prot · H10912 · 2013-10-15 00:00:00 — Kvinnor deltidsarbetar och tar hand om barn och äldre. Den offentliga sektorn och den vård och omsorg som skulle funka fungerar inte, för alla skatter går ned i andras fickor på jämställdhetens och samhällets bekostnad. Både jag och jämställdhetsministern har varit engagerade i 15.52-rörelsen och vet att kvinnornas löner räcker till . Resten av dagen är vi oavlönade. Det är en väldigt viktig jämställdhetsfråga. Vi vet också att av de sysselsatta kvinnorna deltidsarbetar, medan motsvarande siffra för männen bara är . Det säger så himla mycket om hur ojämställt vårt samhälle är. Det behövs en kraftfull politik som tar de här sakerna på allvar. Jag hoppas att det kommer konkreta förslag när vi debatterar framöver. Det räcker inte att satsa pengar. Det satsas jättemycket pengar på att motverka mäns våld mot kvinnor, men fortfarande handlar det om vem som ska utreda vad. Det finns ingen konkret handlingskraft. När det gäller lönerna är det samma sak. Man lämnar det åt parterna. Men vilka är parterna? I många kommunala sektorer är det vi som är arbetsgivare. Varför ska då inte vi se till att detta åtgärdas? Vi kan inte lägga det på en annan part när vi själva är en del av det. Det handlar helt enkelt om att inte lämna ifrån sig ansvaret utan ta tag i frågan och se till att det blir jämställdhet på riktigt. 283 (M) replik: Är det någonting fult att utföra RUT-tjänster? Är det ingenting man ska kunna göra? Jag tycker att det är ett märkligt sätt att se på det här. , då den här reformen infördes, har 10 000 nya jobb skapats. Två av tre som utfört svartarbete har fått vitt arbete. av medarbetarna är utrikesfödda, och är kvinnor. Det är en reform som har minskat utanförskapet för de grupper som behöver det allra mest. Det är ett steg in på arbetsmarknaden, ett steg i rätt riktning. Det kanske inte är där man ska stanna; man kan gå vidare. Det är också ett sätt för ungdomar att arbeta. Jag har följt den här verksamheten. De som jobbar där är väldigt stolta. Jag tyckte att det var hemskt roligt att få vara med och göra detta arbete. Det är ingenting jag ser ned på. Vi hade en kampanj där vi sade: Är det något fult att ha det här arbetet? Jag tycker att det är förnedrande att tala om att det finns arbeten som inte är okej. Alla arbeten är viktiga. 284 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Nej, , jag tycker inte att det är fult, men det fula i det är att ni inte vill att män ska sysselsättas med städning. Ni vill inte att männen ska ta ansvar lika mycket som kvinnorna. Ni tycker att de fattiga invandrarkvinnor som städar som pigor hos någon gör något väldigt fint; det är jämställt och integrerat. Så är det inte. Ser du vilka löner de får? Det är ju uruselt! Titta på alla de deltidsarbetande kvinnor som har ont i axlarna. De pengar de tjänar går till medicin. Hur illa mår man? Inte ens maskinerna är anpassade till kvinnors arbete utan till mäns arbete eftersom det är en patriarkal struktur i alla delar av samhället. Det är det som är fult, inte att jobba. 285 (M) replik: Jag skulle aldrig få för mig att kalla ett arbete som detta för att vara piga. Jag tycker inte att det är okej. Det finns ett ställe i som heter Yalla Trappan och som arbetar med kvinnor som står väldigt långt från arbetsmarknaden. Det är kvinnor som kom hit från ett annat land och blev sittande hemma med barn. De har aldrig fått någon hjälp. Den här verksamheten har blomstrat upp. De tjejer som jobbar där arbetar som lokalvårdare, och de är jättestolta. De har slutat med medicinering. De har kommit över sina lägenheter. De gör andra fina som att de levererar mat och jobbar på . De gör ett fantastiskt arbete. De har Socialdemokraterna inte tagit vara på. 286 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: Det är väl klart att någon måste jobba med det, och det är oftast kvinnorna. Det är inte konstigt. Ingen säger att det är ett fult jobb. Det är ett lågavlönat, smutsigt arbete för kvinnor som gör att pensionen blir sämre, hälsan är sämre, och de kvinnorna är inte integrerade. Språkmässigt är det faktiskt inte så att de kan tala svenska. Sätt in mer resurser på de områden där kvinnor och män kan dela på arbetet. Det är det som är viktigast. 