prot · H00977 · 2013-03-13 00:00:00 — Ett viktigt område är att minska matsvinnet, vilket i vårt land uppgår till runt per person och år. Varje person i vårt land slänger alltså mat som är fullt ätbar . Det avfall som trots allt uppstår ska i första hand återanvändas och därefter återvinnas för materialanvändning. Går inte det ska avfallet återvinnas för energiutvinning. Det sker genom förbränning eller rötning. finns det i vårt land mål för att det organiska avfallet ska sorteras ut och återvinnas genom rötning eller kompostering. Målet som då antogs var att av matavfallet från hushåll, storkök och restauranger ska behandlas biologiskt. Fler än hälften av kommuner har redan infört krav på utsortering av organiskt avfall ur hushållssoporna. kommer det till nya kommuner, och det är bra. Främst ska vi sträva efter rötning då man i det fallet kan utvinna både energi och näring ur avfallet. Energin blir i form av biogas, som sedan kan användas som energi för uppvärmning eller, efter uppgradering, som energi till fordon. Vid rötning blir det enbart näringen som kan tas till vara. I sista hand får vårt avfall deponeras, vilket är förbjudet för brännbart och organiskt avfall. Vårt land är ledande då det gäller hur vi tar hand om vårt avfall. av hushållsavfallet går till materialåtervinning. av hushållsavfallet går till biologisk behandling genom rötning eller kompostering, och går till energiframställning genom förbränning. Enbart av vårt avfall läggs på deponi. Sättet att ta hand om avfall skiljer sig dock väsentligt: I EU deponeras i genomsnitt , och i snitt i EU-länderna produceras hushållsavfall per person och år. I ligger vi under detta genomsnitt. Inom flera materialslag finns i vårt land ett producentansvar. Det innebär att producenterna har ansvar för att ta hand om produkterna då de är uttjänta. Det är främst detta område som den nya avfallsutredningen berör. Produkter där det finns producentansvar är förpackningar av papper, papp, plast, glas och metaller samt batterier, elektronik och däck. Det finns för detta fastställda målnivåer, vilka för de flesta slagen ligger på . I vårt land har vi klarat dessa målnivåer, och högst återvinning har vi inom glasförpackningar där den ligger på . Svårast att nå målen har vi haft på plastsidan. måste vi klart sträva efter att öka återvinningen och skärpa målen. Så har också skett. Regeringen beslutade om nya etappmål. Då fastställdes att man skulle öka resurshushållningen i livsmedelskedjan. Det konkretiserades till att av matavfallet från hushåll, storkök, restauranger och butiker ska sorteras ut och behandlas biologiskt, och av detta ska behandlas så att man även kan utvinna energi ur detsamma alltså återvinnas genom rötning. Textilavfall är en fraktion som diskuteras alltmer. går till återanvändning, och det sker företrädesvis genom välgörenhetsorganisationer. Drygt hälften går till förbränning, och resten stannar kvar hos konsumenterna. En konsument förbrukar i genomsnitt textil per person och år. Det är små volymer, men vi ska veta att nytillverkad textil har stor miljöpåverkan för att tillverka textil produceras koldioxid. Det är därför angeläget med en ökad återanvändning och en ökad materialåtervinning. Det som komplicerar är dock att textilerna oftast är blandmaterial. Försök pågår med pilotanläggningar för att kunna ta om hand textilier utan att de sorteras i ett oändligt antal fraktioner. I lyfts frågan om mål för återanvändning och återvinning av textilier fram. Det nämns också att man ska se på möjligheterna att införa producentansvar för textilier. Regeringen har även lämnat uppdrag till att se om det finns skäl att införa särskilda etappmål för textilier och textilavfall. kommer att ha dialog med textilbranschen om möjliga miljöförbättrande åtgärder och kring teknik för materialåtervinning. Dessutom kommer man tillsammans med Kemikalieinspektionen att söka lösningar för att minska mängden textilavfall och dess farlighet. kommer också att medverka