agerar på ett rättssäkert sätt, att det finns en tydlig styrning, men också att Arbetsförmedlingen kan utforma hanteringen av de olika kontrollmekanismerna. Låt mig när vi tittar på just det som gäller lönebidragen påminna om att vi har en väldigt allvarlig situation. Vi har drygt en miljon människor i som har en funktionsnedsättning. Hälften av dem har nedsatt arbetsförmåga. Hälften av dem står utanför arbetsmarknaden och har gjort så . När krisen slår till blir personer med full arbetsförmåga varslade och uppsagda. Då flyttas de personer som har funktionsnedsättningar längre och längre bak i kön. Arbetsgivare har en låg benägenhet att anställa en person som har en lättare psykisk funktionsnedsättning eller ett rörelsehinder. Så ser sanningen ut. De här personerna har oerhörda svårigheter att hitta tillbaka till arbetsmarknaden. Eftersom jag står för en arbetslinje som inte accepterar att personer ska förtidspensioneras bort ur statistiken utan snarare vill inkludera människor, vilket är en mycket svårare uppgift, speciellt när man är i en allvarlig krissituation på det femte året, tycker jag att det är viktigt att arbetsgivarna kan motiveras och förmås att ge människor en jobbchans, särskilt om de har en nedsatt arbetsförmåga. Jag menar att vi måste ta till vara människors arbetsförmåga hur stor eller liten den än är. Där fyller olika former av stöd en väldigt viktig funktion, under förutsättning förstås att de hanteras på rätt sätt. Har man en nedsatt arbetsförmåga kan man inte förvänta sig att en arbetsgivare betalar av lönen. Där måste samhället gå in och kompensera. Därför fyller lönebidragen en viktig funktion. Jag vet också att Socialdemokraterna gärna vill se en höjning av nivån i lönebidragen, eller hur ? Men låt mig vara tydlig med att man måste följa de regelverk som finns. Arbetsförmedlingen arbetar med väldigt tydliga regler. Till exempel är det så att en handläggare bedömer och någon annan beslutar. Olika regler för attesträtt och uppföljning. Det är till och med så att arbetsgivare tycker att det är besvärligt när Arbetsförmedlingen kommer på besök och pratar med den anställde: Hur har du utvecklat din arbetsförmåga? Man pratar med arbetsgivaren. Man försöker förhandla ned det arbetsmarknadspolitiska stödet. Jag får många sådana samtal från arbetsgivare som säger: Låt oss behålla det här stödet, det är viktigt. Arbetsförmedlingen har en viktig uppgift att kontrollera och att förhandla ned det här stödet. Sköter man det här på ett korrekt sätt ska det fungera. Den andra frågan gäller nystartsjobben. De har visat sig väldigt framgångsrika därför att arbetsgivare tycker att det är enkelt när man har med att göra och det blir en kreditering på skattekontot. Det är väldigt många som har varit borta från arbetsmarknaden som får sin kanske första jobbchans tack vare att de är lite billigare att anställa. De har en marknadsmässig lön enligt kollektivavtal, men arbetsgivaren får en liten kompensation för att de kanske inte producerar lika bra som den som är på den ordinarie arbetsmarknaden. Vi behöver de olika insatserna, men det behövs också ordentlig kontroll, regler, styrning och uppföljning. Jag är förvissad om att Arbetsförmedlingen behöver tydliga direktiv, styrning och uppföljning snarare än det som jag har hört socialdemokrater i debatten säga: Släpp det fritt, låt det vara mer flexibelt, låt dem göra lite grann som de tycker! 122 (S): När det gäller det sista som arbetsmarknadsministern säger, släpp det fritt, gör som ni vill, ska jag försöka tydliggöra vad jag menar. Det ena som arbetsmarknadsministern säger är att socialdemokratin ena stunden menar att det är en för hård styrning och i den andra att vi måste styra mer. Då menar jag att det vad gäller Arbetsförmedlingen måste finnas lokala lösningar utifrån att man lyssnar på hur behovet ser ut hos arbetsgivarna. Om det är så att vi har arbetsgivare som efterfrågar en viss kompetens och inte får tag på den måste Arbetsförmedlingen efter de lokala förutsättningarna kunna sätta ihop utbildningspaket så att man matchar de arbetslösa med företagens behov. Där måste finnas en flexibilitet. Där menar jag att