prot · H10918 · 2013-10-24 00:00:00 — tog upp frågan om skolbiblioteken, och jag instämmer i hennes kritik att det fungerar väldigt ojämnt. när man lyssnar på diskussionen här låter det så här: Vi måste låta var och en i sin kommun bestämma; de vet bäst på sin ort. Men vi vet att den ekonomi som förs i landet är helt avgörande för hur landsbygden över huvud taget kan upprätthålla biblioteken. Jag skulle gärna vilja höra hur kulturministern ser på möjligheten att utjämna de olikheter som finns i stället för att bara konstatera att de finns och att det är landsbygdens befolknings flyttiver som gör att man inte kan ha välsorterade bibliotek. 26 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Vi har ju, som vet, kommunala utjämningsstöd till många kommuner. Det är tack vare dem som det också finns möjlighet att ha en rik kulturverksamhet i kommunerna. Jag hoppas att hörde när jag sade att nästan 4 miljarder satsats av kommunerna på bibliotek. Vi har en bibliotekslag, vi har också en skärpt bibliotekslag, som kräver att alla kommuner ska ha bibliotek. Vi kan också glädja oss åt att läsandet har ökat bland vuxna. Men det har gått ned bland unga. Det är en fråga för skolan, och den kommer vi också att få chans att debattera . För mig är det viktiga att inga människor, var de än bor, ska berövas möjligheten att gå till sitt bibliotek, när det nu finns allt färre fysiska bokhandlar, för de finns ju också där människor finns. Den här lagen garanterar den rätten. Den skärper också de krav som ställs på regeringen. Men jag vill inte ställa ytterligare krav på biblioteken och tala om hur de ska vara bemannade. Det avgör de bäst själva. Den kompetensen finns där – jag lovar. 27 (V) replik: Då ska jag växla över till två konkreta frågor. Den ena handlar om biblioteksersättning för e-böcker. Där, om jag har läst det hela rätt, kommer inte regeringen med några stora och avgörande besked om hur detta ska lösas. Det är en alltmer brännande fråga. Min andra fråga gäller förhandlingarna om biblioteksersättning, som är ett av de verkligt viktiga fundamenten för en bokskapares ekonomi och möjlighet att klara av sin vardag och alla betalningar som ska göras. I förslaget föreslås att regeringen ska vara förhandlingspart gentemot upphovsmannaorganisationerna i stället för, som det nu är, . Det har bland annat svarat negativt på. står det i skrivelsen att det hela ska ske i dialog med företrädarna för upphovsmännen. Det är alltså de fackliga organisationerna, , Svenska Tecknare och . Jag förstår inte hur det hela ska kunna äga rum i samförstånd när detta förslag läggs fram. Vad är det för fel med ett fungerande system? Det enda som skulle ändras, enligt min mening, är att man ska höja ersättningen för bibliotekslån så att de som skapar böckerna och den framtida kulturen kan leva lite bättre. Men annars förstår jag inte varför man ska ändra ett fungerande system. 28 Kultur- och idrottsminister (M) replik: När det gäller e-böcker handlar det om hur biblioteken ska kunna få ersättning och kunna göra e-böcker tillgängliga. Här tycker och även vi i propositionen att det är ett bra förslag att SKL fortsätter att förhandla. Det är inte helt enkelt att lösa, och det tror jag att vet. Vi har höjt biblioteksersättningen mer än vad som har gjorts . Jag vet att var rätt nöjt. Man vågade kanske inte uttrycka att man var mycket nöjd, vilket jag tror att man var. Vi skulle önska längre förhandlingsperioder så att man inte ska ha detta. Det är något som vi har diskussioner med om, så den frågan återkommer vi säkert till. Den diskussion vi har löper på bra. 29 i (S) replik: Låt mig inledningsvis säga att jag yrkar bifall till reservation nr 17 eftersom det blev lite otydligt i mitt anförande. I många delar är den nya bibliotekslagen bra. Vi saknar dock några delar, vilket har kommit fram i både anföranden och repliker. En del som jag tog upp i mitt anförande är bibliotekspersonalen. Du fick