prot · H10943 · 2013-12-10 00:00:00 — För att få köpa utländskt försvarsmateriel till bra villkor krävs ofta att har något att erbjuda i gengäld. Handeln med försvarsmateriel har utrikes- och säkerhetspolitiska inslag. är av hävd en nation med kvalificerade vapensmedjor. Den tid var en stor beställare av försvarsmateriel var vi i hög grad självförsörjande. är exporten viktig för att uppnå tillräckliga serier av nya produkter. Vid utveckling av nya materielsystem är samarbeten och kostnadsdelning ofta helt nödvändiga, men alla samarbeten är inte lyckosamma. Målmedvetenhet och fokus på innovation som finns i industrin måste vara ledstjärna för den utvecklingen. När försvarsindustrin själv finner samverkan brukar det bli bra. EU vill gärna att medlemsländernas FoU-pengar samlas in till , . Byråkratin inom visar alla tecken på att detta EU-organ är fel korg att lägga äggen i. EU vill samla FoU-pengar till materielprojekt som inte skapas ur marknadsprinciper utan beslutas politiskt. Nyckelindustrier ska garanteras inkomster. Den har motsatt sig detta för räkning men är nu positiv till att EU vill göra detsamma. Det skulle gynna om försvarsmaterielupphandlingen inte var öppen. Svensk försvarsmateriel exporteras inte för att marknaden är särskilt öppen utan snarare på kvalitet, teknik och prisbild. Den anser att bör gå långt före andra EU-länder med att tillämpa öppen upphandling av försvarsmateriel. Andra EU-länder nonchalerar lagstiftningen. gå-före-attityd kan därför komma att kosta oss mycket. Försvarsdepartementet har dock äntligen slagit fast att Gripen är en artikel 346-produkt, det vill säga en för säkerhetspolitiskt strategisk produkt. Det är en bra början, men återstår att säkra är sensorer, undervattenssystem, mikrosatellitteknik med mera. Vidare bör i vissa fall återta kravet på offset, motköp, i syfte att gynna svenska SME-företag. Statligt finansierad FoU är väldigt viktig för försvarsindustrin och bör koncentreras mot områden där vår industri är framgångsrik. De produkter som vår försvarsindustri ska konkurrera med på världsmarknaden är så gott som uteslutande initierade med statliga FoU-anslag. När stora och tekniktunga affärer görs upp med för oss allmänt viktiga industriländer bör en stat-till-stat-överenskommelse eftersträvas från svensk sida. Det sista vi bör göra är att jaga försvarsindustrin ut ur . Marinens fartyg och stridsflygplanen är dyra materielsystem med hög militär effekt i krig och krislägen. Personalen har blivit en bristvara i dessa system. Det är inte kostnadseffektivt att ha för lite personal placerad på dessa enheter och därigenom minska tillgängligheten. Marinens fartyg, som till exempel har bara en besättning, blir underutnyttjade. Enligt genererar marinens korvetter därför endast 20–av den potential som finns av ett sjödygn i jämförelse med , som genererar . Särskilt begränsande är det om personal med kritisk kompetens inte dubbleras. De mekaniserade brigader och kustartilleribrigader vi planerar för ska delvis ha värnpliktig personal. För detta krävs en selektiv värnplikt, likt den i . Dessa värnpliktiga skulle dessutom bli en viktig källa för rekrytering till anställda och kontrakterade sedan. Vi har ju ganska svåra problem med att fylla GSS-T, deltidskontrakten. 118 (V): Jag ska börja med att yrka bifall till de reservationer som vi har gemensamt med Socialdemokraterna, reservationerna 1 och 5. Sedan ska jag hänvisa till de två särskilda yttranden som egentligen är de viktiga bitarna i detta betänkande. Vårt eget särskilda yttrande från , nr 4, handlar om anslagen, och där lyfter vi upp de viktiga bitar som vi ser i försvarsbudgeten. Det är viktigt för oss – som för alla andra partier, kanske – att vi har ett budgetalternativ som håller ihop i alla delar. Vi har sett en utveckling i som gör att man blir lite mörkrädd när det gäller välfärdssystem och sådana saker. Man har till exempel sänkt skatterna med 140 miljarder och gett kommunerna 5,2 miljarder, och det är rätt stor