i kampanjer med syfte att öka textiliernas användningstid. När det gäller byggnads- och rivningsavfall har regeringen beslutat om ett nytt etappmål som anger att återanvändning, återvinning och annat materialutnyttjande av den del av detta avfall som inte är farligt ska uppgå till minst 70 viktprocent . En fraktion inom avfallssidan som har ökat är elektronik. Det finns som nämnts ett producentansvar på elektroniksidan. Här har producenterna överlåtit sitt ansvar för insamling och behandling till Elkretsen och Elektronikåtervinning i . är kravet att samla in elavfall per person och år, men i praktiken samlas det in . ska de insamlade mängderna relateras till mängden produkter som säljs. Det innebär att kraven på insamling kommer att öka. beräknas att elavfall per person som skulle kunna materialåtervinnas hamnar på fel ställe. jobbar med frågan, dels hur man kan förebygga avfall, dels hur man kan förbättra insamlingen och göra det lättare för människor att göra rätt. Det är viktigt att ta hand om elavfallet då det dels kan skada naturen och människors hälsa, dels innehåller värdefulla resurser som bör tas till vara. antog också 2012 ett nytt EU-direktiv kring elavfall, och utreder nu hur detta kan implementeras i vårt regelverk. Lågenergilampor som innehåller kvicksilver används nu i allt större utsträckning, och det gäller att ta hand om dessa på ett korrekt och miljöriktigt sätt. Regeringen har därför tagit initiativ till att se över hur insamlingen av dessa kan förbättras. Det förs en dialog med representanter för branschen och berörda myndigheter. hölls ett uppföljningsmöte där aktörerna presenterade ett förslag till förbättrad insamling med målet att det skulle samlas in 2 miljoner fler lågenergilampor jämfört med året innan. Det antogs vid mötet också en deklaration där aktörerna förbinder sig att verka för förbättrad tillgänglighet för insamlingssystem och förbättrad information till konsumenterna om var de kan slänga sina lågenergilampor. Det kommer framöver att hållas fortsatta uppföljningsmöten i frågan. Ett annat område som diskuteras mycket är slammet från våra reningsverk och hur man kan ta till vara näringsämnena i detta. Det ämne som främst diskuteras är fosfor, som är en ändlig resurs. Här har fått i uppdrag av regeringen att undersöka hur man kan åstadkomma en hållbar återföring av fosfor. Jag vill avslutningsvis yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. 6 (FP): Frågan om avfall och kretslopp, eller snarare resurs och kretslopp, kommer om ett tag upp på bord igen. Vi vet att företrädare för Socialdemokraterna säger att man lever i väntans tider. Det blir inte så länge till, för det kommer att komma en proposition. Grunden till den propositionen är den utredning som nämnts , Mot det hållbara samhället resurseffektiv avfallshantering. Det handlar om enkelhet, och konsumentperspektiv föreslås stå i fokus. Ska vi lyckas uppnå det hållbara samhället krävs givetvis ett helhetstänkande vad gäller våra resurser, dels att vi ska minska avfallsmängden, dels att avfallshierarkin gällande återanvändning och återvinning blir en tydlig fastställd princip. Det finns vidare en annan grundläggande princip, och det är att förorenaren ska betala. Dessutom är det oerhört angeläget att vi arbetar tillsammans för att förhindra gifter i kretsloppet. Det krävs med andra ord en ökad konsumentmedvetenhet kring produkters påverkan på miljö och klimat. Det betänkande vi nu behandlar tar upp ett antal motioner, men med tanke på den kommande propositionen hänvisas det i flera fall till det pågående arbetet. Jag har valt att ta upp några exempel på material som visar vilka utmaningar vi står inför om vi ska lyckas uppnå det hållbara samhället. Som vi redan tidigare hört här konsumerar vi textilier per person och år. Av denna mängd går till förbränning, bara återanvänds och resten finns kvar i våra garderober. I avfallsplan anges att andelen återvunnen textil ska öka. Textilbranschen har ett stort