frågan när du lade fram bibliotekslagen, , om varför ni inte lyfte fram något om vikten av utbildad personal på biblioteken. Du svarade att du tyckte att det var självklart att det skulle finnas. Det är en brist att det är så otydligt från nationellt håll, från , att det är viktigt med kompetens och utbildad personal. Vi är inte ensamma om att tycka det; det är flera som har lyft fram det. Varför tycker ni inte att det är viktigt att lyfta fram i en lagstiftning att vi ska ha kompetent personal? I finns det med i bibliotekslagen. Varför väljer ni bort en sådan viktig grupp i en bibliotekslag? 30 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag tyckte att jag svarade på frågan. Det är en ramlag, inte en detaljlag. Den är dock betydligt skarpare än den tidigare lagen och ställer högre krav. Vi har också en nationell myndighet, KB, som för en dialog och som har möjlighet att upprätta nationella planer. Trots att lagen har funnits finns det fortfarande kommuner som inte upprättar biblioteksplaner. Det är det viktigaste steget. I dessa biblioteksplaner har man möjlighet att lokalt utforma hur man vill att biblioteken ska vara bemannade. Detta bygger på en lag som alltså infördes och som fanns då alliansregeringen fick möjlighet att föra politiken vidare. Ni hade goda möjligheter att stärka lagen om ni hade tyckt att det var viktigt. Det gjorde ni inte. Ni kritiserar att det inte finns skolbibliotek på alla skolor. När ni hade makten hade ni möjlighet att införa det i lagen. Det gjorde ni inte. Ni hade kunnat införa de nationella biblioteksplanerna, som ni alla talar om, . Det gjorde ni inte. Detta är inte övertygande. Vi lägger fram ett nytt förslag till en modern bibliotekslag med högre krav, men vi vill inte gå in och detaljstyra kommunerna. 31 i (S) replik: Det har gått alliansregeringen tog över. Vad vi hade gjort under dessa år om vi hade suttit vid makten kan ha sett annorlunda ut. Man kommer med nya förslag allteftersom tiden går och när man ser hur utvecklingen ser ut. Det är därför vi lägger fram våra reservationer. Vi tycker att den nya bibliotekslagen hade kunnat bli lite skarpare och med tydligare uppdrag. När det gäller skolbiblioteken räcker det inte att ha en lag om skolbibliotek om den inte följs. Det finns en lagstiftning, men det finns ingen som trycker på att det ska vara skolbibliotek, att de ska hålla en viss kvalitet och att de ska vara bemannade. Här har vi också en reservation, för vi tycker att det ska finnas en strategi för bemannade skolbibliotek. Vi tycker att Skolinspektionen ska följa upp om lagen följs. Varför tycker du inte att det är viktigt, kulturministern? Är du nöjd med att vi har en lagstiftning om skolbibliotek som inte följs och att det dessutom är mycket varierande kvalitet på de skolbibliotek som finns och att det i vissa fall inte finns några över huvud taget? Det känns lite lamt. Har ni inte lite högre ambitioner med skolbiblioteken än att bara ha en lag om det? 32 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag tackar för lovorden som jag trots allt tycker att jag har fångat upp från oppositionen om den nya skärpta bibliotekslagen. Det hade sett annorlunda ut om Socialdemokraterna hade suttit i regering, säger . Ja, det tror jag också. Det hade inte hänt mycket. Vi hade inte haft någon kulturutredning. Det är knappast säkert att vi hade utvecklat bibliotekslagen. Och vem vet om det hade blivit de höjningar av kulturbudgeten som vi har genomfört ? När vi nu åter talar om skolbiblioteken får jag väl upprepa mig. Det är med alliansregeringen som skolbiblioteken har blivit obligatoriska, och det hände . Att det ännu inte finns skolbibliotek på varje skola är kanske inte så konstigt. Lagen och kraven finns dock, och jag önskar inget hellre än att varje skolbibliotek också var bemannat med utbildad personal. Det är viktigt om vi ska bryta den negativa lästrenden. