prot · H10913 · 2013-10-16 00:00:00 — Det har skett en ökning av antalet platser som en effekt av konjunkturen, och det har varit en neddragning efter hand. Men det har varit en konjunkturell snarare än en strukturell åtgärd. 161 (S) replik: Att står inför stora utmaningar tror jag att vi kan vara helt överens om, men vi har kanske lite olika idéer om hur vi ska tackla dem. Frågan om tillväxt är både enkel och komplicerad. Det är klart att det finns många faktorer som påverkar huruvida man vill anställa personer eller inte. Jag har två funderingar till . Den ena är: Vilket skulle säga är det enskilt största problemet när en arbetsgivare vill växa och anställa fler personer? Den andra är: Hur ser på frågan om utanförskapet som ökar? av dem som har försörjningsstöd har det därför att de är arbetslösa och har inte någon annan social problematik. 162 (M) replik: Man kan inte ge ett svar på den första frågan, utan det beror nog mycket på vilken arbetsgivare vi talar om och vilken bransch det är. Jag tror att kostnadsfrågan är rätt viktig för till exempel de servicenäringar som vi har diskuterat i några replikskiften. Kostnaden för att anställa en ung person har alltså effekt för mig som arbetsgivare. Under mina besök och resor möter jag många som arbetar till exempel med spelutveckling och i it-branschen, och där finns det inte utbildat folk i . De vittnar om betydelsen av de migrationsregler vi har i . Det beslut vi fattade 2008 om västvärldens kanske mest liberala regler för arbetskraftsinvandring har ökat möjligheterna att attrahera duktiga människor till , och jag hoppas att vi kan vidareutveckla det . Det beror alltså mycket på arbetsgivare och bransch, och jag tror att svaren måste ses lite utifrån detta. 163 (S) replik: Jag antar att svarar på min andra fråga i nästa replik. Det här med kostnaderna är intressant. Kompetensfrågan är den fråga som företagen själva lyfter upp som den allra viktigaste. När det gäller kostnaden måste man också kunna ha ett balanserat synsätt, för kostnaden för arbetskraften måste ställas i relation till den intäkt som man förväntar sig att få av de kunskaper och den arbetskraft som de anställda står för. Jag utgår från att jag får ett lite bättre svar i nästa replik. 164 (M) replik: Jag är ledsen att jag efter alla repliker tappade den andra frågan, så vi kanske får återkomma till den . Jag tror ändå att det kan vara både kompetens och kostnad i detta. I en del sektorer är det tydligt att kostnaden för mig som arbetsgivare har effekt. Då är det viktigt med de reformer som har gjorts för att underlätta för unga människor att komma in på arbetsmarknaden, och det gäller kostnaden för anställning. Men i övrigt handlar det mycket om kompetens och hur våra egna utbildningssystem ser ut men också hur vi kan vidareutveckla de viktiga liberala arbetskraftsinvandringsregler vi har i . 165 (S) replik: var inne på viktiga skolreformer. När jag träffar företag i olika branscher signalerar de kompetensbrist. För att möta kompetensbristen har den moderatledda regeringen reformerat gymnasieskolan så att unga varken vill eller vågar söka ett yrkesförberedande program. Antalet sökande till de yrkesförberedande programmen har gått ned kraftigt. Hemma i är det nu så att man i många kommuner inte kan starta industriprogram eller fordonsprogram. Alltså kan man inte heller leverera fordonsmekaniker eller skogsmaskinförare. Man kan inte leverera kommande industriarbetare till träindustrin, som kommer att behöva arbetskraft. Vad säger du om det, ? Hur ska ni åtgärda det? Det är ändå ganska lång leveranstid ut från skolsystemen, och vi står redan nu inför en kompetensbrist. 