det är en alldeles för hård styrning . Det motverkar möjligheterna för de arbetslösa att få ett jobb. Det motverkar möjligheterna för företagen att kunna vara livskraftiga, att kunna vara konkurrenskraftiga så att vi ska kunna hävda oss nationellt. Lönebidrag behöver en annan styrning. sade i den förra debatten om privata aktörer att det är oerhört viktigt med regler, riktlinjer, uppföljning och kontroller. Jag redovisade i mitt förra anförande att Arbetsförmedlingen ska se företagen som kunder och söka upp dem för att erbjuda olika typer av anställningsstöd. De som står långt från arbetsmarknaden är prioriterade grupper. Det är delvis rätt, men det måste finnas ett större inslag av att se till att de som står långt från arbetsmarknaden också får kompletterande utbildningar för att möta de behov arbetsgivarna har. Där finns det en reell avsaknad. På den punkten skiljer sig politiken i huvudsak åt mellan och Socialdemokraterna. Det måste finnas en flexibel lösning där man ser de arbetslösa, de arbetslösa får utbildning och man lyssnar på företagens behov. 123 Arbetsmarknadsminister (M): Jag håller med . Jag hade kunnat säga detta själv, nämligen att arbetsgivarens behov måste stå i centrum. Det är därför vi är tydliga i regleringsbrevet. Vi var tydliga , men vi är ännu tydligare när det gäller arbetsgivarkontakter för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Om man tittar på arbetsgivarnas behov av kompetens och på de arbetssökande kan man se stora skillnader. Arbetsgivarna söker kvalificerad personal. Det är de lediga jobben som anmäls. De finns inom utbildning, vård, it och telekom. För den typen av utbildning kommer Arbetsförmedlingen sannolikt att ha svårt att uppfylla alla de behoven. Där är det snarare satsningar i det reguljära skolväsendet som är viktiga. Men även arbetsmarknadsutbildning kan spela en viktig roll. Företagen är den ena kunden hos Arbetsförmedlingen. Den andra kunden är de arbetssökande. Det är viktigt att matchningen förbättras ännu mer. Vi har viktiga utmaningar, men vi har också förbättrat resultaten . Arbetsförmedlingens årsrapport visar på bättre resultat för i princip alla indikatorer. Det behöver inte innebära att man är fullt nöjd, men det går i många avseenden åt rätt håll. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på interpellation 2012/13:374 om den höga arbetslösheten i 124 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder för omställning till nya jobb som jag avser att vidta för att möta den mycket höga arbetslösheten i . Den globala finans- och skuldkrisen är nu inne på sitt femte år. Den svaga internationella konjunkturutvecklingen påverkar genom lägre tillväxt och högre arbetslöshet. Regeringen satsade därför i budgetpropositionen i syfte att stimulera ekonomin och stärka tillväxtförutsättningarna. I paketet ingår satsningar på utbildning, infrastruktur, forskning och ungas jobbchanser. Det handlar om reformer för att öka möjligheterna att driva företag, stärka svensk konkurrenskraft och stimulera till fler jobb. I vårpropositionen presenterar regeringen ytterligare satsningar inom utbildning, praktik, infrastruktur och regional utveckling för att dämpa krisens effekter och motverka att den höga arbetslösheten biter sig fast. Det innebär bland annat 12 400 extra praktik- och utbildningsplatser årsarbetsplatser . Totalt satsar regeringen ca för de kommande två åren, varav den större delen . Det ingår också i Arbetsförmedlingens uppdrag och ansvar att använda tilldelade resurser för att hjälpa personer som blivit arbetslösa vid nedläggningar. Arbetsförmedlingen har också möjlighet att fördela de medel myndigheten förfogar över så effektivt och bra som möjligt utifrån det arbetsmarknadsläge som råder. I och med Arbetsförmedlingens nationella organisation finns möjligheten att omfördela från regioner och orter med ett relativt bättre arbetsmarknadsläge till delar av landet där läget är mer bekymmersamt, till exempel i . Arbetslinjen är därmed underbyggd av en aktiv arbetsmarknadspolitik som jag ständigt vill fortsätta att utveckla. Det handlar om att rusta genom investeringar i infrastruktur och forskning, förbättra företagens villkor samt ytterligare arbetsmarknadspolitiska insatser. 