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 7 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 33 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsråden välkomna till kammaren. Frågor besvaras av näringsminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet och arbetsmarknadsminister . En fråga ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Näringsminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 34 (S): Min fråga går till arbetsmarknadsministern. Arbetsförmedlingens generaldirektör besökte oss i arbetsmarknadsutskottet . Det var deprimerande att lyssna, kan jag berätta. Den moderata regeringen har testat sin arbetsmarknadspolitik . Läget på svensk arbetsmarknad är mycket bekymmersamt. Arbetslösheten i ligger på och har parkerat där. – och det är det som är det paradoxala – finns det många lediga jobb. rapporterar att var femte rekrytering misslyckas. Läget är alltså följande: Ca 400 000 är arbetslösa. Var femte jobb blir inte tillsatt. Det är riktiga jobb i riktiga företag som inte blir gjorda och produktion som inte blir utförd. Det är svårt att beskriva regeringens misslyckande på ett tydligare vis. Min fråga till arbetsmarknadsministern är: Vad tänker arbetsmarknadsministern göra? Kommer det några nya förslag på ny politik ? 35 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för frågan. Att jobben ska bli fler och komma fler till del är en prioriterad fråga för regeringen. Jag är glad för att vi får prata just om jobben och hur de kan växa till. Vi har haft , och vi är inne på det sjätte året, av en tuff tid för många på svensk arbetsmarknad till följd av en finans- och skuldkris. Trots detta är 200 000 fler sysselsatta . Det beror på en politik som har förts. Det är ingen slump, och det har inte skett per automatik. Det var en tydlig politik där vi både har gjort det lönsamt att jobba och enklare för företag att anställa. Vi har satsat på forskning, infrastruktur och innovation så att jobben har vuxit till. Det är en politik som ligger fast. Därutöver fortsätter vi att sänka trösklar för just dem som nämner – de som har det svårast att komma in. De har haft det tufft . Politiken ligger fast. Vi fortsätter att sänka trösklar. Vi fortsätter att stärka långtidsarbetslösa. Vi fortsätter att öka insatserna till exempel för att de som har varit arbetslösa i tio också ska ha en chans på svensk arbetsmarknad. Det ligger i budgeten, och det genomförs . 36 (S): Svaret var tydligt: Det ligger fast. Det blir fortsatt samma politik och ingenting nytt. Det finns ingen ny politik, och tyvärr blir jag inte förvånad. I propositionslistan som kom fanns det inga förslag från . Det fanns ingen ny politik. Där fanns, herr talman, två skrivelser som skulle behandlas. Arbetsmarknadsministern kommer att få gott om tid att pynta inför julen, men de arbetslösa kommer att få vänta. Förstår då inte arbetsmarknadsministern att 400 000 arbetslösa kräver svar? Kommer det någon ny politik , och inte bara fortsatt samma sak som inte har lyckats? Finns det inte några nya förslag någonstans som kan tända en strimma av hopp i höstmörkret? 37 Arbetsmarknadsminister (M): Det finns en tydlig skiljelinje i svensk politik mellan dem som ser hur jobben växer fram i en ekonomi och dem som gör allt för att lägga fram förslag där jobben blir färre. Om man gör det dyrare att anställa och om man beskattar företag leder det inte till fler jobb. Om man höjer transfereringssystem i stället för att göra aktiva satsningar blir det inte fler jobb. Det är precis tvärtom. Det är just därför det är viktigt med en politik som gör att jobben blir fler. För mig är det otroligt viktigt att vi nu synliggör dem som tidigare gömdes och glömdes i Socialdemokraternas – de som förtidspensionerades eller sjukskrevs eller de som läste sfi och inte räknades i arbetskraften. De får insatser på Arbetsförmedlingen för att de ska ta de jobb som växer fram i ekonomin. Det är viktigt, och det är en viktig skillnad mellan