ansvar för att skapa ett system för återvinning och för att säkerställa en radikal minskning av kemikalieanvändning. Genom ökad medvetenhet kan vi konsumenter göra skillnad, och det är viktigt med ökad forskning. Mistras 40 forskningsmiljoner för tvärvetenskapligt program kring hållbart mode ligger helt rätt i tiden. Framtida träfiberbaserade textilier kan framgent bidra till både bättre miljö och bättre skoglig ekonomi. producerar till exempel textilmassa av björk för tillverkning av viskostyg. Utvecklingen har gått betydligt snabbare än vad man från början anade och trodde. , , har man producerat textilmassa. Det är imponerande. Det är dessutom en betydligt mer miljövänlig produktion än dagens konventionella bomullsproduktion. Som ledamot av tycker jag förstås att det är glädjande att Nordiska ministerrådets avfallsförebyggande grupp tagit fram studien of Textile i syfte att medvetandegöra om och öka materialåtervinning av textilier. slänger vi tillsammans i de tre nordiska länderna , och , där studien gjorts, textilier. Det motsvarar hälften av den textilmängd som släpps ut på marknaden. Det är inte hållbart. hade jag förmånen att besöka . I samband med besöket fick jag en god redogörelse kring urbefolkningens oro och vanmakt över gruvnäringens miljöskadliga påverkan, där kvicksilver förgiftar många människors vatten och därmed deras livsmiljö. Vi har all anledning att ta dessa problem på största allvar såväl internationellt som nationellt. I genererar vi också avfall från dessa näringar. Ca avfall kommer från utvinningsindustrin . Av denna andel kommer från gruvindustrin. Det finns en förordning där det anges att verksamheten särskilt ska beakta möjligheten att återvinna avfallet. Då av bly-, kadmium- och kvicksilverutsläpp till luft och vatten kommer från gruvdeponier är det särskilt angeläget att denna hantering utvecklas och påskyndas. Ett stort ansvar vilar på branschen. Jag är tacksam att alliansregeringen har kunnat presentera två kraftfulla forskningspropositioner. En del av medlen används i forskningsprojekt som har syftet att återanvända och återvinna de olika metallerna. Bland annat pågår det ett forskningsprojekt vid för att få fram miljövänliga metoder för att utvinna metaller. Det finns även en samverkan mellan sex för att undersöka vilka mineraler och metaller som går att utvinna ur avfall. Detta skulle givetvis förstärka det regionala näringslivet, göra att man tillvaratar viktiga råvaror men framför allt lösa allvarliga miljöproblem. Vi har hört här tidigare från om waste mining och urban mining. Mycket av tankarna där behöver vi ta på största allvar. En tredje utmaning handlar om matavfallet. Först och främst är det angeläget, precis som tidigare talare påpekat, att vi minskar andelen mat som slängs över huvud taget. Det är viktigt ur etiskt och ekonomiskt hänseende och även ur miljö- och klimathänseende. Den mängd som ändå återstår ska tas om hand på ett vettigt sätt och användas bland annat till energi. Regeringen har redan vidtagit en mängd åtgärder för att bland annat öka andelen behandling av matavfall genom framför allt rötning. Där höjer vi ambitionsnivån i de etappmål som tog upp. Ambitionen är att öka andelen som sorteras från . av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger ska alltså sorteras för biologisk behandling. Avslutningsvis, fru talman, vill jag lyfta fram ett problem rörande transporter av avfall över gränser. Trots konventioner och direktiv finns en risk att avfall till exempel till värmekraftverk är orent, vilket kan förorsaka miljöskador på land och över vatten. Det förekommer dessutom illegala transportströmmar. Miljöpåverkan är inte minst allvarlig över sjöar där vi har vattentäkter. Detta problem behöver uppmärksammas ännu mer internationellt, och vi behöver ta gemensamma krafttag internationellt och inom EU för att stävja och komma till rätta med det. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. I detta anförande instämde (FP). 