prot · H009128 · 2013-06-25 00:00:00 — Där känner jag mig ändå tvungen att återge det som en föregångare till arbetsmarknadsministern sade, att arbetsförmedlarna ju kunde använda sunt förnuft. Problemet är bara att om de gör det kan de faktiskt äventyra sin egen anställning. Vi kan inte klandra dem som utifrån det faktiskt följer paragraferna till punkt och pricka. Vill vi politiker ha mer individuell hänsyn måste vi skapa regler som stöder detta. 43 Arbetsmarknadsminister (M): Regeringen har nya förslag. Vi lade fram förslag , nämligen en av mest expansiva budgetar. Vi satsade 23 miljarder. Då tyckte Socialdemokraterna att satsningen var ansvarslös den var för stor. Vad är Socialdemokraternas svar för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden? Vad som framgår av Socialdemokraternas budgetmotion är att man vill höja kostnaderna för arbetsgivarna, det vill säga höja skatterna med 30 miljarder. Det är hisnande mycket pengar. Ett annat intressant förslag som vi har jobbat fram, apropå att lyssna och ta hänsyn till olika intressen, hoppas vi kunna presentera i budgeten , nämligen yrkesintroduktion. Finansministern och jag har, tillsammans med arbetsmarknadens parter, dels huvudorganisationer, dels på branschnivå, haft uppåt hundra samtal, lyssnat, tagit in och diskuterat vad som behöver göras för att sänka trösklarna ännu mer, så att fler kan komma in på arbetsmarknaden. Vad säger facken och arbetsgivarna? Det har tydligt framkommit att en sänkning av arbetsgivarnas kostnader är viktig, det vill säga att det ska bli billigare att anställa. Socialdemokraterna tycker att det ska bli dyrare att anställa, tvärtemot vad parterna tycker. Parterna har diskuterat med oss möjligheten att ta bort hela arbetsgivaravgiften när man anställer en ungdom på ett yrkesintroduktionsavtal. Parterna tecknar avtal, och regeringen bidrar genom att ta bort arbetsgivaravgiften och göra det billigare att anställa. Dessutom menar arbetsgivarna att de inte kan utbilda ungdomarna om de inte får hjälp och smörjmedel för att avsätta en anställd till exempel en undersköterska inom åldringsvården som kan avsätta tid för att lära upp en nyanställd ungdom. Där kommer regeringen att stötta med handledarbidrag och sänka kostnaderna för a-kassan, det vill säga den differentierade avgiften, så att det blir billigare att vara medlem i a-kassan. Det är fråga om olika delar apropå att lyssna. Jag tror mycket på att vi måste jobba mer tillsammans, med våra företag och våra organisationer. Facket har också en viktig roll att fylla för att säkerställa att det blir kvalitet i utbildningarna. Låt oss titta på . Jag talade med min tyska kollega . Ungefär hälften av ungdomarna i en ungdomskull jag trodde att det var en fjärdedel blir lärlingar. har en lägre ungdomsarbetslöshet, vilket vi kan avundas dem. De är duktiga på lärlingssystem. Men vad har, som jag inte tycker är så bra, är ett system där barnen redan när de är ska välja väg i livet. Barnet ska antingen gå mot en teoretisk utbildning eller bli lärling och praktiker. Valet ska ske . Där tycker jag att den svenska modellen är bättre. Barnet hinner mogna och kan göra val lite längre fram i livet. Även i ska barnet välja inriktning . Man blir en duktig yrkesarbetare, men det är kanske inte det man drömmer om. Vi måste plocka bitar här och där från framgångsrika system i olika länder. En normal lärling i får kanske , det vill säga , i lön. Man bor hemma och ersättningen är låg men man räknas som anställd. I är det på samma sätt. Man går i skolan , man är på arbetsplatsen de andra dagarna och man räknas som anställd med några . Vi kan avundas att dessa länder har lägre ungdomsarbetslöshet, men vi kan också se att det finns en annan sida av myntet. Därför är det viktigt att vi lär oss av bra exempel, att vi förfinar dem i och att vi poängterar att vi vill ha parterna med i den svenska modellen. Sjysta villkor ska råda på arbetsmarknaden. Där kan vi göra ännu mer. Det här är ändå ett exempel på hur vi arbetar för att försöka få ännu fler att komma in på arbetsmarknaden. Det här är ingen lätt fråga, och det finns ingen quick fix. Vi försöker utveckla arbetsmarknadspolitiken, och vi har också råd att utveckla arbetsmarknadspolitiken. 