oppositionens fyra olika partier som vill olika saker och en enad allians som fortsätter att göra så att jobben blir fler och kommer fler till del. 38 (MP): Jag vill ställa en fråga till infrastrukturministern. På uppdrag av regeringen håller nu på att lägga ned ett antal järnvägar i landet. Enligt uppgift är ett tjugotal järnvägssträckor hotade. Nedläggningshotade är bland andra Lysekilsbanan och –mellan och . Politikerna i är upprörda. På Lysekilsbanan vill regionen återuppta persontrafiken , och på DVVJ-banan går både godståg och persontrafik. Min fråga till ministern är: Varför vill regeringen lägga ned fungerande järnvägar i dagens ? 39 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. Allt fler vill på ett smidigt sätt kunna åka tåg eller transportera med tåg, vilket är otroligt viktigt om inte annat för både jobb och tillväxt. Men när vi tittar på järnvägen och inser hur otroligt eftersatt hela underhållet har varit på alla de tusen mil som vi har av järnväg måste vi kanske förstå att vi bör prioritera. Det finns så kallade lågtrafikerade järnvägar där det knappt går någon trafik alls eller ingen över huvud taget. Många av dessa är inte heller elektrifierade. Är det rimligt att göra stora miljardsatsningar på att renovera dem i stället för att se till att exempelvis vår stambana fungerar utan sårbarhet och med mer kapacitet? Det är ett val som man naturligtvis kan göra. Jag försöker knyta ihop hela , använda den infrastruktur som vi har och dessutom satsa nya pengar på ny järnväg. Det tror jag är en bättre prioritering. 40 (MP): Självfallet måste man rätta mun efter matsäck. Om regeringen inte anslår pengar till upprustning och underhåll av järnvägarna går det inte att fortsätta att trafikera dem; så är det. Men många av dessa banor är viktiga för näringslivet, för oss som bor på landsbygden och för turismen. Vi måste såklart satsa medel på att bygga bort flaskhalsarna i storstäderna och på de stora banorna inom järnvägsnätet. Men som miljöpartist tycker jag också att vi måste underhålla och rusta de mindre banorna. Vi har medel till detta i särskilda i vår budget och i vår nationella plan. Men regeringen ger i stället i uppdrag att lägga ned banorna. Jag vill återigen fråga: Varför är det inte viktigt att satsa på landsbygdens järnvägar? 41 Statsrådet (M): För att människor ska ha möjlighet att ta sig till jobb eller studier eller för att företag ska kunna transportera sina varor eller få människor att komma till sina företag krävs det bra infrastruktur och bra transportmöjligheter. Just detta fokus kan den här regeringen ge med tanke på att vi har höjt anslaget ännu mer både för att underhålla befintlig infrastruktur och för att bygga ut och bygga nytt. Det gäller inte minst järnväg och även våra vägar. Det handlar om vilken prioritering man gör. Det är spännande att höra att även har råd till detta när man först tänker lägga ned Förbifarten genom , som är viktig även för , och på så sätt tror att man ska finansiera både lågtrafikerade spår och nya höghastighetsspår. Det blir en väldigt stor luftbubbla. Regeringen har presenterat riktiga pengar på riktig infrastruktur som kommer hela landet till del. Satsningar på jobb till unga 42 (M): Min fråga handlar om satsningar på jobb till unga. Det är en viktig fråga, och den går till arbetsmarknadsminister . Det är viktigt med fler och nya vägar till jobb. En aktuell satsning – apropå nya satsningar som regeringen kommer med – som ska underlätta för unga att komma i arbete är de så kallade YA-jobben, yrkesintroduktionsanställningarna. Hur går det med avtalen och arbetet med YA-jobben framöver? 