prot · H00993 · 2013-04-17 00:00:00 — har i sin motion lagt fram förslaget att kunder ska erbjudas låneavtal som utgår från reporäntan och att kunden vid anmodan ska kunna få en redogörelse från banken om vilka avtal banken ingått avseende den rörliga tremånadersräntan. I budgetpropositionen skriver regeringen att en stabil och väl fungerande finansiell sektor är en förutsättning för investeringar, produktion, sysselsättning och sparande. De finansiella kriserna har varit mycket kostsamma och är hotfulla mot både landets ekonomi och landets utveckling. Regeringen har inte bara haft som avsikt att säkra det finansiella systemet och bankernas möjlighet att klara kriser via att höja banktäckningskraven, utan också perspektivet att stärka konsumenternas intressen har funnits. finns rekommendationer från att belåningen vid fastighetsköp inte ska överstiga av marknadsvärdet. Efter detta har också bankföreningarna rekommenderat att låntagare bör amortera på den del av lånen som överstiger av marknadsvärdet. rekommendationer har haft effekt; vi kan nu vid en stickprovsundersökning se att enbart av hushållen har en belåningsgrad . Så har det inte sett ut tidigare. Trenden med ökad skuldsättning i bolån är bruten. Vi håller sakta på att gå från en kultur där man belånar sig högt till en kultur där man sparar först. Det är också möjligt på ett annat sätt, eftersom skatterna på arbete och sparkapital har sänkts. Den förändring i synsätt på privat kapitalbildning som tillkommit under alliansregeringen gör att det är möjligt för vanligt folk att spara och amortera på ett annat sätt . Skatten på arbete har sänkts och så även skatten på företagande, fastigheter och förmögenhet. Vi går från en låna-kultur till en spara-först-kultur. Arbetet på området är dock inte klart. har till uppgift att se över hur bankkundernas insyn kan ökas. Vidare pågår lagstiftningsarbete för att söka finna en mer rättvis modell vid tidigare inlösen av lån, så kallad ränteskillnadsersättning. Angående sms-lån, vilket är ett stort problem vad gäller ungas skuldsättning, har remitterat en departementsskrivelse med förslag till en ny lag om konsumentkrediter. Förslaget innebär att tillstånd kommer att krävas från för att få driva snabblåneverksamhet. som antingen är aktiebolag eller ekonomiska föreningar kommer att kunna få tillstånd. Tillståndsplikten kommer att öka genomlysningen av snabblåneföretagens verksamhet. Förslaget är en del i regeringens arbete för att stärka konsumentskyddet vid kreditgivning. Sammanfattningsvis: Det pågår mycket utredningsarbete inom dessa viktiga områden. 204 (V) replik: Timmen är sen, och jag misstänker att det är flera i denna kammare som känner sig lite sega nu när vi har varit i gång i , men eftersom det inte är så ofta man får diskutera en bankdelningslag i kammaren tänker jag faktiskt passa på. hade vi två banker som var väldigt nära att gå i konkurs. Allting var förberett och klart för att de skulle göra det, och det var inte första gången vi har varit med om detta förut. hade vi turen att det inte skedde. Vi har en banksektor som är fyra gånger vår bnp. Ingen vet hur stora de så kallade investmentdelarna och spekulationsdelarna är, men man tror att de omsätter ungefär motsvarande vår bnp, alltså . Det är ganska mycket pengar, eller hur? Vi vet också att även om de har höjt kapitaltäckningen är det en väldigt liten andel av den stora, totala omsättningen. Det är alltså en väldigt stor risk uppbyggd i bankverksamheten, och även hela deras beteende sätter hela samhällen i gungning. Detta är en banksektor och en finanssektor som har tillåtits att växa ohämmat, och det leder till en osund ekonomi. har drivit kravet på en bankdelningslag, och fler och fler börjar diskutera det. Vi ser också att fler och fler länder tar upp frågan. säger dock nej. Jag skulle vilja veta: Vad är argumenten? 205 (M) replik: Vi ser att det efter den stora finanskrisen har tillkommit regelförändringar som gör att bankerna har en ökad skyldighet att vara kapitalstarka och att skaffa sig kapital. Att däremot skilja ut den ena verksamheten från den andra inom en bank vill vi inte göra. Vi ser en kulturförändring. Detta är inte enbart ett Sverigedilemma, utan det är ett Europadilemma och kanske ett dilemma för en stor del av världen. Det har funnits en övertro på vilka pengar man kan låna ut och få tillbaka. Jag vill ändå hänvisa till att det pågår arbete. Man har skruvat i systemen, och vi har fått mindre risktagning i våra banker. 