prot · H10945 · 2013-12-12 00:00:00 — Det innebär väsentliga förbättringar för låg- och normalinkomsttagare. Det har varit den viktigaste drivkraften för denna regering att se till att breda löntagargrupper med små ekonomiska marginaler får förbättringar. Det kommer de att på ett betydande och väsentligt sätt få . Vilka bedömningar vi gör in mot 2015 är för tidigt att säga. Vi förutser mycket små ekonomiska marginaler. Vi har ett som är starkare än vår omvärld. Men det faktum att det råder en svag efterfrågan i vår omvärld är för ett exportberoende land dåliga nyheter. Det kan möjligen balanseras, vilket kommissionen och andra internationella bedömare påpekar, av den kloka politik vi har fört för att stärka den inhemska konsumtionen och inhemska drivkrafter. Men det är för tidigt att säga vilken balans det egentligen slutgiltigt ger. Vi tänker inte göra någonting som äventyrar offentliga finanser. Vi ser betydande behov av att också göra ytterligare investeringar för att barn ska lära sig mer i den svenska skolan. planer på brytning av brunkol i 107 PER (MP): I i östra pågår just nu en lång hearing. Den handlar om planer och ansökan till tyska domstolar om att starta fem nya öppna brunkolsbrott. Planerna kommer att leda till förstörda landskap, förorenade vattendrag och att tusentals tyska familjer riskerar att vräkas från sina hem. kommer den brunkol som ska brytas att leda till att utsläppen av koldioxid ökar med . Det är vad släpper ut . Anser statsministern att detta är i enlighet med de direktiv som regeringen har gett till , som säger att ska vara ett av de bolag som leder omställningen till en miljömässigt hållbar energiproduktion? 108 Statsminister (M): Jag är inte chef för . Det är som har att svara på vilka avvägningar man har gjort framför allt när det gäller kolkraft som köptes in under den tidigare regeringen än den jag leder. Jag har noterat att självt har påpekat att företaget kan tänka sig en delning av verksamheten i en mer inhemsk del och en i övrigt europeisk del där mycket av denna kolbaserade energiproduktion läggs. Sedan får partier förhålla sig till hur en eventuell sådan delning ska bedömas och vilken del man tycker är viktig att hålla kvar eller vidareutveckla. 109 (M): presenterades färska siffror från Arbetsförmedlingen. Det är en omfattande prognos baserad på en studie av samtliga kommuner, landsting och 11 000 privata företagare. Arbetsförmedlingen bedömer i en prognos en ökad sysselsättning de kommande två åren med ungefär 116 000 personer som man prognostiserar för en sänkning av arbetslösheten . presenterades siffror som visade att 90 000 personer fler än vid samma mätpunkt var i sysselsättning. Vi ser att det finns en positiv trend i utvecklingen av sysselsättningssiffrorna. Det är naturligtvis glädjande, men det är inte någonting som kommer av sig självt. Vi vet att oron kvarstår i omvärlden och att det finns en oro för jobben i . Vad tror statsministern är de viktigaste faktorerna för att den positiva sysselsättningsökningen ska fortsätta? 110 Statsminister (M): Det hårt krisdrabbade med en på femte till sjätte året utdragen lågkonjunktur har sett olika utvecklingslinjer när det gäller sysselsättningen och arbetslösheten. Det är inte alls någon automatik i att länder med växande befolkning ser en växande sysselsättning, utan det beror helt på vilken politik som förs. Det finns nu en ökad sysselsättning som motsvarar minst 200 000 sedan vi tillträdde 2006. Ökningen sker huvudsakligen i privat sektor, även om vi jämfört med har en ökning av de skattefinansierade välfärdsjobben. Men det är viktigt att notera att ökningen framför allt sker i gruppen kvinnor och att det sker en ökning av sysselsättningen bland utrikes födda. Det är mycket välkommet. Detta sker dessutom i ett läge där redan ligger mycket högt när det gäller sysselsättningsgrad för kvinnor och även högre upp i åldrarna. Drivkrafterna för jobb är avgörande. Konkurrenskraftig ekonomi och ordning i offentliga finanser är grunden för