287 (M): Det är en härlig, lång och intensiv debatt vi haft , och det är kvar. I är det naturligt att män drar barnvagn, att kvinnor debatterar här i – vi är fler kvinnor än män – och att båda vill göra karriär. Vi kan lämna barnen på förskolan och anlita städhjälp hemma, något som absolut inte är en självklarhet i andra länder. är ett föregångsland när det gäller jämställdhet. Vi har kommit långt, och många länder i vår omvärld använder som exempel på ett framgångsland. bidrag till det globala jämställdhetsarbetet är av stort värde. Trots detta har vi mycket kvar att göra, och det är viktigt att vi inte stannar upp och slår oss själva för bröstet. Det har varit en resa att komma hit där vi är, och det är också en lång resa kvar. När kvinnor och män delar makt och inflytande i alla delar av samhällslivet får vi ett mer rättvist och demokratiskt samhälle. Jämställdhet bidrar också till ekonomisk tillväxt genom att alla människors kompetens och skaparkraft tas till vara och främjas. Trots att arbetet med jämställdhet pågått under många decennier präglas arbetsmarknaden och näringslivet alltjämt av brist på jämställdhet. Det visar sig till exempel genom löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, könsskillnader i sjukskrivningar, ojämn fördelning av föräldraförsäkring och underrepresentation av kvinnor i företagens ledningar. Alla de här sakerna har berörts här . Det finns också stora brister i jämställdheten när det gäller kvinnors och mäns möjligheter att komma in på arbetsmarknaden, att stanna kvar och utvecklas i arbetslivet liksom att kunna kombinera arbete och familjeliv. Att inte vara ekonomiskt självständig är inte bara olyckligt för ens framtida försörjning och ekonomi, utan också för ens egen person, självkänsla och frihet. Detta begränsar människor att bryta mönster som man inte mår bra av. Många kvinnor vittnar om att de inte kan lämna olyckliga och destruktiva förhållanden för att de helt enkelt inte har råd. Det är förstås förödande för den psykiska hälsan och individens frihet. För att stärka jämställdheten i vårt land måste fler kvinnor arbeta och vara mer ekonomiskt jämställda. Arbete är bra, inte bara för pengar utan också för känslan av att vara behövd. För många kvinnor är detta tyvärr fortfarande ingen självklarhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete. Ja, det låter som en självklarhet, men det är inget kvitto på att det är så . Vi vet att kvinnor utför hushållsarbete i större utsträckning än män, och kvinnor arbetar deltid i större utsträckning. De tar ut föräldraförsäkring i större utsträckning än män. Jag har inte nämnt några siffror, men flera har varit uppe och tagit upp dem. Enligt fördelades föräldrapenningen på så vis att betalades ut till kvinnor och till män. Det är naturligtvis inte bra. Vi vet att detta får förödande konsekvenser för resten av livet för kvinnor. Kvinnor kommer efter i lönekarriären. Man får lägre ersättningar i socialförsäkringssystemen och också en lägre pension. vill jag säga att det ändå har gått framåt, även om det går alltför långsamt. Så har vi jämställdhetsbonus som regeringen har infört och som är bra. har vi sett en stor ökning. 