prot · H009136 · 2013-09-12 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Meddelande om debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande Talmannen meddelade att debatt med anledning av budgetpropositionens avlämnande skulle äga rum . 3 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen, m.m. Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM153 Meddelande om offentlig-privata partnerskapsprogram inom Horisont 2020 KOM(2013) 494 till utbildningsutskottet 4 § Ärende för hänvisning till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2013) 611 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 5 § Anmälan om uteblivna interpellationssvar Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2012/13:508 Till Interpellation 2012/13:508 Åtgärder mot ohälsosam luft i av (MP) Interpellationen kommer inte att kunna besvaras vid det då den väcktes. Skälet till detta är en tjänsteresa. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2012/13:511 Till Interpellation 2012/13:511 Åtgärder mot dubbdäck av (V) Interpellationen kommer inte att kunna besvaras vid det då den väcktes. Skälet till detta är en tjänsteresa. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2012/13:512 Till Interpellation 2012/13:512 Forskning på minoritetsspråk av (S) Interpellationen kan inte besvaras av följande skäl. Det är inte möjligt att bereda ett svar till , som är det enda kvarstående kammarsammanträdet under innevarande . Interpellationen kommer enligt 6 kap. 1 § fjärde stycket RO att falla vid utgången av . 6 § Svar på interpellation 2012/13:503 om nedskärning på högskoleutbildning 1 Utbildningsminister (FP): har frågat mig om det inte är tid att utöka högskoleplatserna med tanke på arbetslösheten och behovet av utbildad personal på arbetsmarknaden. Vidare frågar mig vilket alternativ regeringen erbjuder alla de kvalificerade sökande som inte kommer in på sina högskoleutbildningar på grund av regeringens otillräckliga anslag till högskolorna. Slutligen frågar mig om regeringen kan tänka sig en särskild satsning på bristyrkesutbildningar i samarbete med högskolor och universitet för minskad arbetslöshet och bättre matchning på arbetsmarknaden. ökade antalet helårsstudenter med 27 500 i . Det är en kraftig ökning. har antalet helårsstudenter vid de svenska lärosätena varit fler . , mitt under den djupaste lågkonjunkturen, var en rekordnotering, och utbildningsvolymen ligger kvar på en historiskt sett mycket hög nivå. En prognos som har gjorts inom , i dialog med , visar att förändringarna i årskullarnas storlek innebär att de årskullar som slutför gymnasiet har förutsättning att påbörja en eftergymnasial utbildning i betydligt större utsträckning än förr detta givet dagens studiemönster och dagens resurser till eftergymnasial utbildning samt en oförändrad andel högskolenybörjare som är inresande studenter. Prognosen för dem som går ur gymnasieskolan, , är att beräknas få plats i eftergymnasial utbildning . Och prognosen är att detta ökar kraftigt kommande år, så att vi , 2020, är uppe i som kan komma att påbörja en utbildning inom universitet, högskola eller yrkeshögskola innan de fyllt 34. Det är nivåer som aldrig förr nått upp till. Det är i huvudsak varje universitet och högskola som ansvarar för vilka utbildningar som ska erbjudas för att möta studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov och som har långtgående frihet att styra över detta. Olika utbildningar har olika söktryck. Vissa utbildningar är därför svårare att komma in på än andra när antalet sökande överstiger antalet platser på en specifik utbildning. Det bör också framhållas att regeringen genomför utbildningssatsningar för att möta behovet inom vissa bristyrken. Regeringen har aviserat att det i den kommande budgetpropositionen beräknas avsättas medel som motsvarar 240 nybörjarplatser för hälso- och sjukvårdsutbildningarna i . I vårändringsbudgeten föreslår och beräknar regeringen att medel motsvarande en ökning av antalet platser på ingenjörs- och sjuksköterskeutbildningar med ca 1 400 platser tillförs . Regeringen har även byggt ut läkar- och tandläkarutbildningen för att möta samhällets behov. Mot bakgrund av vad som har framförts i det här interpellationssvaret är regeringens slutsats att nuvarande nivå och inriktning vad gäller högre utbildning är väl avvägd. 