att denna utveckling ska fortsätta. Kommunernas kostnader för försörjningsstöd 111 (S): Vi som sitter här i åker hem till våra kommuner och ser där hur allt fler människor söker försörjningsstöd för familjens uppehälle. Vi kan notera att det rör sig om ungefär 10 miljarder i ökade kostnader för kommunerna, bland annat beroende på att olika ersättningssystem inte fungerar för människor. Läget är bekymmersamt. Det innebär ökade kostnader för kommunerna. Människor och barnfamiljer utsätts för hårda prövningar i dagens . Det som förvånar mig något är att statsministern inte ser frågorna och framför allt inte vidtar några åtgärder. 112 Statsminister (M): Utdragen lågkonjunktur brukar innebära att andelen som söker försörjningsstöd växer. Det var ännu tydligare krisår än . Det är viktigt att påpeka att om man fördelningsmässigt ska nå fram till dessa grupper finns visst åtgärder som man bör vidta och som regeringen också löpande vidtar. Vi har tittat på barndelen i bostadsbidraget, som vi tycker är ett pricksäkert sätt att nå fram till grupper som annars kan bli beroende av försörjningsstöd. Det gäller också flerbarnstillägg. Vidare gäller det situationen för garantipensionärer och deras möjligheter att täcka sina boendekostnader. I alla dessa delar har regeringen löpande gjort förbättringar, och vi är beredda att titta på dem igen. Det är svårt att motverka problemen med mindre än att sysselsättningen växer ännu mer än den gör så att vi på det sättet kan motverka en utbredd och långvarig lågkonjunkturs negativa verkningar. 113 (M): Min fråga handlar om urbaniseringen i samhället. har blivit ett alltmer urbaniserat land. Här följer den globala utvecklingen. Vi känner igen detta från många andra länder. I vårt land minskade befolkningen i glesbygden som mest , men även fortsätter urbaniseringen. Storstäderna, förortskommunerna och de större städerna växer medan framför allt glesbygdskommunerna och en del mindre kommuner tappar befolkning. Skillnaden mellan stad och land blir större inte bara när det gäller befolkningsstorleken utan också när det gäller tillväxt och skattekraft. Regeringens satsningar på infrastruktur, skattesänkningar och ett kommunalt utjämningssystem är viktiga åtgärder i sammanhanget. Att öka tillväxtkraften i hela landet är en viktig framtidsutmaning. Hur ser statsministern på denna utmaning? 114 Statsminister (M): Detta är en process som finns över hela den utvecklade världen, och den har pågått i svensk historia , över generationer. Det är en blandning av förändringar i ekonomiska förhållanden, och det är en blandning av många människors vilja att röra på sig, att testa ett annat liv. Mycket av detta är det svårt att ha så många åsikter om. En del lämnar landsbygden för att bege sig mot storstaden men återvänder ibland . Många har hjärtat i hembygden där de vuxit upp. Det är viktigt som påpekas att processen motverkas i de delar det är ofrivilligt och oönskat. Det ska upplevas som möjligt att flytta från storstad – som det finns exempel på att människor gör. Det kräver den typ av investeringar som frågeställaren tog upp i infrastruktur, bredband, skola och sjukvård med hög kvalitet över hela landet – för att nämna några av de insatser vi fokuserar på. 115 (S): Ett stort problem är stressen i arbetslivet. Vi kan se att stressjukdomarna ökar. Det är utbrändhet, ångest, depression med mera. har regeringen gjort en kraftig nedskärning på företagshälsovården, som handlar om att förebygga ohälsa i arbetslivet. Det är ett fåtal arbetsmiljöinspektörer som ska ha ansvar för allt fler arbetsplatser och inspektera arbetsmiljön. Det här sammantaget gör att det blir allt svårare att upprätthålla en god arbetsmiljö. Ny forskning visar att reglerna när det gäller stress i arbetslivet är otydliga och svåra att tillämpa. Min fråga är: Vad tänker regeringen göra för att vända den här utvecklingen, bekämpa stressen i arbetslivet och sjukdomarna i dess spår? 116 Statsminister (M): Jag har hört ansvariga statsråd svara på den här