151 000 fler föräldrar fick jämställdhetsbonus. Skälet till det är förmodligen att det blivit en regelförenkling innebärande att föräldrar inte längre behöver ansöka om jämställdhetsbonus. kommer att analysera och visa varför föräldrarna gör sina val när de bestämmer sig för jämställdhetsbonus och föräldrapenning. Det är bra och viktigt att vi får mer kunskap om det här så att vi kan se vad vi kan göra för att förbättra. Det är viktigt att redan som ung förstå valen man gör och förstå att de påverkar ens framtid. Det är viktigt att unga tjejer förstår att ett delat ansvar leder till en mer hållbar ekonomisk framtid. Det är viktigt att veta att det är lätt att hamna i en kvinnofälla. Här tror jag att undervisning i privatekonomi i skolan skulle kunna ha en stor inverkan. Det är viktigt att skapa attityder som signalerar att samhället vill ha mer jämställdhet. Jämfört med män består kvinnors totala arbete i större utsträckning av obetalt hemarbete, till exempel att laga mat, städa och så vidare. Vi har lyckats skapa reformer som ändrat det snedvridna. Jag har varit inne på det, och RUT-avdraget är en bra reform, tycker jag. Bland annat har uppgifter visat att kvinnors obetalda arbete i hemmet har minskat och att männens andel har ökat. Det är en bra sak, förutom de andra bra saker som tagits upp i debatten redan. Det finns mycket kvar att göra. Vi politiker kan inte lösa allt. Det finns många goda exempel på företag som gör mycket bra saker. Bland annat har statsrådet varit inne på ett av dem, Battle of the Numbers. De företag som har gått i bräschen säger att det handlar om attityder. Det är inte sådant som vi kan lagstifta om, men vi kan lyfta frågan så ofta som möjligt, som vi gör här . På så vis tror jag att kan vi åstadkomma riktiga förändringar. Regeringens jämställdhetspolitik syftar till att motverka och förändra de system vi har. För att nå ett jämställt samhälle måste det här appliceras på alla områden. All verksamhet ska bedrivas med utgångspunkt från kunskap om kvinnors och mäns lika villkor. Jag är stolt över att tillhöra , men jag har en stor förhoppning om framtiden där vi kommer att ha lika villkor för kvinnor och män på dygnets alla timmar. 288 (S) replik: Jag vill börja med att tacka för ett väl genomfört anförande och mycket kloka ord. Det är inte alltid jag säger det till moderater. Jag måste säga att just frågan om löner är intressant. Det man har gjort i riksdag genom regeringens förslag är att ta bort den årliga lönekartläggningen. Det får effekter. Min första fråga till är: Är det någonting som ni är beredda att förändra och återinföra? Min andra fråga gäller ekonomisk jämställdhet livet ut. Vi vet att det är huvudsakligen kvinnor som tar ut vårdnadsbidrag, vilket naturligtvis får effekter på deras ekonomi också som pensionärer. Är ni beredda att göra någonting i den frågan? 289 (M) replik: Jag tänkte på det när jag satt och lyssnade på debatten tidigare. Det här är min första jämställdhetsdebatt i . Jag tror säkert att vi har samma mål, eller hoppas att vi har det, och att vi kan vara överens om att det här är ett arbete som skett . Socialdemokraterna och andra partier har naturligtvis en stor del i det. Det har verkligen bra talat om. Jag ser problemen med löner. Jag blir upprörd när jag ser att det går så långsamt och att det är så stora löneskillnader. Särskilt som mamma till två döttrar blir jag jätteupprörd. Jag kan inte svara på om regeringen kommer att införa lönekartläggning eller inte, tyvärr. Jag har också glömt den andra frågan. 290 (S) replik: Då ska jag ge möjlighet att svara. Den första frågan handlade om lönekartläggning. Jag tycker att det är synd att man har tagit bort ett instrument som gör det möjligt att få svart på vitt och kunna redovisa att så här ser det ut i företaget och det ger effekter, alltså att kvinnor får sämre löneutveckling än män. Den andra frågan handlade om vårdnadsbidrag. Vi vet att huvuddelen av dem som får vårdnadsbidrag är kvinnor, och det får en stor, negativ effekt på deras pension. Min fråga till är: Vill fortsatt ha ett vårdnadsbidrag? 291 (M) replik: Ja, regeringen har infört vårdnadsbidrag, och jag känner inte till att vi ska göra någon ändring i det. Det som regeringen arbetar långsiktigt för är arbete. Som jag sade är det bästa sättet att åstadkomma större jämlikhet i samhället. 292 (S) replik: Jag kan instämma i det som sade och ställer mig också bakom mycket av det tar upp om analysen om ojämställdheten. Vi måste definitivt ta fler steg för jämställdhet. En grupp kvinnor som definitivt inte har fått det bättre är kvinnor som är utsatta för våld. De är i mycket högre grad sjukskrivna och arbetslösa. Redan i regeringsförklaringen sade statsministern att den ekonomiska tryggheten för just den gruppen kvinnor skulle säkras. Det har tyvärr inte skett, och då undrar jag: Hur länge ska de kvinnorna vänta? 