skillnad. Det påverkar alla delar av samhället. Det påverkar klassklyftor, och det påverkar skola, äldreomsorg och vård. Och jag påstår att det också påverkar vårt försvar. Pengar som ska användas till offentliga utgifter måste också finnas i kassan, och då påverkas det här naturligtvis väldigt mycket. Arbetslösheten ökar och ligger på 8–. är 71 000 fler arbetslösa än när regeringen tillträdde. Det är också någonting som påverkar vår statsbudget på ett negativt sätt. De viktiga bitar vi vill lyfta fram i vårt förslag till försvarsbudget går ut på en tyngdpunkt på ett bibehållet militärt försvar men också en tyngdpunkt på andra saker. På utgiftsområde 6 finns ju mycket annat, inte minst civilförsvar, krishantering och de framtida hot som ska mötas, nämligen miljöförstöring och sådana saker. Det gäller att förebygga och vara beredd på det och kanske hitta en väg för att nå ett samarbete med till exempel det militära försvaret, framför allt hemvärnet. Det är nog inte så lätt att genomföra det här, med tanke på den förändring som har gjorts av vårt militära försvar. Den organisationsförändring som gjordes med början ungefär 2010 visar sig vara svår att genomföra. Det finns stora problem, framför allt när det gäller personalförsörjning och materiel. Personalförsörjning är ett speciellt kapitel, tycker jag, för vi har förut sett bristerna i regeringens sätt att hantera saker. Man har ingen konsekvensanalys av förändringen, och det drabbar den verksamhet man har förändrat. I detta fall har ju det militära försvaret förändrats och drabbats väldigt hårt just när det gäller personalförsörjningen. Vårt förslag har varit att behålla värnplikten – att behålla en bas att rekrytera till försvaret på ett helt annat sätt. Vi har också sett att när det yrkesförsvar som har drivits fram också ska utvecklas är det kostnadsdrivande. Det kommer att kosta mer och mer. Man pratar nu mycket mer om karriärvägar, bonusar och sådana saker som påverkar vår försvarsbudget. Det är en sak som vi är oroade för, och det redovisar vi i det särskilda yttrande som vi har tillsammans med S, nr 5, som handlar om personalförsörjning till stor del. Det handlar också om att hitta ett sätt att behålla tanken kring insatsorganisationen, för vi ställer upp på den. Vi tror att det här försvaret fungerar om man formar det på ett sådant sätt att man har en bra personalförsörjning. Själva tanken med att ha ett insatsförsvar är bra, men vi måste se till att det finns både personal och materiel så att man kan klara sin uppgift. Det finns inte , och det är ett stort problem. Att vi lägger pengar på förbandsverksamhet är viktigt för att få i gång det här, men när det inte fungerar med personalförsörjningen har det inte någon större betydelse. Då måste man hitta ett annat sätt. Vår lösning, både för att försvara vår alliansfrihet och för att fylla ut våra förband, är att återinföra värnplikten. Jag vet att det på den borgerliga sidan också finns tankar på att ha åtminstone partiell värnplikt, och det är en sådan sak som vi kan börja med – jag tror att det är en bra början. Men det kostar pengar att göra om det här igen, och vi måste börja . Jag tror att vi kommer att hitta en väg ut ur det här om vi kan komma överens om att värnplikt är ett bra sätt att bygga försvaret på. Vi har också ett par reservationer som handlar om sådana saker som vi tycker är viktiga att markera. En sak är detta med frivilligorganisationerna. Jag tror att vi i ett framtida försvar, oavsett hur mycket pengar vi lägger, måste hitta en folkförankring via värnplikt men också via de frivilliga försvarsorganisationerna. En markering som vi vill göra är att man sätter av en budgetpost för dem. Det är en rätt viktig markering för att de ska känna att de har en plats att fylla i vårt totalförsvar. Man kan diskutera hur mycket pengar det ska vara, men en bra förutsättning är att man ger dem pengar i en budgetpost så att de själva känner att de är viktiga och att de prioriteras i vårt totalförsvar. Jag tror