125 (S): Tack, arbetsmarknadsministern! Det är roligt att stå här i kammaren och höra att arbetsmarknadsministern vill något. Jag har ställt interpellationen med utgångspunkt i den mycket höga arbetslösheten i och framför allt i , som är särskilt utsatt. I spåren av konjunkturnedgångar och trender försvinner och flyttar jobb. Företag flyttar, företag lägger ned och företag utlokaliserar. Det är ingen nyhet, utan det har hänt tidigare. Men har också funnits idéer och åtgärder för hur omställningen ska mötas. Rörligheten på arbetsmarknaden fortsätter. Så är det naturligtvis också i . Det finns risk att fler förlorar sina jobb, men många med rätt utbildning eller många som får chansen till omställning får också nytt jobb. Kompetenskraven på dagens och morgondagens arbetsmarknad höjs. En annan faktor är att den fria etableringsrätten för myndigheter gör att små inlandskommuner tappar statliga jobb. Det har varit negativt också för , som har tappat drygt 100 statliga jobb . Jag tycker ändå att regeringens acceptans av den mycket höga arbetslösheten förskräcker. Är det därför som insatser för kompetenshöjande åtgärder är så begränsade? Jag har vid ett par interpellationsdebatter med näringsministern frågat om olika åtgärder för att få nya företag och nya jobb, och jag har fått det tydliga svaret, som arbetsmarknadsministern delvis hänvisar till, att nya företag och nya jobb skapas framför allt med hjälp av sänkt skatt, sänkt skatt och sänkt skatt. Mycket av de satsningar som arbetsmarknadsministern hänvisar till från höstens budgetproposition handlar om sänkt bolagsskatt. Man kan undra hur och när jobben kommer till tack vare den sänkta bolagsskatten. Har arbetsmarknadsministern någon idé? Är det inte snarare så att de stora skattesänkningarna i stället gynnar banker, det vill säga storfinansen? Det är väl bekant att det finns lite av storfinans i . Långtidsarbetslösheten tycks ha bromsat in något, men den är fortfarande mycket hög. Arbetsförmedlingen menar att den i bästa fall är på väg att plana ut något. Vi har fortfarande en arbetsmarknad med en stor konkurrens om jobben. Den slår hårt mot vissa av de arbetssökande. Regeringens straffperiod för unga låser fast dem i utanförskap. Det gör inte saken lättare i eller i inland. Antalet arbetslösa i var 225, eller av den registrerade arbetskraften. Ungdomar stod för av alla nyinskrivningar. Med anledning av den mycket höga arbetslösheten, som riskerar att höjas ytterligare, är det rimligt att ställa sig undrande till de dyra och dåliga åtgärder som regeringen har vidtagit , med coacher och upphandling av diffusa jobbsökarkurser, som på intet sätt har förbättrat situationen. Vilka nya insatser tycker arbetsmarknadsministern att man bör vidta för att möta arbetslösheten i ? 126 (M): efterfrågar idéer för att möta den utmaning som står inför. Sannerligen står och många andra av och inlandskommuner inför utmaningar. Att bo, leva och jobba i hela landet är viktigt. Om man inför en vägslitageavgift som gör att det blir dyrare att producera alla varor som behövs till en ort som , och gör det dyrare att producera allt som produceras i som ska till en annan ort, gynnar det jobben? Ger det fler jobb till unga om man inför fördubblade arbetsgivaravgifter för unga? man kraftigt krogmomsen, kanske till och med fördubblar den, hur påverkar det besöksnäringen i en besöksnäringstät kommun? Arbetsmarknadsministern har gått igenom en del av de saker som sker i vårpropositionen. Även i höstpropositionen finns det en hel del åtgärder att för att göra landet lite rundare, för att man ska kunna verka och leva i hela landet. En regering ska fokusera på att skapa generellt goda förutsättningar för arbete och tillväxt oavsett var du bor i landet. Det tycker jag att regeringen gör. Regeringen ska göra sitt, och det ska även kommunerna göra någonting jag tänker återkomma till i mitt nästa anförande. 