293 (M) replik: Som statsrådet just var inne på har det skett stora satsningar på kvinnor som är utsatta för våld, och här finns mycket kvar att göra. Det vet både jag och . Jag kan inte svara på när de kommer att få en ekonomisk trygghet. Däremot ska vi gemensamt jobba med de stora samhällsproblem det handlar om när det gäller våldsutsatta kvinnor. Det tror jag att vi kan vara överens om. 294 (S) replik: Det finns en stor majoritet för att vi ska satsa på detta och jobba för att alla ska ges möjlighet till stöd och hjälp. Men en grundförutsättning för jämställdhet är att man ska kunna försörja sig och få en egen bostad. Det är en stor del i gruppen utsatta för våld som inte har den möjligheten eftersom det är de som har fått det sämre med den borgerliga politiken. Om svaret inte finns tycker jag att tar med sig det. 295 (M) replik: Det ska jag naturligtvis ta med mig, men jag delar inte bild av att det har blivit så mycket sämre för människor i . Jag tycker att det har blivit mycket bättre . Vi har fått satsa mer pengar på välfärdens kärna, och fler människor har möjlighet till jobb. Dessutom har vi höjt bidragen, till exempel bostadsbidraget. Jag delar alltså inte uppfattningen eller samhällsbilden på den punkten. 296 (FP): Liberal feminism handlar om kvinnors och mäns lika rätt till frihet, ansvar och makt. Det liberala uppdraget går ut på att frigöra individen från de begränsningar som bristande jämställdhet innebär och bekämpa de attityder och föreställningar som ligger bakom. Vi får ofta höra – också här – att är ett av världens mest jämställda länder. På många områden stämmer det. På andra har vi långt kvar. Ett sådant exempel är skolan där var fjärde 15-årig pojke inte klarar av att uppnå basnivån för läsförståelse. Pojkar hamnar efter i alla skolämnen utom idrott. Bland dem som blev underkända i svenska var pojkarna dubbelt så många som flickorna. Den bristande jämställdheten är en fråga för såväl kvinnor som män. Därför måste jämställdhetsarbetet tydligt involvera pojkar och män. Under har flickor haft högre betyg än pojkar. Tittar vi bara har flickor i genomsnitt haft högre meritvärdespoäng än pojkar. Först kunde vi se en ljusning på nationell nivå – pojkarnas meritvärde ökade mer än flickornas. Det är första gången . Många har sökt en förklaring på vad det är som gör att skillnaden består. Det kan bero på orsaker som att flickors hjärnor utvecklas tidigare och att de därmed får ett försprång . Den antipluggkultur som finns bland många killar kan också vara en av orsakerna. Det anses helt enkelt inte tillräckligt häftigt att plugga. Eller så beror det på att undervisning med betoning på ett grupp- och projektorienterat arbete gynnar flickor. Pojkar presterar bättre när de får lärarledd undervisning och tydligare struktur. Förmodligen ligger förklaringen i en kombination av flera olika faktorer. Vi är alla överens om att skillnaderna i resultat mellan pojkar och flickor är en trend som måste vi bryta. och Alliansen har sedan koalitionsregeringen kom till makten stått för den största omläggningen av svensk skola . I alla reformer finns en grundläggande övertygelse om att vi måste låta de riktigt duktiga eleverna utvecklas, som de elever som har det svårare med skolan ska få stöd och hjälp . Skolan ska erbjuda både extra utmaningar och extra stöd – resultatet i skolan är inget nollsummespel. För att tidigt upptäcka hur elever presterar har vi introducerat betyg från årskurs sex och tydliga kunskapsmål från årskurs tre. Vi har gjort om betygssystemet så att det utgör ett tydligt underlag när pedagogerna ska bedöma vilken typ av insatser som varje individ behöver för att utvecklas. som vi har ökat fokus på individen i skolan, vilket främjar likvärdiga förutsättningar