7 (C): Fru talman, åhörare och riksdagsledamöter! Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 8 om avfall och kretslopp. Min och ambition är att vi ska sluta diskutera avfall och helt och hållet fokusera på att diskutera resurser i kretslopp, för om en resurs har blivit avfall har det redan blivit fel. Avfall är en resurs på fel ställe, en resurs som har hanterats fel eller som helt enkelt inte har hamnat rätt. Avfall är egentligen en produkt av det gamla industrisamhället där man fokuserade på uttag av ändliga råvaror och använde dem i varor och processer. Avfallshantering var en kvittblivningsfråga. Det gällde att bli av med eländet så att säga. har vi alltmer börjat fokusera på kretslopp. Och som centerpartist är jag rätt stolt över att kunna konstatera att det är som som dåvarande miljöminister lade fram kretsloppspropositionen. Då var den rätt revolutionerande, för den började ta tag i det linjära flödet och knyta tillbaks det i ett kretsloppsflöde. Vi har kommit en bra bit på väg, men det är mycket kvar att göra. Framför allt kanske det handlar om att ändra vårt synsätt från avfall till resurs. Det kanske är det viktigaste. Det har talats om här. Det blir lite grann av i väntan på den här diskussionen, och det är väl bara så. Men ett av kanske viktigaste förslag som inte debatterats så mycket är att skärpa avfallshierarkin, att få in den i , att tydliggöra att det i första hand ska handla om att minimera uppkomsten av avfall, att återvinna material, om energiutvinning och i sista hand deponering. Det är ett viktigt förslag från att lyfta fram, för vi behöver, fru talman, komma högre upp i avfallshierarkin och fokusera mer på återanvändning. Kavajen som jag har på mig är ett gammalt arvegods från min far. Den kanske till och med är en del av hans konfirmationskostym. Brallorna är helt utslitna. Som riksdagsledamot vet man att man sliter ut brallor inifrån och ut, att de blir tunna i baken, och även min far har suttit mycket på möten. Men kavajen håller, och jag tycker att den funkar rätt bra. Det kanske har ett värde att olika prylar har en historia. talade om detta med nya affärsmodeller. Vi ska ju skapa ramverken och peka ut riktningen, men sedan behövs det nya affärsmodeller. Och jag ser med glädje på alla designer, unga designer, som gör väskor av gamla segeldukar, axelband av bilbälten och tar snuskigt bra betalt för det. Det tycker jag är bra. Förut tyckte man att återanvänt skulle vara billigare. Men om man adderar design, ett mervärde, ska man också kunna ta bra betalt för det. Eller, för den skull, titta på inredning. Googla på återvunnet trä. Då hittar ni inredningsdetaljer som sänggavlar som är gjorda av gamla lador och liknande. Och återigen: Man tar bra betalt för det. Jag tror, fru talman, att det handlar om att människor söker det som känns äkta och gärna har en historia. Återvunnet material eller återanvända detaljer får helt enkelt ett mervärde. Vi ska svara upp mot det och se till att designer och affärsmodeller kan få spela fritt. Många av motionsförslagen i betänkandet avstyrks med motiveringen att de bereds i . Det låter lite tråkigt. Till viss del kan det faktiskt också handla om att man slår in öppna dörrar. Men det handlar inte om att vi är emot förslagen. tog till exempel upp detta med återvinning av textil. Ja, det förslaget finns i och bereds nu i . Och det talas om urban mining. Alla förslag som handlar om att vi ska använda resurser på ett smartare sätt och få tillbaka resurser i giftfria kretslopp bejakar jag som centerpartist. Något slags nivå ska man kunna kräva av en reservation i . Priset när det gäller att slå in öppna dörrar tycker jag att Socialdemokraterna och tar när de reserverar sig mot ett mål för insamling av matavfall. Jag citerar slutet av deras reservation: Miljömålsberedningens förslag på det området bereds också i , och vi menar att regeringen bör anta ett mål för insamling av matavfall. sade i sitt anförande att vi står och stampar, att det