2 (S): Bakgrunden till att jag har skrivit den här interpellationen är att vi nu har ett rekordhögt söktryck till våra högskolor och universitet. Vi har också stora barnkullar som har nått ålder för att söka till högskolan. har vi en hög arbetslöshet, inte minst ungdomsarbetslöshet. Att i detta läge dra ned utbildningsplatserna på högskolan är väldigt märkligt. Det är inte bara jag som tycker det. Det kommer oroande rapporter om att riskerar att tappa i konkurrenskraft när vi jämför med andra länder, hur mycket de satsar på utbildning. Per , som är rektor för , har till stor del ägnat sommaren åt att försöka göra någonting åt missgreppet att minska antalet platser när behovet av platser är som allra störst. Per har bland annat varit i kontakt med utbildningsutskottet. Jag hoppas att utbildningsministern har en dialog med utbildningsutskottet också, för det här är en allvarlig fråga. Det som är intressant och som Per säger är att de studenter som man nu tvingas neka, som söker till universitet, är väldigt kvalificerade. De skulle alltså klara utbildningen och ha mycket goda chanser att få jobb. Värst är det naturligtvis när det gäller bristyrkesutbildningarna. Där är behovet av arbetskraft väldigt stort, större än tillgången på utbildad arbetskraft. Men även inom samhälle och humaniora, som brukar viftas bort som områden där man inte kan få jobb, går det bra för studenterna. Därför är det fruktansvärt olyckligt att hänvisa de här ungdomarna, som är kvalificerade för att studera och har goda chanser att få jobb om de bara hade fått en utbildningsplats, till, i värsta fall, arbetslöshet. Man kan se att de neddragningar som har skett det är färre platser även går ut över bristyrkesutbildningarna. Det är alltså de utbildningar där man skriker efter arbetskraft ute bland arbetsgivarna. Det är sjuksköterskor, specialistsjuksköterskor, psykologer, jurister, civil- och högskoleingenjörer, tandläkare och förskollärare. Regeringen aviserar nu vissa satsningar just när det gäller bristyrken, men det motsvarar inte alls det behov som finns. Det är just det man måste ta i beaktande. Om det finns behov av folk på arbetsmarknaden ska väl vi göra vårt yttersta för att fylla det behovet. Vi kan se att vi har en ovanligt hög arbetslöshet, kring . Vi har mycket hög ungdomsarbetslöshet. Vi har mycket flaskhalsar. Var femte rekrytering misslyckas på arbetsmarknaden. I vart femte fall som arbetsgivarna söker arbetskraft hittar de inte kompetent personal. Det är i många fall högskoleutbildning som krävs. Det är det som efterfrågas. Därför skulle vi kunna förebygga arbetslösheten genom att utbilda fler, inte minst inom bristyrkena, gynna svenskt arbetsliv och näringsliv genom att förse dem med utbildad arbetskraft. Men i detta läge drar man i stället ned på utbildningsplatser. Vi kan se i ett internationellt perspektiv att vår omvärld gör precis tvärtom. Medan vi ligger på av befolkningen som går på högskola kan vi se att man i först har haft målet och att man nu har höjt målet till . Jag hoppas att vi också går i den riktningen. 