166 (M) replik: Det är en jätteutmaning som pekar på. Om vi tittar på det vi utgick ifrån ser vi att det var ungefär 30 000 unga människor som skulle ut från gymnasieskolan som inte gick färdigt. Man kan i statistik och forskning se en direkt korrelation: Har du fullgjort gymnasieutbildningen har du goda möjligheter att komma in på arbetsmarknaden, och har du inte gjort det har du betydligt sämre förutsättningar. Detta är en av grunderna till att vi har gjort många reformer av skolan. Sedan finns det på sina håll stora problem att rekrytera människor till yrkesprogram. De har funnits . Jag är precis som oroad av detta. Jag tror att en del av svaret är det vi gör för att utveckla yrkesprogrammen, lärlingsprogrammen och de nya jobb som växer fram. Ärligt talat skulle jag också vilja peka på ett branschansvar. Det är inte för att flytta över ett ansvar från politiken, för vi har vår del, men jag tycker att branscherna har ett viktigt ansvar att titta på hur de själva bidrar till undervisningen. Många har industrigymnasier och andra lösningar. Det är jättebra när företag tar det ansvaret; jag skulle gärna se att fler företag tar ett sådant ansvar. 167 (S) replik: Jag kan säga att ungdomar är kloka, . Ungdomar söker flera vägar. När de söker till gymnasieskolan inser de: Jag kanske vill fortsätta utbilda mig . Jag kanske vill ta ett steg till inom företaget och bli processledare eller något. Jag kanske behöver gå på högskola . Men den politiska församling och den politiska ledning som styr har ju stängt den här dörren. De låser dörrar för ungdomar . Det skapar inga nya jobb. 168 (M) replik: Det där sista är faktiskt en direkt felaktighet. I den nya gymnasieskolan har eleven rätt att läsa in högskolebehörighet. Gör man det inte då har man rätt att läsa in den på komvux. Dörrarna står alltså öppna, och möjligheterna finns där. Sedan tror jag att vi måste fundera på hur vi kan utveckla de här programmen. Det finns många framgångsexempel i landet. Hemma i finns Motorbranschens Tekniska Gymnasium, där man gick från ett fordonsprogram som hade svårt att rekrytera folk till branschinvolvering och jobbmöjligheter som har lett till jättemånga sökande. Det finns andra exempel att bygga vidare på . 169 (V) replik: Jag tror att vi kommer att diskutera och debattera mycket här framöver, inte minst energipolitik, som jag tänkte återgå till. Ni har lämnat över svensk energipolitik till marknaden, menar jag. Det är marknaden som ska avgöra vad som ska utvecklas här i . Det är marknaden som ska avgöra om det ska byggas ny kärnkraft eller inte i . Det har ni lämnat över. Min undran är: Vilket ansvar har ni egentligen för svensk energiförsörjning i ? Kärnkraftens tillgänglighet är av kapaciteten. Du säger här, , att den utgör en baskraft och en förutsättning för industrin. Men om det nu är så att och marknaden kommer fram till att de inte har råd att bygga, att de inte kan bygga under de här förutsättningarna, vad är då er plan för svensk energiförsörjning och elförsörjning? Den står ju trots allt för , och kärnkraften i går redan på övertid. 170 (M) replik: Jag tror att det första är att man politiskt ansvarsfullt ger besked om vad man tycker. Då säger vi att vi vill ha ett robust system på tre ben – vattenkraft, kärnkraft och förnybart – som en politisk viljeinriktning. Detta har till exempel inneburit att vi har hävt det tidigare tankeförbudet så att man numera kan utbilda sig och forska inom kärnkraftsområdet. Det var stängt tidigare och är viktigt både av säkerhetsskäl och för eventuella framtida byggmöjligheter för ersättning. Det andra är att vi måste utveckla alla kraftslagen. Det handlar om att värna vattenkraften när vi gör politiska ställningstaganden senare och att ställa vattenkraftens betydelse mot den biologiska mångfalden. Vi har såklart att värna en fortsatt utbyggnad av förnybart och jobba med effektiviseringar. Ytterligare en sak, herr talman, är att peka på vikten av forskning. Vi lägger över 1 miljard på energiforskningen på det området för att få fram ny teknik och nya lösningar. Det är ytterligare besked. 