206 (V) replik: Det var lite intressant. Jag skulle vilja veta vad det minskade risktagandet faktiskt består i och hur länge det i så fall kommer att bestå. Det var nämligen nära att två gick i konkurs 2009, och vi var med om det . Det verkade som att de inte hade lärt sig mycket av den läxan då, så att säga. Jag skulle alltså vilja veta vari det minskade risktagande du säger har uppnåtts består. Jag säger att det är av bnp som är spekulativ verksamhet, men det vet jag inte det är bedömningar man har gjort, eftersom ingen har tagit reda på det. Det tycker jag är en kris i sig, och jag tycker att det väl vore väldigt olyckligt om svenska skattebetalare skulle behöva ta över dessa skulder, helt enkelt. Tittar vi på kan vi se att är utestående skulder och att de har i eget kapital. Även om de har kapitaliserat sig kan man alltså säga att det är en liten skärva av det stora hela. Jag tycker alltså inte att ditt svar riktigt höll för verkligheten, om jag säger så. Det är intressant att titta på att det är flera länder som går på denna linje. är ett av de länder som har störst banksektor, och därför borde vi ha ett stort ansvar att titta på hur vi kan reglera vår banksektor. , utifrån de förslag som har kommit från regeringen eller den utredning du hänvisar till, kan man säga att det är väldigt tunt. Det är lite mer kontroll, så att säga, men i övrigt är det inte mycket mer. Sedan sker en del regelarbete på EU-nivå, och det är bra. Där vet vi dock också att det pågår väldigt mycket förhandlingar och att det blir väldigt tunt i slutändan eftersom det är så många som ska komma överens. De regelförändringarna kommer alltså inte att förhindra en framtida finanskris, utan man måste komma till mer grundläggande slutsatser. Då behövs en bankdelningslag. Jag får väl hoppas att kommer till den insikten och slutar skydda kapitalet. 207 (M) replik: Vår uppgift är naturligtvis inte att bara skydda kapital. Kapital är också viktigt att skydda, men det är precis som du säger: Bankväsendet hänger samman med människors ekonomi. Det är inte så att svenska skattebetalare ska få betala för osund spekulation. Däremot behöver bankerna finnas som finansiärer i många verksamheter, och att där helt skilja på hushållens affärer och andra affärer är en helt annan process. Om man tittar på kriser som har varit tidigare ser man att överbelåning är något som fanns , när man belånade högt över taknocken. Det var dåtidens ekonomi. Det har alltså funnits en attityd till belåning som har varit osund och som har varit nästan som en kultur både hos oss och i . Denna attityd förändras nog, och vi skärper upp. Jag vill inte gå längre än så. 208 PER ÅSLING (C): Bank- och finansmarknadsfrågor befinner sig fortsatt i den europeiska krisens centrum på olika sätt. Den är i centrum när man ska förklara orsakerna till att krisen har uppstått, och den är i centrum när man ska diskutera olika lösningar. Viktigast av allt är de negativa effekterna av skuldkrisen, som vi alltjämt har att hantera. De senaste årens utveckling på bank- och försäkringsområdet har lett till att fokus i än större utsträckning har lagts på exempelvis vikten av sunda institutioner. Det handlar om transparens, förutsägbarhet och rättssäkerhet liksom även förändringar i kapitalförsörjningen till företag. Tillgången till finansiella tjänster är av fundamental betydelse för välståndsutvecklingen. För en hållbar utveckling i hela landet är det viktigt med ett flertal olika aktörer som kompletterar varandra. Olika associationsformer är en förutsättning för att det ska finnas en nödvändig bredd av aktörer. Jag kan konstatera det paradoxala i att globaliseringen gör det allt viktigare att diskutera lokala perspektiv på ekonomin. Det handlar om att ta vara på den lokala kraften till nytta för utveckling i hela landet. tillväxt är en summa av alla landsändars tillväxt. För att utnyttja potentialen i alla landsändar gäller det att hela landet har en fungerande kapitalmarknad. Genom olika offensiva satsningar möter vi dessa problem. Låt mig ta några exempel: Ett särskilt viktigt instrument är det investeraravdrag som efter EU:s godkännande kan implementeras , ett kraftfullare efter sammanslagningen med och uppdraget till att tillhandahålla kreditgarantier. Svårigheterna att få kapital från banker och riskkapitalförsörjare både för start och expansion i tidiga skeden hör till de vanligaste problemen för många småföretag. De geografiska skillnaderna är ofta påtagliga. För stora och medelstora företag med stor tillväxtpotential har situationen förbättrats med en framväxt av mindre börser och ett starkt tillflöde av pengar till riskkapitalmarknaden. har en i internationell jämförelse en rätt väl fungerande finansmarknad. Särskilt påfrestande för företagen blev de skärpningar av kreditvillkoren som blev resultatet direkt i anslutning till krisen efter Lehmankraschen. I många stycken möter företagen också nya villkor. Företag som var internationellt finansierade tvingas hem till en mer begränsad kapitalmarknad i . Många banker är mer benägna att vårda befintliga kunder, och tröskeln är högre för nya företag. För landsbygden och för mindre orter har ofta de lokala sparbankerna en stor betydelse. Sparbankerna är uttalat lokala, vilket medför att de har en god förankring som är viktig såväl för näringsliv som för hushåll. En springande punkt