att det är en väldigt viktig markering. Det är i alla fall en väldigt viktig markering för oss i . Om de kan utvecklas i kombination med ett värnpliktsförsvar kommer man också att kunna rekrytera fler till de olika frivilligorganisationer som finns. Då kanske är det viktigaste just nu att fylla ut, för den delen kommer att vara ännu viktigare för att vi ska få ett försvar som fungerar både militärt och i samhället. Till slut har jag bara en kort kommentar om reservation 5, som handlar om . Jag tror att det som står i vår reservation talar för sig självt. Det går att göra saker. Vi vet att det finns ett hotande underskott, och vi vet att vissa saker behöver förändras när det gäller . är också en viktig del när det gäller både övervakning och insatser på olika sätt för att klara av vårt försvar, kanske inte minst när det gäller framtida miljökatastrofer, klimatförändringar och sådana saker. Därför är det en viktig del att symboliskt poängtera och lyfta fram. Jag vill återigen yrka bifall till reservationerna 1 och 5. 119 (M): har varit i fred . är det muren föll och var över. , våra grannar och länder i vårt närområde har flätat sig samman i flera säkerhetsarrangemang som EU och Nato. Vi lever i en säkrare del av världen än tidigare jämfört med andra delar av världen. säkerhetsutmaningar för framtiden ser annorlunda ut. De är bredare, mer komplexa och mer svårförutsägbara. Händelser inträffar i en allt högre takt. För detta ska förbereda sig med relevanta, moderna, flexibla, användbara och framför allt tillgängliga militära och civila förmågor – och gärna i samverkan. Det är därför alliansregeringen tog sig an väljarnas förtroende och steg för steg genomför en modernisering till ett starkare svenskt försvar. säkerhets- och försvarspolitik ska bedrivas i en bred samsyn – så brett som möjligt i riksdag, långsiktigt och hållbart. Det ska göras med ansvarstagande partier för att bygga säkerhet . Alliansregeringen genomför nu en av de största förändringarna av försvar . Försvarsreformen skapar ett insatsberett, effektivt och modernare försvar för att möta dagens och morgondagens utmaningar. Övergången från värnplikt till frivillighet ger en effektivare organisation med mer kompetenta soldater och sjömän. Är vi där ? Nej, men vi är på väg dithän. En förändrad materielförsörjning ger försvarets soldater och sjömän tillgång till modern materiel, och de stärks efter de behov som försvaret har. Många ropar på att detta ska vara färdigt, gärna i går. Men vi inser att det tar tid. Och det ska ta tid att genomföra en sådan stor reform. För detta har vi ödmjukhet. Detta har vi också möjlighet att göra justeringar i efter hand – att steg för steg genomföra men att också justera efter de behov som finns. Det är därför regeringen, i samsyn med flera av oppositionspartierna, har tillsatt utredningar och beredningar för att se över hur vi på bästa sätt ska utveckla detta för framtiden. bygger nu säkerhet tillsammans med andra. Vi tar solidariskt ansvar för våra gemensamma intressen. Alliansregeringen gör som vi sade 2009; steg för steg genomför vi en reform i den takt som ekonomin tillåter. Många ropar på mer – gärna , och helst i går. Men ingen har presenterat något förutom hårda ord och tomt innehåll. Ingen har presenterat fler resurser än det som presenteras på bord. Trots den besvärliga miljö som befinner sig i med en långvarig ekonomisk nedåtgång av den internationella konjunkturen konstaterar vi att står sig starkt. Vi är bättre rustade och bättre förberedda på att klara framtiden och morgondagens utmaningar vad gäller satsningar på infrastruktur, forskning och utbildning. En offensiv regering kan göra detta tack vare ordning och reda i statens finanser. I våra tider och i våra grannländer är det många som drar ned på försvarsanslagen. Och de drar inte bara ned, utan de drar drastiskt ned på försvarsanslagen i vår omvärld. Men kan säga att vi steg för steg förstärker de anslag som vi tillför försvaret. De kommande fyra åren tillför