typen av frågor, som inte riktigt instämmer i beskrivningen och som framför allt är försiktiga med en del av de slutsatser som synes dra. Jag tycker att vi ska ta på fullt allvar att vi nu ser en tendens till ökade sjukskrivningar som mer grundar sig på psykiska bedömningar , som har varit fallet, på somatiska åkommor. När det börjar handla om psykiska åkommor ska man vara försiktig med att hävda att man vet exakt vad det beror på. Det finns säkert många förklaringar. En kan vara ett högt uppdrivet allmänt samhällstempo och oförmågan att både klara det arbetslivet kräver, där trösklarna tenderar att höjas vad gäller vad som krävs av anställda i form av hur mycket kraft de måste lägga ned, och i övrigt hänga med i ett stressigt liv och ta ansvar för hem och barn i då män och kvinnor försöker dela på ansvaret men, som vi alla vet, inte alltid är så framgångsrika i att göra det. Vi har därför bett att få fördjupade analyser av vad detta kan bero på. Men vi har som idé att först försöka veta exakt vad som sker för att ha det som grund för bedömningen innan vi föreslår förändringar. 117 (S): Motorn i den moderatledda regeringens politik har varit skattesänkningar, som motiveras med att de skulle skapa nya jobb. Vi ser resultatet. Vi har en massarbetslöshet som biter sig fast; framför allt ökar långtidsarbetslösheten. I regeringens finansplan angavs den skattesänkning som har diskuterats , beslutats och avvisats av om ytterligare 3 miljarder till höginkomsttagare. Jobbeffekt noll, och jag upprepar: jobbeffekt noll. Varför valde statsministern och regeringen att ändå lägga fram ett förslag om en skattesänkning som inte har någon jobbeffekt som vi har stora brister i välfärden? 118 Statsminister (M): Motorn i Alliansens politik är ordning och reda i offentliga finanser. Det lägger grunden för bra investeringsklimat. Det lägger grunden för låga räntor och skapar allmän grund för framtidstro. I vårt land finns den stabilitet som stora delar av övriga saknar. Det är det som möjliggör att sysselsättningen ökar. Det är det som gör att arbetsutbudet ökar. Många av våra reformer har hjälpt till att möjliggöra det. Det är många fler som ser möjligheten att komma in på arbetsmarknaden till följd av våra reformer än vad som tidigare bedömts. Vi har stängt ned det tidigare socialdemokratiska alternativet att förtidspensionera och föra bort stora delar av arbetskraften ut ur arbetslivet och i stället satsat på att försöka få dem in i arbete. Väldigt många av utmaningarna är nu större, för vi möter ett arbetsliv med höga trösklar. Vi försöker förena det som skapar jobb med det som ökar produktivitet och tillväxt i den svenska ekonomin. Vi har lagt fram våra förslag i . har fällt sin dom. Som jag tidigare svarat kommer vi att återkomma med vilket utrymme som finns och vilka avvägningar vi då gör. 119 (S): Jag är mor till tre döttrar, och det är å deras vägnar och å alla andra flickors vägnar som jag vill ställa en fråga till statsministern. Sexualiseringen av det offentliga rummet hårdnar. Jag ser det som ett folkhälsoproblem. Kvinnolobby gjorde en undersökning bland kvinnor mellan . Nio av tio säger sig ha velat ändra något på sin kropp efter att ha sett sexualiserad och kvinnoförnedrande reklam, schabloniserande reklam. Vi har tidigare i sett, och gör det fortfarande, självsaneringen som en viktig del av branschen. Vi anser det viktigt att branschen själv sanerar sig från sexualiserad och kvinnoförnedrande reklam. Jag tycker att det är uppenbart att det inte räcker. Min fråga till statsministern är: Ser statsministern problemet med det sexualiserade offentliga rummet? Avser statsministern att göra något för att komma till rätta med detta folkhälsoproblem? 