3 Utbildningsminister (FP): Det var flera siffror som lämnades i interpellantens inlägg som var totalt felaktiga. ligger högt över . handlar om examensfrekvens. Det har ingenting med utbildningsnivå att göra, utan det visar hur många som plockar ut examensbeviset. utbildningsnivå är att av dem som går ut gymnasiet kommer att kunna gå på universitet och högskola. De nivåer vi ligger på nu är högre än någonsin förut. De är högre än i . Vi går upp mot , 2020. Det är väsentligt högre än . har satt upp ett mål, om vi nu tar som exempel, att ska studera vid högskolan , men det är liksom inte . De ligger lägre än vi. börjar med att säga att det enligt rapporter visar sig att vi sänker vår konkurrenskraft på grund av vår låga utbildningsnivå. Berätta i nästa inlägg vilken rapport det är! Den rapporten har jag inte tagit del av. Jag är väldigt nyfiken på den. Om man hänvisar till något för att stärka sin argumentation bör man kunna belägga det. ligger på rekordnivåer när det gäller högre utbildning. Vi har aldrig haft så många studenter som som utbildningsminister. Det är riktigt att vi hade ännu fler . Det berodde bland annat på att vi hade gratis tillträde för all världens studenter till svenska högskolor. När vi nu har infört avgifter för utomeuropeiska studenter sjunker antalet något. Dessutom har vi rensat i registren så att de studenter som bara anmälde sig men aldrig dök upp inte räknas längre, inaktiva studenter. Vi ligger på rekordnivåer i utbildning och vi är på väg mot ännu högre nivåer. satte upp målet att ska gå på högskolan. Han nådde aldrig det målet. ligger vi , och vi är på väg mot 63. Vi är bland de bästa i västvärlden, om man nu mäter att man är bäst ju högre siffra man har. Det stämmer inte, , att konkurrenskraften sjunker som rapporten visar. Berätta vilken rapport det är! 4 (S): Det som inte alls tas med i beräkningen är att befolkningen ökar, inte minst har ungdomarna blivit fler. Tar man inte med det i beräkningen kan det ju se ut som om det är en stor satsning på utbildning. Men det här innebär ju att det är en mindre andel av ungdomarna som har chans att studera. Rätt intressant i svaret från utbildningsministern är att man säger att det kommer att vara en ökande andel studenter som får komma till och läsa . Det är en väldigt märklig siffra att använda, eftersom de flesta vill komma till än . Dessutom är det avslutad utbildning som är det intressanta, inte när man kommer till. Om man kommer till är det knappast någon större framgång. Det som är det intressanta är alla de studenter som har sökt och som har blivit avvisade. Vad är ministerns budskap till dem? Hur ska de skaffa sig den utbildning de vill ha? Hur ska de skaffa sig den framtid de vill ha? Vi kan inte hänvisa alla ungdomar till krogmomsen, som dessutom har gett bristande resultat. Det är det som är frågan: Vad ska de här studenterna göra , inte , inte ? I svaret är det dessutom en prognos att fler kommer att ha möjlighet att studera. Men det vet vi alla att prognoser sällan faller ut som det var tänkt. Det intressanta är den verklighet som vi ser . Då kan man konstatera att det är ett enormt söktryck. Det har ökat . Under har man skurit ned antalet utbildningsplatser. Under har man sett att ungdomskullarna har vuxit och blivit större. När det gäller vår minskade konkurrenskraft uttrycker bland annat en stor oro för att vi har minskat vår andel utbildade och kommer att minska den ännu mer framöver. Dessutom är det uppenbart om man tittar närmare att det är väldigt oroande siffror. Vi kan se att de nordiska länderna springer förbi oss. Framför allt är utvecklingen väldigt intressant. Vi kan se att vi med befolkningsgruppen har halkat ned på en sextondeplats i . Det är fem platser sämre än 2003. Vi kan när det gäller den yngre befolkningen, , se att har hamnat på nionde plats. Det är ett fall på fem platser . Vi kan inte bara se att de nordiska länderna, och satser mer på utbildning, vi kan även se att länder som och satsar enormt mycket på utbildning. Där är det av ungdomskullarna som genomgår högskoleutbildning. Det har också lagt en grund för de enorma framgångar som har gjorts i de här länderna med deras framgångsrika industrier. Frågan är: Ska vi bara lugnt luta oss tillbaka och använda oss av statistik? Leka med statistik, skulle jag vilja kalla det. Prognoser om vad man förväntar sig om fem är ju inte relevanta. Det är dagens utfall som är det intressanta. Eller ska vi göra en internationell utblick och se vad som händer runt omkring oss? Det intressanta är också vilken ambitionsnivå man har, inte bara vilket utgångsläget är . Där kan vi se att höjer sin ambitionsnivå. Vi kan också se att läkemedelsindustrin i är i kris, medan den går framåt i . Det här tycker i alla fall jag är oroande. 