alliansregeringen 1,4 miljarder till försvarsanslaget. tillfördes 2 miljarder, främst till materiel. ökar anslaget med 200 miljoner, och detta tillskott ökas stegvis till att 2017 uppgå till 500 miljoner. Förstärkningen går till försvarets kärnverksamhet: förbanden, soldater, sjömän, officerare och övningar för att svetsa samman de anställda i den stridsförmåga som de behöver för att ha högre beredskap. Sammanlagt tillför regeringen närmare 7 miljarder till anslaget de kommande tio åren. Är det tillräckligt? Det får framtiden utvisa. Men det är ännu ingen annan som har presenterat något annat, kraftfullare, förslag än detta. Det blir steg för steg i den takt som ekonomin medger i en orolig omvärld, men alliansregeringen genomför det. Försvarsmaktens förmåga att attrahera kompetent personal är central för det framtida försvaret. Genom höjningen av förbandsanslaget får Försvarsmakten bättre möjligheter att rekrytera, utbilda och behålla personal, även den tjänstgörande. Försvarsmakten får även bättre och fler möjligheter att öva. Försvarets medarbetare är det viktigaste som myndigheten har. Jag hade möjligheten att tacka de kvinnor och män som gör insats och står i beredskap. Det är officerare, specialistofficerare, soldater och civilanställda och även anhöriga i försvaret. De är beredda att riskera sina liv för att göra insats. De är beredda att stå i beredskap för att göra insats och för att värna de gemensamma intressen som vi har. Allt detta spelar roll. Allt detta ska det ges förmåga till. Det är därför viktigt och tydligt att vi nu lägger en slant ytterligare på kärnverksamheten. har betonat vikten av ökad transparens, öppenhet och fördjupad möjlighet till beslutsfattande. När regeringen så presenterade denna budget var det tydligt att vi tog ytterligare steg vad gällde materielredovisningen till . Förbättringar sker steg för steg. Det har även funnits önskemål att fördjupa kunskaperna mer om personalförsörjningsreformen, som är en omfattande historisk reform. Det finns ett 36-sidigt dokument på bord med fördjupad kunskap om personalförsörjningen. Det är en otroligt mycket tydligare och bättre redovisning än tidigare, och den går precis i den riktning som har bett om. Med de bredare säkerhetsutmaningar som står inför är det viktigt att våra myndigheter börjar samverka ännu mer. Ett bra och tydligt exempel som kommer med denna budget är att civila och militära myndigheter ges en tydlig möjlighet att fördjupa ett sådant samarbete. Försvarsmakten ges i uppdrag att stödja polisen med medeltung helikopterkapacitet. Detta innebär att polisens möjligheter att genomföra insatser mot terrorism och grov brottslighet kommer att stärkas. Snabba transporter vid allvarliga händelser kan helt enkelt vara avgörande för en lyckad polisinsats. Samhället har denna typ av resurser, och det är självfallet viktigt att det kommer alla till del. Mot den samlade alliansregeringen står ett antal oppositionspartier – fyra olika. Socialdemokraterna har lagt sig på samma anslagsnivå som alliansregeringen. De har dock ett mycket högt tonläge i debatten och flera kostnadsdrivande förslag i sin försvarsmotion. och föreslår nedskärningar i försvarsanslaget i miljardklassen. vill spara drygt 7 miljarder de kommande fyra åren, och vill spara 3 ½ miljard de kommande tre åren. Om man går in och tittar ytterligare på detta ser man att oppositionspartierna dessutom har olika delanslag. Det finns ingen samstämmighet på någon större anslagspost i de budgetalternativ som finns. vill göra kraftiga besparingar på kärnverksamheten – förbandsanslagen. Stora delar av dessa resurser vill lägga på krisberedskapen. Socialdemokraterna vill däremot tillföra resurser till förbandsanslaget och i stället ta pengar från krisberedskapen. vill skära ned på materiel och internationella insatser. utökar ramen för de internationella insatserna. Socialdemokraterna har haft ett högt tonläge i försvarsdebatten. Jag välkomnar i grunden att Socialdemokraterna har lagt sig