43 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för frågan! Yrkesintroduktionsanställningarna har funnits på svensk arbetsmarknad men i väldigt liten omfattning. Jag är mycket glad att regeringen tillsammans med parterna har kommit fram till att detta är någonting som vi kan göra gemensamt. Att unga kommer i arbete är inte en fråga som någon kan klara själv. Alla parter på arbetsmarknaden måste finnas med, och politiken har naturligtvis en otroligt viktig roll att spela. Som det ser ut nu har det kommit avtal i flera olika branscher. Några exempel är att Industriarbetsgivarna har slutit avtal med GS-facket för skogs-, trä- och grafisk bransch, SKL och har slutit avtal, Teknikarbetsgivarna och har slutit avtal och och har slutit avtal. Jag kommer att följa den här utvecklingen och finnas med i den processen. Det är viktigt att det här blir jobb. Arbetsförmedlingen kommer att ha i uppdrag att hjälpa till i den processen. 44 (M): Tack för svaret! Det är viktigt att de här jobben kommer fler till del. Ministern nämnde tidigare att står inför ett viktigt vägval där oppositionen föreslår höjda skatter och ökade kostnader för företag och jobb, särskilt när det gäller företag som har unga anställda. Å andra sidan har vi Alliansen som prioriterar växande företag och fler jobb. Att fler unga kommer in i arbete är som sagt en viktig fråga. Jag vet att ministern prioriterar den. Vilka fler åtgärder arbetar Alliansen och arbetsmarknadsministern med för att fler unga ska kunna få del av jobben? 45 Arbetsmarknadsminister (M): Som jag nämnde tidigare är det många olika satsningar som behövs för att unga ska komma närmare arbetsmarknaden. Jag tror att det behövs fler kopplingar mellan arbete och utbildning, vilket vi ser till att det blir med YA-jobben, och även mellan utbildning och jobb på lokal nivå. I går var jag på ett företag, , där branschen är mycket nära utbildningssystemet. Jag tror att det är mycket viktigt att vi följer detta och uppmuntrar det på olika sätt. I nästa års budget sänker vi också arbetsgivaravgifterna ännu mer för de yngre. Vi tror att det är nödvändigt. Just de yngsta, och då pratar jag om ungdomar , har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Där sänker vi kostnaden för att anställa ytterligare. Det är en ganska stor kontrast till att man vill höja kostnaden. Det gör skillnaden ännu större när det gäller att de här yngre ska ha möjlighet att bli anställda. Kravet på handsfree vid bilkörning 46 (SD): Jag vill ställa några frågor till infrastrukturministern. Det handlar om efterlevnaden av gamla och relativt nya beslut. Jag ska inte fördjupa mig i tonnageskatten som är en gammal surdeg sedan sju . Det finns tillfälle att återkomma till den i annat sammanhang. Däremot vill jag ta upp en fråga som har någorlunda aktualitet. Det handlar om kravet på förbud mot sms vid bilkörning och kravet på handsfree när man som förare ska telefonera. I varje nytt nummer av facktidningar, motortidningar, som utkommer efterfrågas precis samma sak. Man undrar oftast lite retligt vad det är vet som inte hela den övriga världen har fattat eftersom man har infört förbud mot just de här företeelserna. 47 Statsrådet (M): Jag har naturligtvis full respekt för vad kammaren beslutar. Det är ju den lagstiftande församlingen. När det gäller det som påbörjade angående tonnageskatten vet kanske också att vi har aviserat att det pågår en utredning under nya förutsättningar. Vi har också redovisat när den kommer. Den handlar väldigt mycket om sjöfartens förutsättningar. Det gäller både sjöfart som transportpolitiskt instrument och hela näringen som kluster. Där har regeringen, någonsin i , lagt fram en handlingsplan. Jag kan väl erkänna att när den först kom var det många som tveksamt bläddrade igenom den, men kan de häpet konstatera att allt det vi sade att vi skulle göra faktiskt har genomförts. Det hörs helt andra tongångar . 48 (SD): Jag fick ett svar på den fråga jag inte lade någon särskild vikt vid. Jag frågar då helt kort igen: När kommer kravet på handsfree, som en majoritet har ställt här i , att genomföras? 