127 Arbetsmarknadsminister (M): Regeringen satsar på det som bygger starkt, på en stark sysselsättning och på bra villkor för företagen. Vi kan se efter valet , när stod på en högkonjunktur, att vi har lyckats minska utanförskapet och lyckats öka sysselsättningen ganska markant. Krisen har slagit även mot och även mot och mot . När jag tittar på Arbetsförmedlingens statistik för mars månad 2013 kan jag ändå se att det anmäldes 1 532 lediga platser. Det var en ökning jämfört med . Många jobb som anmäls är inom utbildning, vård och omsorg, finanssektorn och företagstjänster, det vill säga bemanningsbranschen. Det är en markant ökning. Antalet kvarstående platser hos Arbetsförmedlingen är också fortsatt stort, och det betyder att det inte finns tillräckligt många lämpliga sökande till de lediga jobben. Det är då en viktig utmaning att befolkningen får möjligheter till vidareutbildning och studier så att man kan stärka sin omställningsförmåga. fick 1 372 personer i ett arbete, och det var en ökning med . Det finns alltså ljusglimtar i tillvaron, och det är viktigt att vi lyfter fram dem. Ett län som drabbas hårt när en stor industri varslar, och har varslen i varit på en nivå knappt under 400. Vi vet ännu inte hur många av de personerna som blir uppsagda, och vi vet inte vilken form av arbetslöshet det kan leda till. Då är det viktigt att vi har en arbetsförmedling som möter varje person efter hans eller hennes individuella behov, att man gör det möjligt för ungdomar att få flyttbidrag för att kunna flytta till de lediga jobben eller pendlingsstöd, att det blir billigare för arbetsgivare att anställa, att vi höjer utbildningsnivån genom satsningar i skolan, att vi har kraftiga subventioner inom ROT- och RUT-sektorn, att vi har en halverad restaurangmoms och regelförenklingar. Då måste jag ställa frågan: Hur tror interpellanten att det blir en bättre arbetsmarknad om man gör precis tvärtom, som Socialdemokraterna föreslår, det vill säga höjer ersättningar och bidrag, höjer skatter för vanliga människor och höjer skatter och avgifter för företagen? Hur ska då fler företag vilja investera i och i ? Kommer inte det sannolikt, , att leda till att jobb slås ut och fler blir arbetslösa i och ? Förklara gärna hur den ekvationen går ihop, att när det blir dyrare att anställa blir det fler jobb! Den har jag ännu inte riktigt begripit. 128 (S): Tack, , för inspelet i debatten! Du får gärna svara arbetsmarknadsministern jag tror säkert att du har idéer även om jag inte delar dem. Arbetsmarknadsministern säger att situationen har förbättrats ganska markant. Jag tror att det är enbart den borgerliga regeringen som lever i tron att situationen har förbättrats. Jag var inne på det tidigare att när jag började förbereda mig för den här debatten kom det fram att dessutom har tappat 107 statliga jobb. Totalt i inland har det försvunnit 314 statliga jobb. De har till stor del försvunnit därför att regeringen har infört fri etableringsrätt för myndigheter. Och det blir ju inte lättare att locka företag och företagare när nödvändig, grundläggande infrastruktur för samhällsservice försvinner. Det krävs framtidstro, och det krävs framtidstro för att våga satsa. Så är det naturligtvis i också. Ja, jag hoppas att besöksnäringen kan bidra. Det tror jag också att den kan göra. Jag tror inte att den halverade restaurangmomsen kommer att göra någon nytta i just , för just nu är det andra frågor som är av betydelse för att besöksnäringen ska kunna utvecklas i fjällkommunerna. Det handlar om infrastruktur, både den fysiska och den digitala. Under de stora turistsäsongerna kan du nämligen inte ringa eller använda mobil it, för marknaden anser inte att det är lönt att bygga ut kommunikationen i de delarna av landet. Så är det i borgerlighetens . När kommer regeringens satsningar på matland och skogsland, som man har trumpetat ut väldigt storslaget, att ge resultat? De skulle kunna ge resultat i , men har vi inte sett det. Kommer regeringens nya mineralstrategi att möjliggöra en öppning av Stekenjokkgruvan? Tror regeringen på sina strategier? Då behöver man satsa mer på utbildning, på kompetenshöjande åtgärder, på nya bostäder och på ny infrastruktur. I de tidigare debatterna fick vi i och för sig ett positivt inspel från arbetsmarknadsministern om att Arbetsförmedlingens roll bör ses över.