5 (FP): Under det som går mot sitt slut har det väckts en lång rad interpellationer om högskoleutbildningen. Jag tackar statsrådet för svaret även på denna interpellation, som har ställts av . Dessa interpellationer, herr talman, har alla gått ut på att det är nedskärningar över huvud taget på svenska högskolor och universitet. Om det hade varit på det sättet skulle man ha förvånat sig över att slog rekord när det gäller antalet beviljade ansökningar om studiemedel till studerande vid högskola. Det har aldrig varit så många tidigare. Detta är enligt mitt sätt att se en god indikation på hur många som verkligen studerar, för man studerar ju inte om man inte vill uppnå något resultat. Detta är en mycket viktig indikation. Under det här året har jag lyssnat till debatter om nedskärningar i och vid . Det har gällt i , i och även i . Det är klart att det är på det sättet att det varierar något hur mycket utbildning man kan ge. Jag har tidigare med utbildningsministern talat om en oro för att det med så många högskolestudenter som vi har finns en annan trång sektor, nämligen om vi verkligen har kvalificerade lärare till alla dessa platser och ungdomar som vill studera. Det tror jag är en väldigt bekymmersam sak att vi inte har detta. Därtill bör man lägga att det är väldigt olika på olika håll. Jag läste i , som jag ofta följer av andra skäl, att det på finns många lediga platser. Så är det på många högskolor ute i landet av den anledningen att nästan alla studerande söker sig till de största universitetsorterna, , , , , , , och tekniska högskola. Det finns ett väldigt tryck på dessa. Tyvärr är det på det sättet att andra högskolor och universitet inte har samma tryck på sig. Detta är också av regionalpolitiska skäl ett bekymmer. Men man måste vara försiktig med statistik, särskilt med internationella jämförelser. Min uppfattning efter att ha besökt bland annat är att där ges en väldigt kvalificerad utbildning i många olika ämnen. Det gäller naturligtvis också och Tekniska högskolan, liksom de 25 eller 26 andra högskolor, som jag tror, herr talman, att det finns i bara . Vi bedriver en väldigt kvalificerad undervisning, och vi har bra system för detta. Om vi skulle behöva utbildning som är än mer kvalificerad och det tror jag att vi kommer att göra får man naturligtvis öka anslagen ännu mer. Det förtal mot den svenska högskolan, liksom mot de elever som går där, som vi har sett under det här året, herr talman, ställer jag inte upp på. 6 Utbildningsminister (FP): Jag är väldigt glad över att har en välutbildad befolkning. Vi ligger på internationellt sett unikt höga nivåer. Nivåerna stiger kraftigt . viftar bort varje svar från mig som prognoser. Det finns inget annat för framtiden än prognoser. Fakta har vi bara om det som har varit, men prognoser måste man bygga framtiden på. Däremot har själv en massa siffror om andra länder för framtiden som anses riktiga, men våra siffror anser hon vara oriktiga. Det jag säger är riktigt. Vi går upp mot . Sedan frågar varför man ska räkna upp till . Det har hon ju själv gjort i sin interpellation! Det var därför jag tog fram den siffran. Interpellanten anger ju själv den gränsen, och det är en rimlig gräns. Alla börjar ju inte läsa på högskolan när de är . Det funkar inte som på gymnasiet, där nästan alla börjar när de är . Så fungerar inte universitet. En mindre grupp börjar när de är . En större grupp börjar . Sedan finns det folk som börjar i väldigt höga år, men för att få en hanterbar statistik har vi i EU gemensamt enats om att vi mäter . Sedan finns det de som studerar efter det också, och det är också välkommet. När vi mäter på det sättet kommer vi inom bara upp mot en nivå där kommer att kunna börja studera. Det är en helt fantastisk