49 Statsrådet (M): Jag tror vi alla är överens om att i lag förbjuda mobilanvändande på ett trafikfarligt sätt. Jag har varit tydlig med att om en lagstiftning ska genomföras bör den också vara relevant och noggrant genomförd. Ett sådant arbete är påbörjat, men det tar också än att göra det som regeringen har valt för att gå lite före, nämligen att göra en skärpning i förordningen. I grunden handlar det om att man alltid ska iaktta varsamhet och anpassa sig när man kör bil. Det gäller hastighet och avstånd, som är två faktorer som ställer till det i trafiken. Vi har dessutom nu skärpt till det. Om man använder mobilen eller annan kommunikationsutrustning på ett trafikfarligt sätt kan man numera få böter. Det har man inte fått tidigare, men kan man också få böter. Det är en snabbare skärpning än vad som annars skulle ha varit fallet. Sjukskrivnas möjlighet att arbeta ideellt 50 (V): Jag ska ställa en fråga till socialförsäkringsminister . Det är en fråga som jag har ställt en gång tidigare, dock i skriftlig form den gången, . Den gäller sjukskrivnas möjlighet eller snarare svårighet att engagera sig ideellt. Det gäller särskilt deltidssjukskrivna. Efter reformen 2008 måste den som är deltidssjukskriven anmäla till om man vill vara med och jobba i en ideell organisation. Många vågar inte göra det av rädsla för att bli av med ersättningen. Det är också ett okänt antal som blir av med ersättningen. Jag har mött många sådana på nära håll, speciellt under välfärdsmanifestationen i . Då var det många som vittnade om att de inte vågar göra detta. Det svar jag fick förra gången var att det inte finns någon anledning att se över det. Jag hoppas att jag kan få ett annat svar . 51 Statsrådet (M): I grund och botten handlar detta om vad man kan göra inom ramen för arbetsförmåga och vad man inte kan göra när man på grund av nedsatt arbetsförmåga uppbär sjukpenning. I de flesta fall är det naturligtvis en relativt enkel fråga som inte heller vållar särskilt många dispyter, men man kan ju tänka sig lägen när det är komplicerat att bedöma. Det kan handla om att den ideella insatsen är av rätt omfattande slag. Den kan förvisso vara ideell, det vill säga inte mot betalning, men kan ändå likna verksamhet som också skulle kunna vara en arbetsinsats. Då har naturligtvis skäl att ställa frågan: Skulle man också kunna utföra motsvarande sysslor som arbete och därmed inte längre vara berättigad till sjukpenning? Det är svåra avvägningar. Det är jag den första att medge. Jag har inte uppfattat det här som ett mycket brett eller stort problem, även om jag har respekt för att man i enstaka enskilda fall kan hamna i avvägningsproblem. Men finns det specifika områden där man kan ha anledning att försöka definiera exakt var gränsen går är jag inte främmande för det. 52 (V): Tack för svaret! Det finns ingen specifik siffra på hur många det här är, men handikapporganisationernas samorganisation uppmärksammade det i en artikel . Det var precis samma frågeställning som jag framförde . Man märker att de får många propåer från folk som gärna skulle vilja vara med en mandatperiod till i styrelsen för en ideell förening som kanske har med deras eget funktionshinder att göra, men de vågar inte det eftersom de vet att de måste anmäla det till som kanske säger: Kan du göra det, kan du också ta ett jobb. Vad det handlar om är att man fråntar de här människorna deras fri- och rättigheter att vara demokratiska varelser i vårt land. Jag tycker att det är tråkigt. Jag märker en liten antydan till att statsrådet kanske vill titta över detta. är det FN-dagen, och det är en mänsklig rättighet att kunna engagera sig ideellt även om man är deltidssjukskriven. 53 Statsrådet (M): Jag är naturligtvis mån om att människor som är sjukskrivna också ska vara så aktiva som möjligt. Ingen har glädje, allra minst den som är sjukskriven, av att förpassas till passivitet. Däremot finns det en formell gräns för hur pass omfattande sysslor man kan utföra utan att det finns skäl att fråga sig om man också skulle kunna stå till arbetsmarknadens förfogande.