44 (S): Först har vi människors drömmar. Arbetsmarknadspolitiken kan inte ensam uppfylla alla människors drömmar om en bättre framtid och ett bra liv, men den kan trots allt vara en god hjälp på vägen. Ni hoppas presentera förslag om yrkesintroduktion . I vår motion till vårbudgeten tog vi upp frågan om yrkesintroduktion . Det är möjligt att vi socialdemokrater är lite mer otåliga än vad regeringen är. Kostnaden är ingen ny fråga. Det pratas ständigt om kostnaden för att anställa. Min erfarenhet är att arbetsgivare inte anställer därför att det i första hand är billigt utan därför att de faktiskt inte har råd att avstå från att anställa. De har inte råd att avstå från en ökad orderingång. Därför blir det lite lätt tröttsamt att höra diskussionen om kostnaderna för att anställa. , om jag minns rätt, sade arbetsmarknadsministern någonting i stil med att man från regeringens sida lade mycket energi på riktade insatser vad gäller ungdomsarbetslösheten. Jag tycker att jag hört spår av detta även . Merparten av den stora satsning regeringen gjorde när det gällde att sänka arbetsgivaravgiften för ungdomar träffade ungdomar som redan hade arbete. Ungdomar som saknade arbete träffades inte alls. Vi kan ändå konstatera att den ensidiga synen på arbetsmarknadspolitikens roll är kvar och att jobbpolitiken fortsätter att fokusera på kostnaden för att anställa eller om vi så vill på svenska folkets löneanspråk. 45 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill tacka interpellanten för frågorna. När vi kommer till yrkesintroduktionen har det varit en process. Det har varit viktigt att vi har lyssnat in, för olika branscher har olika önskemål. Alla branscher vill inte teckna yrkesintroduktionsavtal. De bygger på att man gör det. Det finns vissa fackförbund som inte är intresserade och där det kanske passar mindre bra. Det finns också vissa akademikerförbund där det kan passa mindre bra, men man kan försöka få med dem på båten. Vi har lyckats avsätta medel och kommer att fatta beslut på regeringssammanträdet i övermorgon om mer medel till parterna så att de kan vara ute och informera företagen. Det spelar ingen roll om man gör som Teknikarbetsgivarna och gjorde. De tecknade ett avtal , men det var för få som blev anställda och företagen utnyttjade inte möjligheten. När vi ger stora statsstöd det här kostar oerhört mycket pengar kan inte besluta ensidigt. Vi måste anmäla det till , som måste inleda en så kallad notifieringsprocess. Det är jättekrångligt administrativt. Vi har inte fått svar från , utan bara ett första utlåtande. Vi kommer att få svar . Vissa saker måste också remitteras och gå till Lagrådet. Det är en process. Ytterst måste förslag läggas fram i budgetpropositionen. Vi jobbar på så fort vi kan, för det är en viktig fråga. Att har högre ungdomsarbetslöshet beror bland annat på att vi inte har något utbyggt lärlingssystem. av våra ungdomar är lärlingar, men i är runt hälften av ungdomarna lärlingar. Det är något att sträva mot, under förutsättning att det sker med parternas medverkan och på sjysta villkor. Jag hoppas att vi kommer att kunna landa i den här frågan och att ungdomarna får lättare att ta sig in på arbetsmarknaden. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2013) 312 Förslag till och rådets förordning om inrättande av Copernicusprogrammet och om upphävande av förordning (EU) nr 911/2010 KOM(2013) 428 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1198/2006 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats av eller hotas av allvarliga svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet utlåtande /13:TU21 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar 11 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:617 Taxeringskoder för folkhögskolor av (S) till finansminister (M) 2012/13:618 3:12-reglerna av (S) till finansminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 40 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.