171 (V) replik: Ni har ingen plan, , för hur ni ska ersätta av elproduktionens bortfall. Ni lade ned det framgångsrika programmet PFE för den elintensiva industrin. Ni har inte ersatt det med någonting annat än så . Ni har konsekvent vägrat höja kvoterna i elcertifikatssystemet, så snart slår det i golvet – eller i taket, heter det. Det går möjligtvis i golvet, men det slår i taket. Ni har inte presterat någonting, utan ni sitter lugnt i båten och säger att ni klarar det här till 2020. Det är inte sant. 172 (M) replik: Det så kallade PFE-programmet har på många sätt varit en framgång. Vi skulle gärna fortsätta med det i någon form. Det fanns dock en särskild detalj i det, nämligen att man bröt mot , så det var inte helt enkelt att bara rulla vidare som man hade gjort tidigare. Det måste nog seriöst diskuteras vad en eventuell ersättning skulle kunna vara. En eventuell utbyggnad av ny kärnkraft som ersättning på marknadsmässiga villkor tror jag ändå att vi måste lägga i marknadens knä. Då tror jag att det finns goda möjligheter att det skulle kunna bli så. 173 (S) replik: Det är intressant att höra den verklighetsbeskrivning du ger som näringspolitisk talesperson för , . med moderatledd regering, med högre arbetslöshet, med en utbildningspolitik som verkar vara i fullständigt fritt fall, där man har misslyckats med för näringslivet viktiga frågor som innovation och regelförenkling, väljer ändå tre av fyra regeringspartier att göra energipolitiken till konfliktyta i debatten. Jag tycker att det är intressant. Jag tror att det säger mer om det inre tillståndet i regeringen än vad det säger om den diskussion som du för övrigt försöker föra mot oss. Jag tycker på samma sätt som att det är intressant. Ni vill bara diskutera ett produktionsslag, inte konsumtionsfrågorna. sedan diskuterade vi, och då var fullständigt emot att fastställa bindande mål när det gäller förnybart och energieffektivisering för tiden . Är du beredd att föra den diskussionen? 174 (M) replik: Låt oss titta på forskningen, till exempel. har i en rapport pekat på att om man ska ha en effektiv klimatpolitik är det klimatmål som är mest effektiva. Det kan vara kontraproduktivt att ha flera mål att styra mot när det handlar om att få en kostnadseffektiv och bra energi- och klimatpolitik. Det finns forskningsskäl att ha den linje vi har haft. Det kan man nog fortsätta titta på. Energifrågan är viktig. Det vet , som lägger mycket tid på de frågorna. Det är ett generellt viktigt villkor för inte minst den viktiga industrin i att man har tillgång till det hela. Jag tror att vi kommer att behöva fortsätta diskussionen om vad de olika partierna tycker framöver. Det är så klart inte den enda konflikten. Vi vänder oss emot er och tycker att det vore en skattechock för viktiga serviceyrken att göra det så dyrt att anställa unga människor. En höjning av restaurangmomsen vore väldigt fel, till exempel. Vi kommer nog att hitta fler konfliktytor även framöver. 175 (S) replik: Det känns ju tryggt att vi hittar fler konfliktytor. Jag vill bara konstatera att det vore bra om , och de partier i Alliansen som väljer att diskutera bara ett produktionsslag och bara produktion av el valde att ägna lite mer tid åt hur konsumtionsmönstret ser ut, både för industrin och för privatmarknaden. En åtminstone före detta moderat, nämligen , gav en tydlig signal till näringslivet när han sade att de förordar ny kärnkraft men att de ska komma ihåg att ny kärnkraft inte blir billig utan oerhört dyr. Är det en bra signal till svenskt näringsliv? 176 (M) replik: För att ta konsumtionsspåret: Jag skulle jättegärna se en ökad elanvändning i . Det kan nämligen vara en effekt av att vi får mer industriell produktion till , som sker på klimatbra villkor. Även som en del i en omställning av transportsektorn är det absolut en jättebra utveckling att få en ökad elanvändning i . Eventuella nya kärnkraftsreaktorer måste man räkna på och titta på vilket pris de ger; så är det absolut. De måste klara sig på egna meriter i relation till andra kraftslag. 