på samma anslagsnivå som alliansregeringen för försvar och krisberedskap. Det är bra. Det är bra för , det är bra för ett ansvarstagande och det är bra för de breda överenskommelser som vi behöver fatta beslut om i dessa så viktiga frågor för framtid. Det är bra jämfört med den skillnad som fanns när vi gick till val 2010. Då ville Socialdemokraterna skära ned på försvaret med ett par miljarder. Det är en bra säkerhetspolitisk utveckling. Det här är bra för . Det kan ge en bra grogrund för att vi ska kunna sluta fler breda överenskommelser för att värna nationella intressen och förbereda inför morgondagens utmaningar. Därmed, herr ålderspresident, yrkar jag bifall till utskottets förslag och alliansregeringens budgetproposition på detta område. I detta anförande instämde Abdirizak Waberi (M). 120 (S) replik: lade vi mer pengar på förband och materiel än regeringen, och gör vi samma sak. föreslog vi att man skulle lägga 300 miljoner mer på , som var ofinansierat i vissa delar. backar regeringen och sänker anslaget till internationella insatser, vilket vi föreslog . På det sättet bekräftar man egentligen att vi gjorde rätt analys, men tiden var väl inte mogen för att ta det beslutet , även om det framstod som uppenbart. har vi 1,9 miljarder på de internationella insatserna. Vi drar ned i så att det knappt är någonting kvar i slutet . Vi har avvecklat närvaron i Kosovo. Vi har alltså många små bidrag runt om i världen. Det ser inte ut som om vi kommer att bli engagerade på ett sådant sätt att det här kontot kommer att tas i anspråk. Vi har föreslagit att man gör en analys efter och för över medel till materiel, där problemen är stora. Där har vi fortfarande rejäla effekter efter JAS-beslutet, och vi kommer att få stora effekter av ett beslut när det gäller ubåtar. Vi har ett stort reinvesteringsbehov, och vi har stora investeringsbehov. Det finns en eftersatthet i hela organisationen. Det finns ingen anledning att bedriva någon skönmålning på den punkten. Skulle det vara så svårt att göra en analys om vi ser att pengarna på internationella kontot inte går åt och att det blir rätt så rejäla belopp över? Skulle det vara så svårt att göra en värdering där vi för över pengar till materiel i stället? Det är ett förslag som vi har lagt fram på ett konstruktivt sätt för att hitta en lösning i en svår situation – en situation där man skriker efter medel i Försvarsmakten, och det är uppenbart för oss som politiker att det finns stora luckor som behöver fyllas. 121 (M) replik: För mig som moderat och alliansföreträdare är den solidariska omtanken om medmänniskor i vår omvärld otroligt viktig. har haft hög svansföring när det gäller internationella insatser. Vi har bidragit efter bästa förmåga . Det är många svenska kvinnor och män som har gjort fantastiska insatser och kommer att göra det i de internationella insatser också fortsatt kommer att bidra med. Om vi då i budgeten inte tydligt skulle avsätta en rejäl slant för att möjliggöra insatser vid de oroshärdar som tyvärr kommer att kräva att det internationella samfundet – eller EU – gör gemensamma åtaganden för säkerhet skulle det vara oerhört beklagligt. Jag tror innerst inne heller att det är Socialdemokraternas avsikt med att redan nu lova bort en del av budgeten till något annat därför att just nu gör en nedtrappning i den insats där vi haft beredskap och för att vi inte exakt vet vilka nya insatser kommer att bidra i. Vi ska tydligt ha ett konto för att vara i beredskap och kunna göra insats. Där ska vi omsätta den svenska solidariteten i praktisk handling. Sedan finns det alltid en möjlighet för en regering att när myndigheterna ger in sina kvartalsrapporter se över vad som behöver komma och ska göras för framtiden. Men att i förväg i ett riksdagsbeslut ta bort den internationella solidariteten tycker jag är förmätet av ett land som , som har hög svansföring och också fortsatt ska ha hög svansföring, bland annat i . 