120 Statsminister (M): Det är väl en blandning av sexualisering som det finns regler gentemot och en stark konsumentkraft att reagera mot. Det fortsätter ändå. Det handlar över huvud taget om många unga kvinnors självbild, som inte alltid bara är sexuellt relaterad. Det är en oförmåga att se hur man ser ut när man tittar på sig själv i spegeln, en förvridning av vad som är rätt och vad som är fel, en påverkan utifrån vad man ska äta och inte äta och ibland ett grupptryck flickor emellan som inte ens involverar pojkar. Där har vi en samhällstrend som vi alla har möjlighet att påverka, föräldrar såväl som anhöriga och samhällsdebattörer, såsom vi som diskuterar frågan. Jag är absolut beredd att göra mer om jag tror att det gör någon skillnad. Men jag tror inte att det finns några billiga poäng här att hämta och säga att det bara är att dra ett streck över och förbjuda fyra följande annonser, och så är problemet borta. Det är mer komplicerat än så. Det handlar om att fortsätta debatten, som dessutom drivs öppet och är frekvent förekommande, för att tydliggöra för unga tjejer att de duger som de är och att de inte behöver förändra sig för att bli något annat. 121 TREDJE VICE TALMANNEN: Tack, statsminister och alla frågeställare, för dagens frågestund, som jag härmed förklarar avslutad! 9 § (forts. från 7 §) Allmän miljö- och naturvård (forts. MJU1) 122 (FP): höll liberalerna landsmöte under parollen Vi vill mer. Den ambitionen inbegriper även miljöfrågorna. På vårt landsmöte antog vi ett helt nytt partiprogram som ger ett större utrymme för miljöfrågorna än vad tidigare partiprogram har gjort. Vi liberaler väjer inte för de stora utmaningarna på miljöområdet. är vi optimistiska och tror att med hjälp av teknik, kunskap och ekonomiska styrmedel kan framtiden bli bättre. Jag vill understryka att miljöengagemang och ansvarstagande inte bara handlar om vem som vill anslå mest pengar i en statsbudget. För att kunna hantera utmaningarna måste åtgärderna vara effektivt utformade. är det budgetdebatt, och då är det naturligt att tala om pengar. vill regeringen anslå en bit till miljö- och naturvård. Anslaget ökar med 263 miljoner i jämförelse med . Innan jag lyfter fram några av de anslagsområden som ingår i utgiftsområde 20 Miljö- och naturvård kan jag konstatera att oppositionspartiernas prioriteringar skiljer sig kraftigt åt. Det är bara på ett enda område som S, V och MP har en gemensam uppfattning, nämligen att skrota miljöbilspremien. Det är alltså svårt att skaffa sig en uppfattning om hur ett rödgrönt budgetalternativ på detta område skulle se ut. Därtill har Socialdemokraterna – till skillnad mot vad som är normalt – väckt en budgetmotion som enbart sträcker sig framåt. Det går alltså inte att utläsa långsiktigheten i deras förslag. omgärdas vi av produkter som i sig själva är kemikalier eller som är behandlade med kemikalier. Som exempel på det första – som alltså är kemikalier i sig själva – kan jag nämna vardagsprodukter såsom rengöringsmedel, kosmetika och läkemedel. Kläder, leksaker och elektronik är exempel på det . Många kemikalier för mycket positivt med sig, men definitivt inte alla. Globalt uppskattas antalet ämnen som förekommer på marknaden till åtminstone 100 000. Tyvärr är det långt ifrån att vi vet vilka ämnen produkter innehåller. Om vi känner till vilka ämnen det är kan det råda mycket stor osäkerhet om hur de påverkar människors hälsa och miljö. Vissa ämnen kan dessutom vara farliga vid mycket låga koncentrationer, andra kan orsaka skada i kombination med andra ämnen. Ett av de mest prioriterade områdena för regeringen under detta år har varit arbetet för en giftfri miljö. presenterades propositionen På väg mot en giftfri vardag,som lägger fast färdriktningen för kemikaliepolitiken och de insatser som krävs för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. satsas för att minska exponeringen av farliga kemikalier. Barn och unga utgör en särskilt sårbar grupp vad gäller påverkan av kemikalier och står i fokus för regeringens strategi. Åtgärder som skyddar barn skyddar dessutom vuxna. Det är mycket angeläget att kunskapen om ämnen blir bättre, att farliga ämnen byts ut och att tillsynen kan öka. Kemikalieinspektionen, , och har alla fått ökade anslag för att kunna intensifiera insatserna på