nivå, och jag tycker att vi ska glädjas åt det. Hur ska man sedan se på avvägningen mellan högt söktryck nu och behovet ? Det är detta som interpellation egentligen fokuserar på. Det är helt centralt. Jag håller med om det. kommer att rösta om regeringens budget. Då anslår vi pengar för högskoleplatser . De studenter som vi nu anslår pengar till kanske börjar , . De kommer att plugga i fyra, fem eller framåt och kommer ut 20182019. Vi kan inte basera långsiktiga utbyggnader på hur söktrycket var precis , utan de måste baseras på en uppfattning om hur söktrycket kommer att se ut . Då är det en mycket viktig faktor för svensk del att ungdomskullarna sjunker dramatiskt. Om det nu har undgått kan jag berätta att det just nu är många gymnasieskolor som läggs ned i . Friskolegymnasiekoncerner går till och med i konkurs, och orsaken är att det är ont om ungdomar. Ungdomskullarna går ned kraftigt, och dessa minskande ungdomskullar flyttas nu in i universitet och högskolor. Vi går mot mycket mindre ungdomskullar , och det har redan börjat. Dessutom gör vi bedömningen att , liksom , är på väg ut ur den djupare ekonomiska krisen. Det är sådant som måste vägas in. Det har alltid spelat in för denna regering och för tidigare regeringar. Vi byggde ut platserna kraftigt under den djupaste lågkonjunkturen 20082011. Det är därför kan säga att vi nu drar ned något, och det är då korrekt, för det gjordes en extra kraftig utbyggnad tidigare. Vi är på väg ut ur krisen som kullarna sjunker. När vi planerar högskoleplatser måste vi tänka fem framåt. Det går inte att bygga framtiden enbart efter hur det var . Regeringen har inga planer på att dra ned på platser men just nu inte heller på att bygga ut heller. Om vi ligger på den nivå vi har kommer vi upp på rekordnivåer som är högre än våra grannländers och högre än jämförbara länders när det gäller hur många som kan läsa på högskola. Det tycker jag att vi ska vara stolta över. 7 (S): Vi är på väg ut ur krisen, säger utbildningsministern. Det är en prognos, och jag undrar lite vad den egentligen bygger på. Arbetslösheten är ju skyhög, och det finns inget som tyder på att den kommer att minska . Det intressanta är också att söktrycket har ökat , inte minst under just , alltså i närtid. Det finns massor med arbetslösa ungdomar, och vi kan också se att det är många ungdomar som försöker skapa sig en framtid genom att söka till högskolan, men detta stoppar regeringen . Det finns inget som tyder på att de ungdomar som har stoppats inte skulle få jobb efter avslutad utbildning. Vi kan se ett stort behov av arbetskraft, inte minst inom bristyrken. Jag påminner om att var femte rekrytering i misslyckas. Var femte gång som arbetsgivare söker arbetskraft hittar man inte kompetent personal. Den siffran, om inte annat, borde väl föranleda regeringen att satsa just på de bristyrkesutbildningar som efterfrågas på arbetsmarknaden. Även om det nu skulle vara som ministern säger, att krisen håller på att vända och att vi är på väg in i en högkonjunktur, kommer det att bli ännu större behov av arbetskraft. Då kommer rekryteringsgapet att vidgas ytterligare. Vi kan se tillbaka i tiden på hur det var när vi satsade på . Det handlade ju om att höja upp kompetens till motsvarande gymnasiekompetens. När människor utbildade sig under lågkonjunktur och sedan hade utbildning när det blev högkonjunktur var det många som fick jobb. Det är precis likadant i det här fallet. Om konjunkturen vänder är det ännu viktigare att vi förbereder oss och ser till att ha utbildad arbetskraft som kan ta de nya jobb som kommer. Det är satsningar på utbildning som är framtiden för inte de låglönesatsningar som regeringen prioriterar framför nödvändiga satsningar på att bygga ut högskolor och universitet. 