122 (S) replik: Det kan inte vara förbjudet om man ser att något börjar bli uppenbart att ha flexibilitet och rörlighet så att man kanske redan på ett tidigt stadium börjar fundera på vad man ska göra med pengarna i stället om de inte används. Vårt förslag innebär inte att vi lovar bort ett öre, men vi lägger in en kontrollstation och öppnar för att förflytta medel som inte används. Jag kan inte se vad det finns för anledning att vara kritisk mot det. Snarare är det så att pengarna annars går tillbaka till och används kanske till någon skattesänkning för de mest välbeställda eller något annat som ni i Alliansen funderar på. Jag tycker att det är bättre att vi anpassar oss till de realiteter som är och använder de pengar vi har inom Försvarsmakten på ett så effektivt sätt som möjligt. Det finns brister i JAS-finansieringen. Vi har ett stort ubåtsprojekt framför oss som kommer att bli ekonomiskt tungt. Vi har stora reinvesteringsbehov och stora investeringsbehov i övrigt. Det är inget att blunda för. Om vi kan få fram några kronor och underlätta den här situationen, varför ska vi inte utnyttja den möjligheten? Vi har inte ändrat ståndpunkt när det gäller internationella insatser, antingen de är fredsframtvingande eller fredsbevarande, men vi inser att om utvecklingen under nästkommande år går åt ett håll som innebär att vi inte kommer att delta i detta på samma sätt som tidigare måste vi hitta sätt att använda pengarna, och det finns hål att stoppa dem i. Vi lovar inte bort något . Däremot ser vi en utveckling, och vi ser att vi kanske måste ha sådan flexibilitet och rörlighet att vi klarar av att använda medlen till viktiga behov inom Försvarsmakten. Jag kan inte se att detta strider mot några principer som vi håller oss till i andra sammanhang. Detta är ett sätt att ha fötterna på jorden, agera efter realiteterna och ändå göra en insats för svenskt försvar. 123 (M) replik: Det här tonläget känner vi igen. Det bullrar rätt bra, men anslagsnivån är exakt densamma som alliansregeringen har. Samma person och samma parti som bullrade just nu kunde mycket väl ha höjt försvarsanslagen i sin budgetmotion till men valde att inte göra det. Vi har samma utgångspunkt och samma läge. Socialdemokraterna har gjort en stor resa den här mandatperioden. Det är vi som allianspartier stolta och glada över. Från 2 miljarder back är vi nu på samma anslagsnivå och gör samma bedömningar generellt sett. Det är ungefär så det ser ut nu med de verklighetsförhållanden som vi har. Men klä inte detta med att säga att vi ska rucka på solidariteten genom att rucka på det internationella åtagandet – det som gör att också fortsatt historiskt har en stark röst inte bara i vårt närområde utan faktiskt i stora delar av vår omvärld. Ta i stället chansen i nästa års budgetmotion och höj försvarsanslagen! 124 (FP): hade inledningsvis ett resonemang om hur vårt närområde nu förändras, tyvärr i en mer osäker och riskfylld riktning. Det är lätt att instämma i den bild som skisserar. Alltsedan Putins andra presidentperiod inleddes i början av förra decenniet har det slutat att komma goda nyheter från . Vi ser nu en politisk utveckling som går i en alltmer auktoritär riktning. Det saknas pressfrihet, och det saknas en effektiv, fungerande politisk opposition. Etniska och sexuella minoriteter förtrycks och utsätts för regelrätta övergrepp. Det är ingen överdrift att påstå att den ryska försvarsmakten och de ryska vapnen inte längre står under demokratisk kontroll. I realiteten utser det ryska ledarskapet sig självt. Detta sker i kombination med en mycket stark och snabb upprustning, i relativa tal den snabbaste som vi just nu ser i världen. Det handlar bland annat om att man går från av bnp till av bnp i försvarsanslag. Ja, denna utveckling, herr ålderspresident, inger sammantaget stor oro. Jag tror att har rätt i att vi försvars- och säkerhetspolitiker väljer att se dessa sanningar i vitögat. Det finns naturligtvis från svensk sida behov av att se om det egna huset. Vi måste vara realister när det gäller ekonomi.