inte händer någonting. Ja, kanske står och stampar, men det kanske är i förtret över att regeringen faktiskt redan har gjort det här. Sanningen är att beslutade regeringen om just etappmål för att öka resurshushållningen i livsmedelskedjan, att av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger ska sorteras och behandlas biologiskt så att växtnäring tas till vara. av matavfallet ska också kunna energiutvinnas. Det var en skärpning av det mål som Miljömålsberedningen föreslog som inte gjorde någon skillnad på energiutvinning och utvinning av växtnäring. Men eftersom vi hade ett mål tidigare som styrde mot kompostering var det viktigt att höja målet för den totala insamlingen men också att de resurser som en kommun har investerat i en komposteringsanläggning inte ska vara kastade i sjön, utan det ska vara okej också när det gäller måluppfyllelse. Jag ställer bara frågan till Socialdemokraterna: Hur tänkte ni? Vad är syftet med att reservera sig mot någonting som har genomförts ? Det blir lite pinsamt. Jag noterade att inte yrkade bifall till reservationen. Om det var en senkommen insikt att det var en rätt pinsam reservation välkomnar jag det, men det känns lite konstigt. slår också in öppna dörrar när han reserverar sig och talar om vad han tycker om om uttjänta bilar och miljön. I betänkandet framgår att utskottet har noterat att regeringen inte tänker genomföra förslag i sin ursprungliga form, just av den anledningen att vi inte ville kriminalisera bilhobbyn att återvinna bildelar. Man gör en kulturgärning när man bevarar gamla bilar. Det ska inte vara kriminellt. hänvisar till , som han säger har vaknat. Ja, de har vaknat. Det har varit en kritik. Men regeringen har tydligt markerat att man inte kommer att genomföra förslaget precis som det ser ut. Sedan är det viktigt att vi har ordning och reda när det gäller återvinning av gamla bilar, så att vi inte får bilvrak ute i naturen. Men det är en helt annan sak. Vi ska inte kasta ut barnet med badvattnet eller veteranbilshobbyn med smörjoljan, utan den ska vi vårda och värna. Därför vill jag, fru talman, avsluta med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut i sin helhet och yrka avslag på samtliga reservationer, särskilt reservation 1 eftersom den är ett unikum när det gäller att slå in öppna dörrar. 8 (KD): Sist i kedjan men kanske först i nästa länk skulle jag kunna inleda med att säga om vi nu ska tala kretslopp. Det är en cirkelrörelse som ska fortsätta nästan som perpetuum mobile, för det är när vi kommer så nära den som möjligt som vi har uppnått det samhälle som vi måste komma till, alltså evighetsmaskinen. Dock försvinner en del resurser ur systemet. Det kommer vi nog aldrig att kunna förhindra, men vi måste ha det som mål för det arbete vi gör. Därför, fru talman, dristar jag mig till att utvika lite grann från betänkandetexten men ändå röra mig i det området. Miljömålsberedningen har gjort och gör ett intensivt arbete med dessa frågor. Det har resulterat i ett antal propositioner och kommer att resultera i ytterligare propositioner och andra skrivelser från regeringen. , som flera citerat, är på väg att lösa problem som jag haft anledning att följa under mina år som aktiv politiker, och det börjar bli . Vi måste hitta lösningar, och vi måste komma förbi prestige och annat i dessa frågor och verkligen se vad det är som behöver lösas. Vi behöver återbruka, återanvända, betydligt mer av alla de resurser vi har. Vi behöver som lagstiftare bli tydligare med vilka krav vi ställer på producenter så att de faktiskt tar ansvar för det som de gör. Vi är på god väg i det arbetet. En viktig fråga som alla berört, och som även jag vill beröra, är hur vi hanterar vår mat. Det är beklämmande att se att vi slänger mycket mat som är fullständigt tjänlig. Jag stod vid ett kylskåp i går, tog fram ett mjölkpaket och frågade om jag kunde hälla den i kaffet. Ja, sade den som varit där precis före mig. Personen i fråga hade hällt den i kaffet, och