177 (FP): Arbetslivet är inte fredat från mobbning. Mobbning är en företeelse som de flesta oss troligen förknippar med barn och ungdomar, en form av osund maktutövning som sker på skolgårdar och i skolans korridorer. Faktum är dock att även vuxna är utsatta. Mobbning, trakasserier och utfrysning är vardag på många arbetsplatser. är det anmärkningsvärt att så få verkar vilja kännas vid problemet. För den enskilda individ som utsätts för mobbning kan följderna bli katastrofala. I har en utredning kunnat konstatera ungefär 300 självmord med en mobbningsbakgrund. Det innebär att problemet som dödsorsak kan jämföras med trafiken. I en stor del av mobbningsfallen är det arbetskamrater som mobbar. Det är också vanligt med chefer som mobbar en medarbetare. Den offentliga sektorn har en överrepresentation av mobbning. Huvuddelen av anmälningarna kommer från områden som sysselsätter många kvinnor: vård, omsorg och utbildning. Enligt statistik görs tre av fyra anmälningar om arbetssjukdom av sociala orsaker av kvinnor, och då handlar det ofta om mobbning och trakasserier. Mobbning är en kränkande handling som innebär en stor förlust för den enskilde och dennes familj avseende livskvalitet, hälsa och ekonomi. Skilsmässa, missbruksproblem, social utslagning och långa sjukskrivningar kan också bli negativa följder av detta. Problemet med vuxenmobbning är således ett stort samhällsproblem, och som sådant kräver det större uppmärksamhet. Arbetsmarknadens parter centralt och lokalt har en viktig roll i att förebygga och motverka mobbning. Ofta är den en följd av förhållanden på arbetsplatsen. Det är på arbetsplatsen som tidiga signaler kan uppfångas och stöd kan ges till dem som drabbas. Ett fortsatt utvecklat arbete mot mobbning på arbetsplatserna är en viktig del av arbetet. De utsatta upplever ofta att samhället sviker. De knuffas mellan olika instanser utan samordning. Det blir upp till den enskilde att försöka ta sig ur sin situation, men han eller hon känner sig motarbetad av de instanser som borde hjälpa. En tydlig samordning av samhällets resurser, inriktad på stöd till denna grupp, måste prioriteras. Mobbning är en kränkande handling som måste vara en angelägenhet för hela samhället. Arbetet måste inriktas på att stödja arbetsgivare i att förhindra kränkningar men också på att ge den enskilde stöd när en kränkning fått sådana proportioner att den drabbade inte förmår arbeta längre. Arbetsgivaren har ett långtgående ansvar för trygghet på arbetsplatsen och för att förhindra och reda ut problem som dessa. Men det räcker inte. En handlingsplan med en nollvision som både förebygger och innebär att de som drabbats tas om hand måste tas fram för att stödja arbetet mot kränkande särbehandling i arbetslivet. Jag har agerat i för att en sådan handlingsplan ska tas fram, men engagemanget är svagt. Frågan är: Saknas det kunskap eller saknas det intresse? Jag vill ånyo sätta fokus på frågan och uppmanar er som ser problematiken att vi tillsammans ska agera och stå upp för dem som diskrimineras. En ökad samordning mellan relevanta instanser, inriktad på stöd till denna grupp, måste prioriteras och komma till stånd. Det håller inte att de som utsätts för mobbning ska behöva genomlida en ofta smärtsam process genom ett system som inte ser den mobbade som ett offer för systematisk kränkning. Den mobbade måste, för att kunna få upprättelse, ses som ett brottsoffer och ges det stöd som samhället ger till andra brottsoffer för att klara av och orka gå igenom den långa process det innebär att försöka få upprättelse. Det finns en nollvision inom trafiksäkerheten. Det måste finnas en även avseende kränkningar i arbetslivet. Detta måste få ett slut. Det kan inte vänta . Det måste ske . 