8 Utbildningsminister (FP): Om man är på väg ut ur krisen vet man först efteråt. Man måste naturligtvis bygga allt på rimliga antaganden. Jag hörde säga att vi var på väg ut ur krisen. Hon sade det i och för sig för att hon ville lägga till att det absolut inte var regeringens förtjänst, men det är nog en rätt entydig bedömning att den djupaste krisen ligger bakom oss. Gör den inte det får man naturligtvis ompröva den här typen av beslut. Det kommer alla regeringar alltid att få göra. är ett bra exempel. Det avvecklades när vi var igenom den djupaste krisen. Då drog man ned på de utbildningarna. Det var det den socialdemokratiska regeringen som gjorde. Utbildningsplatser måste alltid anpassas efter ett antal faktorer. Ungdomskullarnas storlek är naturligtvis helt avgörande, liksom konjunkturläget. Man bygger ut när det är lågkonjunktur, för då kommer fler att söka. Färre kommer att söka när det är högkonjunktur, för fler går ut i jobb direkt. Så är det, och det kan vi inte ändra på. Alla regeringar lever med detta, och det gjorde även den förra regeringen. Att nu göra en stor utbyggnad för framtiden, när vi för det första är på väg ut ur krisen, för det andra är på väg mot kraftigt sjunkande ungdomskullar och för det tredje är på väg mot fullständiga rekordnivåer när det gäller utbildningsnivåer både för svensk del och i jämförelse med jämförbara länder, är inte det mest prioriterade. Om vi bygger ut nu kommer de platserna att stå tomma om , för det finns inga studenter. Vi ligger högt över det mål om som ställde upp. Vi ligger på , och vi är på väg mot . Vi slår alla jämförbara länder. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2012/13:505 om frågan om the Cuban Five 9 Utrikesminister (M): har frågat mig om jag avser att ta upp frågan om the Cuban Five med president som ett exempel på de fortsatta övergreppen mot människor som kämpar för sin rätt. De fem personer som interpellanten avser har samtliga dömts i en amerikansk domstol för brott mot amerikansk lag. Jag har ingen anledning att ta upp detta specifika fall med president i något sammanhang. 10 (V): Jag får trots allt tacka utrikesministern för svaret, men jag måste säga att jag är mycket besviken. I min interpellation beskrev jag den problematik som finns när det gäller the Cuban Five, fem personer som är fängslade på helt orätta grunder i , och jag får ett svar på fyra rader! Det är på gränsen till nonchalans och arrogans, vill jag påstå. Frågan är om utrikesministern egentligen har satt sig in i vad frågan gäller. I interpellationen har jag beskrivit vad det hela handlar om. , , är det precis som fem kubaner, varav två är amerikanska medborgare, greps anklagade för spioneri. De hade infiltrerat exilkubanska terroristorganisationer i för att avslöja deras planer på terrorattacker mot . Direkt efter gripandet sattes dessa fem personer var för sig i isolering . De hade varken tillgång till advokater, till sina familjer eller till något. De var helt isolerade. Det var ett klart rättsövergrepp. Syftet med infiltrationen var att bevisa att de exilkubanska terroristgrupperna hade planer på att genomföra och hade genomfört terrorattacker mot . Detta var inget dessa grupper hymlade med, för de var klara och tydliga med att i bland annat Miamitidningar beskriva vad de gjorde. De var tydliga med att de vill ha stor oro på för att få en förändring. Bland dem fanns också en välkänd terrorist vid namn . Han fängslades men fritogs och välkomnades till av den äldre och fick en där, trots att han bevisligen varit inblandad i terrorattacker. Under rättegången presenterades inga bevis på spioneri mot det som de sedan dömdes för. Tvärtom vittnade tre höga militärer, varav en general, om att det inte fanns några som helst tecken på att dessa kubaner hade spionerat på . var inget hot mot , och det fanns inga som helst bevis på att de tagit fram något som var hemligstämplat som skulle presenteras på något sätt eller undanhållas för amerikanska myndigheter. Tvärtom hade de tagit öppna källor, tidningsartiklar och andra dokument, även från myndigheter, för att presentera detta för amerikanska myndigheter så att dessa skulle kunna förhindra terrorism på sin egen mark.