för både pojkar och flickor, har vi också gjort större satsningar på direkta jämställdhetsinsatser. Ett exempel är de nya examensbeskrivningarna för lärar- och förskollärarutbildningarna där det framgår att studenter ska kunna visa förmåga att beakta, kommunicera och förankra ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv i den pedagogiska verksamheten. Det är glädjande att statsrådet har som ett av sina prioriterade områden att bryta trenden med pojkars resultat i skolan. Regeringen arbetar med flera olika insatser för att vända den negativa trenden. En är att införa fler och tidigare kunskapskontroller för att fånga upp de individer som hamnar efter. En annan är ökat fokus på jämställdhet i skolan för att arbeta med att bryta de normer som finns kring den antipluggkultur som har vuxit fram bland pojkar. har också fått i uppdrag att genomföra en samlad insats för att förbättra arbetet med jämställdhet, språk och kommunikation. Insatsen består i att förskollärare och lärare ska få möjlighet att utveckla sin undervisning tillsammans med förskolechefer, rektorer och fritidspedagoger, för att kunna ge ökad kunskap om den betydelse som kön har. har inte råd att misslyckas på det här området. Utan läsförståelse och läsning tappar människan sitt språk. Och utan språk och utbildning riskerar pojkar och män att drabbas av ett dubbelt utanförskap där de misslyckas i skolan, har svårt att hitta ett jobb och får svårt att hitta en partner att bilda en familj med. Detta kan naturligtvis också rendera i ytterligare allvarliga och vidare konsekvenser. Barn och ungdomar har rätt till en uppväxt där de fritt kan utveckla sin personlighet utan att begränsas av könsbundna krav och förväntningar på livs-, studie- och yrkesval. Därför ska förskolan och skolan arbeta aktivt med jämställdhets- och genusfrågor såväl i undervisningen som i skolmiljön. Det är inte vårt kön utan våra drömmar, tankar och idéer som definierar de personer vi blir. Men som pojkarna fortsätter att halka efter flickorna i skolan stärks de stereotyper som tvingar in människor i könsroller. Det är en utveckling som vi måste motverka. är det inte bara FN:s internationella dag för landsbygdens kvinnor. Vi har också fått vår första kvinnliga ärkebiskop. kan vi även konstatera att andelen kvinnor som söker sig till Försvarsmakten – ett yrke där majoriteten normalt sett utgörs av män – ökar, och det är mycket glädjande. Men jämställdhet är inget som kommer av sig självt. Jämställdhet kommer för att vi alla drar våra strån till stacken och för att några modiga driver på och går före. Jag är glad att liberalerna tillhör denna modiga skara. 297 (S) replik: Jag är väldigt glad att väljer att lyfta upp skolan, för den är ju jätteviktig. Däremot är jag mindre glad över det som har hänt i skolan, där resultaten bara sjunker, och ni har ändå styrt . Under er regeringstid har ni tillsatt mycket bra delegationer, till exempel Delegationen för jämställdhet i skolorna, som kom med sitt slutresultat . Det var väldigt många bra rekommendationer i den som skulle kunna leda till en ökning av jämställdheten. Men vad har ni gjort av den delegationen? Har vi sett några förslag över huvud taget från den? 298 (FP) replik: Jag delar oro över de sjunkande resultaten brett och i synnerhet, som jag belyste i mitt anförande, pojkars nedåtgående resultat i skolan. Det är mycket allvarligt, och det måste brytas. får det att låta som om detta är något som har skett efter 2006, men så är inte fallet. Den här trenden har pågått under , och det är ett mycket större och mycket mer omfattande problem än vad vill få det att låta som. och alliansregeringen har genomfört den största omläggningen , men vi har bara börjat. Vi måste fortsätta reformera skolan med fokus på kunskap och fokus på tidiga och tydliga utvärderingsverktyg, där varje elev får det stöd och den hjälp som den behöver. Det var en utveckling som den socialdemokratiska tidigare regeringen inte mäktade med. 299 (S) replik: Det är spännande