den var alldeles utmärkt. Sedan tittade jag på datumstämpeln. Därför frågade jag om den varit med förut och fick svaret att den andra personen öppnat paketet och att det inte var något fel på mjölken. Nej, det var absolut inget fel på den. Någon annan hade kanske tömt mjölkpaketet i vasken. Det är oerhört viktigt att vi använder vår förmåga till att avgöra vad som är tjänligt, att vi är uppfinningsrika. Jag tror att vi skulle behöva fler matlagningsprogram som talade om för oss hur vi använder det som vi har i kylskåpet i stället för att gå till affären och handla nya ingredienser. Det avfall som det trots allt blir ska hanteras på bästa sätt för att inte vara ett avfall utan en resurs i kedjan. Där finns det tydliga mål, och eftersom beskrivit dem på ett alldeles utmärkt sätt tänker jag inte uppehålla mig vid vad som sagts om hanteringen av matavfall. Vi kommer att kräva bättre system för insamling av avfallet så att vi som privatpersoner, företagare och näringsidkare av olika slag kan samla in det. Det som ändå blir avfall ska hanteras så att det blir till en ny resurs. Därför, fru talman, är det viktigt att ta upp nästa del i detta, nämligen forskningsresurserna. Det behövs för att vi ska kunna bli bättre på att ta hand om det slam som produceras. Då är det oerhört centralt att resurser satsas uppströms i kedjan, inte bara på avloppsverk. Vi måste fråga oss hur vi ser till att saker som inte ska dit inte heller hamnar där. En del arbete har redan påbörjats, och jag ser med glädje att mer är på gång. Det är oerhört centralt bland annat utifrån det som med flera tog upp, frågan om fosfor och behandlingen av den så att den kan återanvändas. Fosfor är ju en bristresurs. För att det ska fungera, fru talman, måste vi ta hänsyn till det som både utredningen och Miljömålsberedningen påtalat, nämligen att det finns brister i vår statistik. Den behöver förbättras. Först när vi vet hur det ser ut kan vi sätta upp tydliga mål. med flera myndigheter jobbar just nu med den frågan. I detta sammanhang vill jag beröra det som vi kanske gör när vi går hem och avreagerar oss ibland, tar fram hammare och spik eller en kofot, river ned för att sedan bygga upp. Det finns en otrolig potential när det gäller att återanvända och återbruka byggmaterial. Där finns tydliga målformuleringar som innebär att av det ofarliga rivningsmaterialet ska återanvändas . En stor utmaning för byggindustrin och för oss alla är att bidra till den processen. Kanske kan vi göra som sade och se till att våra duktiga designer kan hitta nya utvecklingsmöjligheter. Det vore jättespännande att komma hem till småländska höglandet och hitta det första företaget som säljer designade möbler producerade av enkom återvunnet material. Jag vet att det finns företagare som jobbar med det, och de bör kunna få en större marknad. Samma sak gäller våra kläder, vilket flera varit inne på. Några av oss hade förmånen att vara med på jubileet i samband med Stockholmsmötet. Under middagen ägde en modevisning rum bestående av designade kläder tillverkade av återanvänt miljövänligt material oerhört fascinerande och spännande. Det vore, fru talman, mycket intressant om kunde gå före i detta. beskrivning får mig osökt att tänka på ytterligare en anekdot, en som faktiskt är sann. Kläder som var moderna passar numera barnbarnsgenerationen, som stolt går på fest iförd farmors gamla klänning. Men är det inte längre farmors gamla klänning. Enligt kompisarna är den häftig. Tänk om vi kunde gå före i detta jag tror att några av oss har garderoberna fulla och se till att återanvända och återbruka så att saker hamnar rätt. Det finns en viktig sak i det sammanhanget som vi inte får glömma bort, nämligen att det finns en ideell sektor som jobbar med dessa frågor. De är oerhört duktiga, och vi måste ge dem förutsättningar att fortsatt kunna vara det. Återvinningslagstiftning och annan lagstiftning får inte sätta hinder i vägen för de ideella organisationernas fortsatta arbete.