kemikalieområdet. Kemikalieinspektionen har redan ökat sina inspektioner och därmed upptäckt flera varor, inte minst leksaker, som överskridit gränsvärden för ämnen som är miljö- och hälsoskadliga. läser jag i att åklagaren går vidare med tio förundersökningar efter åtalsanmälningar från Kemikalieinspektionen. Det är mycket bra. Det här rör exempelvis ett polislekset med sugproppspilar fulla med ftalater, en leksakshäst och en upplåsbar leksakshelikopter. Fler ärenden kan vara på väg. Ökade medel till Kemikalieinspektionen har också inneburit att man har kunnat ta fram mer underlag för att kunna driva en tuffare linje i EU för utfasning av farliga ämnen. Detta är ett angeläget arbete eftersom kemikalielagstiftningen är harmoniserad på EU-nivå. För att begränsa användningen av farliga kemikalier kommer det också att krävas ett större globalt samarbete. Det kan framstå som en mycket svår uppgift, men avtalet om kvicksilverförbud som ingicks under det här året visar att det är möjligt att nå framgång. Havs- och vattenmiljöområdet är ett område som även i fortsättningen ska vara högt prioriterat. Anslaget för åtgärder på området föreslås öka till 673 miljoner . Alliansen har genomfört stora och viktiga satsningar på detta område. Havs- och vattenmyndigheten som inrättades 2011 har en central roll i vatten-, havs- och fiskeförvaltningen. För att veta om åtgärder får avsedd effekt är det viktigt att miljöövervakningen fungerar väl. har i många sammanhang uttryckt sin otålighet över att ett nytt forskningsfartyg dröjer. Efter utredning har förordat ett nybyggt fartyg som ska klara alla framtida krav, en fråga som bereds i . Havsforskningen är en nödvändig del för att möta framtiden och klara våra EU-åtaganden vad gäller mätningar och rapporteringar om hur till exempel tillstånd utvecklas. Det tidigare fartyget är skrotat, och därför måste frågan om ett ersättningsfartyg få en lösning. Vi kan aldrig rädda haven om vi inte samarbetar internationellt. är därför pådrivande inom såväl Ospar för Nordostatlanten som Östersjösamarbetet Helcom. är det nödvändigt med ett lokalt engagemang, och införs en permanent förstärkning om för lokala vattenvårdsprojekt, LOVA. Detta innefattar åtgärder som framför allt riktar sig mot övergödning och som visat sig fungera väl. En hjärtefråga för är insatser för att värna och vårda den biologiska mångfalden. ökas anslaget för åtgärder för värdefull natur och uppgår till något över 630 miljoner. Detta anslag beräknas också öka kommande år. har regeringen för avsikt att presentera en särskild proposition om biologisk mångfald och ekosystem, och det välkomnar vi i särskilt. För är två viktiga frågor att det ska finnas fria vandringsvägar för fisk och att säkerställa att det svenska artdataprojektet kan fortsätta sitt arbete för vetenskaplig kunskapsuppbyggnad. Ett relativt nytt problem som kan få oanade konsekvenser är utbredningen av invasiva, främmande arter. Exempelvis etableringen av mårdhund måste hållas under kontroll, annars kan ekosystem skadas allvarligt, och det finns risk för rabies och dvärgbandmask. Det nya anslaget på detta område ligger fast . Avslutningsvis vill jag understryka att miljöproblemen måste hanteras internationellt. Vi går mot ett EU-val. I många länder når nationalister framgångar. Det finns mycket att vara orolig för vad det kan innebära. På miljöområdet fungerar det inte att vara nationalist; man måste samarbeta över nationsgränser. måste fortsatt vara en stark röst för att EU ska ha höga miljöambitioner, fatta skarpa och bindande beslut och stå enat för att driva på resten av världen. En liberal miljöpolitik medverkar till att förenkla för människor att ta ansvar och att se till att skapa förutsättningar för internationellt samarbete, och den går hand i hand med tillväxt. Den skyddar människor och framför allt barn från en farlig och ohälsosam miljö. Den är lösningsorienterad, men väjer inte för att miljöfrågor rymmer svåra dilemman och stora utmaningar. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) I detta anförande instämde (FP). 123 (C): Åhörare och riksdagskolleger! Vi diskuterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU1 Allmän miljö- och naturvård. Betänkandet behandlar formellt sett anslag inom statsbudgetens utgiftsområde 20, hur de ska fördelas samt ett antal motionsyrkanden från den allmänna motionsperioden och . Den anslagsram som ska fördelas är lite drygt 5 miljarder – 5 för att vara exakt. Det är en ökning med 263 miljoner jämfört med innevarande år. Anslagen är viktiga, för de skapar förutsättningar för miljöpolitiken när det gäller exempelvis myndigheters arbete. Vi har ett antal myndigheter som ligger under detta anslagsområde. Om man ser på miljöpolitiken i stort är dock framför allt miljömålsarbetet och hur man arbetar minst lika viktigt. Som det har pratats om tidigare i debatten har vi 16 övergripande miljömål som styr miljöpolitiken. Mycket har gjorts, men mycket återstår att göra för att nå miljömålen. Om man läser fördjupade utvärdering av miljömålen ser man att de i sin slutsats lyfter fram att behovet av helhetssyn och tvärsektoriella insatser är centrala faktorer för ett framgångsrikt miljöarbete. Som jag sade är alltså sättet man jobbar på minst lika viktigt som de anslag vi fördelar här . I det sammanhanget skulle jag vilja lyfta fram Miljömålsberedningens arbete. Syftet och uppdraget för Miljömålsberedningen är att utveckla strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder. Strategierna ska inriktas så att de är miljömålsövergripande. ägde varje myndighet sina miljömål, och det var mycket stuprörstänkande. En del miljömål av de 16 detaljmålen kunde till och med vara motstridiga, och vi fick ett stort genomförandeunderskott. Då kan man som politiker reagera på två sätt. Man kan skicka in mer pengar, vilket är viktigt – anslagen är viktiga. Men vi måste använda skattebetalarnas pengar så effektivt och rationellt som möjligt. Alliansregeringen förändrade därför miljömålssystemet. Vi behöll de 16 miljömålen. Det är dock regeringen som är sammanhållande, och Miljömålsberedningen jobbar som en nod i detta. Oppositionen motsatte sig det förändrade arbetssättet. Jag vill dock hedra oppositionens ledamöter – flera av dem som är här sitter i Miljömålsberedningen – för det konstruktiva arbete vi har där över blockgränserna, tillsammans. Jag menar att vi ser tydliga tecken på att arbetet fungerar. De propositioner som ligger på bord, till exempel kemikaliepropositionen som nämndes tidigare, har sitt ursprung i ett betänkande från Miljömålsberedningen som har skickats ut på remiss. Det som var bra var att vi var brett eniga i alla de sju partier som sitter i Miljömålsberedningen. Det arbetet understöds i sin tur av anslag, exempelvis 200 miljoner till Kemikalieinspektionen för att fortsätta arbetet med en giftfri vardag. Det finns i betänkandet. Arbetssätt och anslag hänger alltså ihop. Giftfri vardag styrs inte bara av vad vi gör nationellt, utan vi finns med i en europeisk union där kemikaliepolitiken är mycket harmoniserad. Vi har en gemensam kemikalielagstiftning som kallas för Reach. En viktig del av det regeringen föreslår i sin kemikalieproposition är internationellt arbete, till exempel att vi i Reach analyserar ämne för ämne, i stället för som vi gör . Vi har i storleksordningen 100 000 olika kemikalier. Då förstår man att det tar tid – framför allt om man vet att det finns bisfenol A och bisfenol B. Jag brukar säga att snart finns bisfenol hela alfabetet – man ändrar på små parametrar. Detta gör att politiken, tillsynen och myndighetsarbetet aldrig kommer i fatt, om man inte arbetar strukturerat och rationellt. Ett av de viktigaste förslag som ligger på bord nu är att vi inom Reach ska se till att vi kan hantera ämnen i grupp, ämnen för sina inneboende egenskaper och ämnen för sina användningsområden. Ett exempel är hormonstörande ämnen. Då kan vi börja komma i fatt. Då kan vi arbeta mer rationellt. En annan del är att stärka substitutionsprincipen.