att höra Alliansens företrädare, som backar tillbaka 20–i tiden och inte vill ta ansvar för den tid som de själva har styrt. Det är jättemärkligt. var i sitt anförande inne på ökade kunskapskontroller och ökat fokus på jämställdhet. Det är jättebra. Men var är pengarna till det? I er budget lägger ni 20 gånger mindre än oss på skolan. Ni prioriterar andra saker än skolan. Det går bra att stå och prata om det. Men man måste också lägga lite pengar på det man faktiskt tycker är viktigt, och det gör ni inte. 300 (FP) replik: Det är anmärkningsvärt vilka siffror som slänger sig med. Det är över 7 miljarder mer till utbildningsväsendet nu än när vi tog över. Det är lätt att stå här i opposition och hävda att man ska satsa på skolan och undra var pengarna finns. Men ska sanningen fram handlar det om att vara bäst när det gäller. Det är det alliansregeringen har visat. Vi kan faktiskt leverera resurserna i regeringsställning. 301 (S) replik: Jag blir lite rädd när säger: Vi har bara börjat. Alla politiker och alla forskare är tämligen överens om att det tar fyra att vända en trend i skolan. har lyckats förvärra en trend i skolan. Hur ska det då gå om bara har börjat? I sitt anförande i början var hon inne på att man i större utsträckning måste fokusera på pojkars resultat och att skolan inte har fokuserat på det. Det är nog helt rätt. Ska vi få en framtida jämställdhet tror jag att vi måste börja där också. Då är det klart att vi också måste se till att få fler män i förskolan. Men hur ska lyckas få fler män i förskolan när färre väljer att söka de utbildningarna? 302 (FP) replik: Först och främst handlar det i stor utsträckning om att vi måste uppvärdera läraryrket och höja läraryrkets status. Där har och alliansregeringen gått före genom att på olika sätt försöka driva upp lärarnas löner, exempelvis med förstelärare och de delarna. har också fått i uppdrag att ta fram exempel på arbetet med att öka mäns intresse för förskollärarutbildningen och arbetet som förskollärare och för den delen också barnskötare. Dessutom ska verket anordna konferenser för att dra lärdom av de erfarenheter som man har fått genom att öka antalet män som pluggar till förskollärare och arbetar som förskollärare. Det finns många saker som vi kan göra. Jag är fullt förvissad om att detta är ett prioriterat område för statsrådet , så jag är övertygad om att vi kommer att få se mer av denna vara. 303 (S) replik: Medan fortsätter att utreda står vi inför en kommande kompetensbrist. Vi har kompetensbrist inom många områden , inte minst för lärarna. Medan fortsätter att utreda detta blir det inte fler lärare, inte fler förskollärare. Vi måste få fler killar att vara intresserade av att söka till barn- och fritidsprogrammet. Det har vi inte lyckats med. Vi har inte fått fler att söka lärarutbildningen. Det har inte lyckats med heller. 304 (FP) replik: Precis som jag sade tidigare handlar det om att vi måste uppvärdera läraryrkets status och se till att lärarlönerna höjs. Det har vi arbetat stenhårt med. Vi driver på i de församlingar där man förhandlar löner. Vi driver på genom att vi tillsätter extra resurser som gör att vi får förstelärare och ökar andelen karriärtjänster, vilket gör att alla strån drar åt det hållet att vi får ökade lärarlöner. Då kommer vi också att se till att fler söker sig till läraryrket. Vid sidan av detta pågår det informationskampanjer, och ska också öka insatserna. 305 (S): En jämställd värld är möjlig. Det känns som om man behöver säga det, efter att ha debatterat . känner man sig tveksam, när man hör ambitionerna från och regeringsföreträdare. Det måste sättas mycket högre ambitioner för att vi ska nå jämställdhet. En grundförutsättning för jämlikhet och frihet är jämställdhet. Det är att kunna försörja sig, att det finns en god och väl utbyggd välfärd, en kombination mellan kollektiv och individ. I budgetpropositionen, som presenterades , analyseras jämställdheten mellan kvinnor och män traditionsenligt i en egen bilaga. Det är bra.