178 (S) replik: tar upp ett angeläget och viktigt problem, nämligen mobbning, som en arbetsmiljöfråga. tillhör en majoritet här i kammaren som konsekvent har rustat ned arbetsmiljöarbetet. Han tar så att säga i praktisk handling inte ansvar för det han säger . Sedan finns det en annan sorts mobbning i arbetslivet, nämligen den arbetslöshet som politik leder till att människor drabbas av. Jag lovar att väldigt många arbetslösa kände sig fruktansvärt mobbade av statsministern här när han hävdade att arbetslösheten beror på att man inte vill arbeta. Jag vet att väldigt många av dem som drabbas hårt av reformer i sjukförsäkringen – cancersjuka personer som kastas ut ur försäkringen – känner sig väldigt mobbade. Min fråga till är: Är det rimligt att påstå att arbetslösheten beror på att man inte vill arbeta? Förstår att de som slängs ut ur sjukförsäkringen känner sig mobbade, och vet han att han medverkar till att rusta ned arbetsmiljöarbetet? 179 (FP) replik: Den mobbning jag försöker beskriva, , är en långvarig, systematisk kränkning av enskilda medarbetare på en arbetsplats. Detta är ett problem som har funnits i långa tider. Det finns mycket som vi behöver göra för att komma åt det. Det jag får beskrivet för mig när jag talar med dessa människor, som jag ganska ofta träffar, är hur de stångar sig blodiga genom de system som har funnits i långa tider. Systemen upprättades av tidigare regeringar, och man har ännu inte lyckats få någon bra struktur på hur just den här typen av personer ska kunna gå på ett bra sätt genom systemen och inte känna stuprören utan att de kan få det stöd och den hjälp som de behöver. 180 (S) replik: Då ställer jag en enkel fråga till : Tror att kampen mot mobbning som arbetsmiljöproblem underlättas när man rustar ned arbetsmiljöarbetet på våra arbetsplatser? 181 (FP) replik: Jag tror att det är viktigt att vi försöker ta fram den handlingsplan som jag i motioner och på annat sätt har försökt beskriva här i . Det är viktigt för dessa människor att känna att de får ett stöd för att få hjälp att få upprättelse. Det handlar om att kunna komma genom systemen – , Arbetsdomstolen etcetera – för att de ska kunna känna att samhället bryr sig om dem. Jag tycker att detta är jätteviktigt. Jag tar gärna hjälp av och hans kolleger när det gäller att arbeta med de här frågorna framöver. Jag har försökt hitta intresserade inom olika partier, men jag har inte lyckats så bra. , jag tar gärna emot hjälpen. 182 (C): Jag ska citera lite ur mest kända idéprogram: Ett företagsklimat som ger fler och växande företag och därmed fler jobb, med en arbetsmarknad som är öppen för alla, är förutsättningen för att människor ska kunna påverka och förbättra sina egna och sina barns livsvillkor. Då måste vi också på alla sätt uppmuntra och understödja skapandet av jobb i hela landet. Alla hinder som står i vägen för att anställa måste granskas och så långt som möjligt undanröjas. vill förstärka den ekonomiska politiken i för att skapa fler jobb, fler företag i hela landet och en miljömässigt hållbar tillväxt som når alla. i regeringen har bidragit till kraftiga förbättringar av den ekonomiska politiken med ordnade statsfinanser och sänkt skatt på arbete, och vi har börjat resan mot att minska regelkrånglet. Sysselsättningen har ökat påtagligt trots att vi har gått igenom en utdragen global och europeisk kris. Det finns runt 200 000 fler jobb än 2006. Men ännu är utanförskapet för stort och arbetslösheten för hög. Vi har decennier av hög ungdomsarbetslöshet. Det är tyvärr inget nytt fenomen. Generation efter generation har fått en svår start i arbetslivet när trösklarna in till arbetsmarknaden har varit för höga. Vi har den mest välutbildade generationen ungdomar i historia men också den med minst yrkeserfarenhet. har mycket sammanpressade löneskalor, även jämfört med våra nordiska och europeiska grannländer. Den som ska komma in på arbetsmarknaden i måste göra det med nästan samma lön som kolleger med betydligt högre färdigheter. Vi inför nu möjligheten till yrkesintroduktion. Det är ett samlingsnamn för avtal i olika branscher om anställningar för unga utan tidigare erfarenhet i yrket. har argumenterat för behovet av detta på svensk arbetsmarknad. Det är en anställningsform där nyanställda ungdomar varvar arbete med utbildning. Löner utgår enligt kollektivavtal för arbetstiden, men utbildning och handledning är inte lönegrundande. Arbetsgivarna får sänkta arbetsgivaravgifter