för möjligheten till utlåning är att stärka kapitalbasen för dessa små banker. I har man i lag gjort det möjligt för sparbanker att ge ut egenkapitalbevis, som flera påtalat här från talarstolen före mig. Det stärker de lokala sparbankerna. Det innebär också att dessa sparbanksbevis skapar möjligheter för de små bankerna att växa genom att nytt kapital tillförs verksamheten som sparbankerna huvudsakligen behåller det lokala huvudmannaskapet. För vår del i krävs också en lagändring för att sparbankerna ska kunna ta in externt kapital och därmed stärka sin finansiella styrka. Det är viktigt att sparbanker får möjligheter att öka sin kapitalbas genom att emittera någon form av sparbanksbevis. Det är också angeläget att återkommer till med konkreta förslag. Jag vet att det pågår en dialog mellan sparbanksrörelsen och , och jag utgår ifrån att vi får en snar leverans. 209 (FP): I min ungdom var jag banktjänsteman i , Bara och Harjagers härads sparbank. Det var för mycket länge sedan. En annan sak som inte finns längre, och det är det jag tänker tala om, är sparbankstidningen och Slösa. Den är känd av många. och Slösa inte finns längre antyder något mycket dramatiskt som har inträffat under , nämligen att vi har blivit mycket konsumtionsinriktade. Det finns en motion om detta som jag har skrivit och som tas upp i detta betänkande. Jag inser att det var svårt att placera den någon annanstans. Sparandets nytta har kommit att värderas mycket lägre än för några decennier sedan. Det är inte bara en bankföreteelse, utan det är en samhällsföreteelse. Vi möts ofta av reklam som: Köp , betala senare! Res , betala ! Den typen av argumentation är mycket farlig för det sätt som ekonomin hanteras på. Det gäller inte på banknivå men för de enskilda hushållen och för de enskilda människorna. Det gör att vi får ett samhälle där inriktningen att man kan konsumera mer än man har råd med blir så tydlig. Jag tror att vi som är lite äldre, och det var väldigt länge sedan jag var ung, lärde oss att spara till den första fotbollen, den första radioapparaten och den första cykeln. Det förekommer väl inte , och det är kanske ett tidens tecken att vi fått en sådan god standardutvecklingen att det är inte nödvändigt att göra det. I grunden ligger själva synsättet att konsumtion är det viktigaste av allt och att man inte behöver spara utan att man ska betala . Det har jag velat sätta fingret på i den här motionen. Det finns många skatteimplikationer, mer än någonting annat, nämligen att det är nästan nollränta på många sparkonton som hushållen har . Om de skulle få någon avkastning är det också skatt på denna om den blir högre än . är det en mycket hög avdragsrätt, , på alla konsumtionskrediter och inte bara på bostadslån. Detta gör att vi får ett samhälle där inte minst många yngre människor konsumerar för mer pengar än de har förmåga att betala . Vi ser både hos kronofogden och hos många andra att man sätter sig i skuld. Det skulle vara befogat att ta fram sparandets nytta inte bara i det här betänkandet utan i en mer filosofisk mening i vårt samhälle. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades Propositioner 2012/13:125 Genomförande av direktivet om sanktioner mot arbetsgivare 2012/13:148 Genomförande av blåkortsdirektivet Skrivelser 2012/13:127 om den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser 2012/13:137 om regeringens redovisning i budgetpropositionen 19 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:380 Svensk-norskt samarbete för dubbelspår mellan och Kornsjö av (S) till statsrådet (M) 2012/13:381 Ekonomisk politik och ekonomi av (S) till finansminister (M) 2012/13:382 Allt sämre resultat i skolan av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:383 Europeisk samverkan kring försvars- och säkerhetsfrågor av (S) till försvarsminister (M) 2012/13:384 Vårdnadsbidraget, arbetslinjen och jämställdheten av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:385 Ursprungsmärkning av drivmedel av (V) till statsrådet (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:441 Kontantförbud vid handel med metallskrot av (S) till näringsminister (C) 2012/13:442 Bidrag till resurscentrum för kvinnor av (S) till näringsminister (C) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:428 Långsiktigt utvecklingsbistånd till av (MP) till statsrådet (M) 2012/13:432 Finansieringen av Rinkebyakademien av (MP) till statsrådet (FP) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 6 § anf. 30 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 7 § anf. 68 (delvis), av talmannen därefter till och med 9 § anf. 101 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 12 § anf. 129 (delvis), av talmannen därefter till och med 14 § anf. 143 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 16 § anf. 167 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 17 § anf. 202 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.