och stöd till handledning. Samlad erfarenhet visar att en kombination av arbete, utbildning och handledning är ett bra sätt för unga att komma in på arbetsmarknaden. Detta är ett resultat av samtal som regeringen haft med arbetsmarknadens parter. vill gärna se att denna lärlingsliknande anställningsform ska vara öppen för många fler som kan lära på jobbet och att yrkesintroduktionsavtalen breddas till fler som står långt ifrån arbete, som långtidsarbetslösa och utlandsfödda som vill lära sig svenska på jobbet. Men är vi oerhört glada över att de första avtalen inom yrkesintroduktion är på plats. Vi gör också ett omtag på lärlingsutbildningarna och sänker arbetsgivaravgifterna för de unga än mer. Det här är ett område som vi har jobbat väldigt mycket med. Och vi har kommit en bit på väg jämfört med hur det var när vi började det arbetet. Ett annat område, herr talman, som jag ska lyfta upp är kopplat till ett förslag som driver om en jobbpeng. Den statliga Arbetsförmedlingen är trots de många kompetenta medarbetarna och upprepade reformförsök en byråkrati som inte levererar det som behövs på en förändrad arbetsmarknad. Arbetssökande är beroende av Arbetsförmedlingen. Företagen, som däremot inte är hänvisade till Arbetsförmedlingen, väljer tyvärr ofta bort den. när många söker arbete som det fortfarande finns många lediga platser är det tydligt att strukturen inte motsvarar behoven och inte klarar matchningen. slutsats av framgångsrika reformer i och är att den arbetssökande själv måste kunna välja vem som ska stå för hela den arbetsförmedlande insatsen. Arbetsförmedlingen fastställer då vilken jobbpeng den arbetssökande ska få baserat på ålder, utbildning, yrkeserfarenhet och andra kompetenser. Den arbetssökande kan sedan välja den privata, kooperativa, ideella eller statliga förmedlare som hon eller han tror har störst möjlighet att ge jobb med jobbpengen. Jobbpengen ska i så fall betalas ut i etapper med ett mindre introduktionsbelopp och huvuddelen när personen hamnat varaktigt i jobb. Det skapar incitament för arbetsförmedlingar att fokusera på långsiktig sysselsättning. Möjligheter öppnar sig för arbetsförmedlare att nischa in sig på olika branscher, geografiska områden och behov, vilket underlättar kompetensförsörjningen och matchningen för små företag. Genom att man kontinuerligt utvärderar arbetsförmedlarna kommer de som presterar sämst att uteslutas från systemet. Den delvisa upphandling bland privata aktörer av vissa funktioner som vi har gjort så här långt är inte lösningen. menar att makten bör ligga hos den arbetssökande, och hela åtgärdspaketet bör gå till den förmedlare som den arbetssökande har valt. En väl fungerande matchning mellan arbetssökande och lediga jobb är av stor betydelse för en god utveckling på arbetsmarknaden. Arbetsförmedling fyller en viktig funktion, och regeringen anser att det är viktigt att den på bästa sätt bidrar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, bland annat genom en förbättrad matchning. Regeringen avser därför att göra en bred översyn av Arbetsförmedlingen. säger: Äntligen! 183 (S) replik: Man har suttit i regeringsställning, och det är väldigt lite av självrannsakan. Man skyller på omvärlden och på oppositionen, som satt i regeringsställning för . Det mesta av svaren är skattesänkningar och skattesänkningar. Det är ungefär som att man har en gammal kassettbandspelare där det bara finns en knapp som fungerar, rewindknappen. Och så hörs det: skattesänkningar, skattesänkningar. kompletterar det med sänkta löner. Det är klart att man inte har pengar till landsbygdsprogrammet och att 15 000 jobb har försvunnit inom jordbruket. Svaret på det är också skattesänkningar. Bärighetsanslagen sänks så att skogsindustrin inte kan fungera. Det är klart att det blir så här när svaren är skattesänkningar. Campus läggs ned. Till och med lämnar tillbaka sin hatt för att man bara kör bara med skattesänkningar och skattesänkningar. Det här är inte hållbart. 184 (C) replik: