prot · H10932 · 2013-11-21 00:00:00 — När jag talar med personal inom säger de att närheten är helt avgörande om de ska kunna hantera en oljeolycka eller andra konsekvenser som kan involvera räddning av människor. Är det ekonomin som styr detta och att vi nedgraderar beredskapen som en konsekvens av ekonomin måste man ta en allvarlig funderare om hur beredskapen kommer att se ut . Jag vill fråga försvarsministern om försvarsministern är informerad om vilken nedprioritering det innebär med den omorganisation som sker på flera håll i landet inom . 67 Försvarsminister (M): Jag har besökt ett antal kuststationer och högkvarter och haft möten med myndighetsledningen. Jag och mitt departement informerar oss självklart efterhand och inte bara i budgetsammanhang om hur verksamheten går. Det vi kan konstatera, som jag sade i mitt tidigare inlägg, är att har fått nya utökade uppgifter och ett stort antal nya plattformar. Plattformarna har också större kapacitet och längre räckvidd än vad de gamla hade. Alla förändringarna inom har medfört att man har sett över och också gjort förändringar efterhand för att anpassa så att man kan lösa sina viktiga uppgifter. vet att varken jag som minister eller regeringen i detalj styr myndighetens utformning, exakt vilka kuststationer som ska finnas och exakt var de ska vara. Däremot ska den lösa uppgiften. 68 (C): Min fråga går till civil- och bostadsminister och gäller . besökte jag Airport. På den flygplatsen finns förutom kommersiellt flyg även samhällsnyttiga helikoptrar stationerade för ambulans, polis och räddningstjänst. Flygplatsledningen framförde en oro att planerar bostäder allt närmre flygplatsen och att det kan tränga bort flygplatsen. De flesta klagomålen är just mot helikoptrarna. Det behövs absolut fler bostäder. Men jag blir orolig om planerar bostäder så att de samhällsnyttiga helikoptrarna i därmed riskeras. Anser ministern att dagens plan- och bygglag tar tillräcklig hänsyn till de olika intressen som finns i samhället, till exempel mellan de intressen som jag just nämnde? 69 Statsrådet (KD): är en avvägningslagstiftning där man ska väga olika saker mot varandra. Ett dilemma är exempelvis bullret från flygplatser. Vad som är problemet är att samma riksdagsbeslut om buller ofta tolkas på olika sätt utifrån och utifrån och vi får olika rekommendationer från olika myndigheter. Här har regeringen nu haft ett arbete i gång för att utreda hur vi kan få en gemensam samsyn och ibland kanske också en generösare tillämpning av bullerreglerna bland annat för att få bättre balans och samspel mellan bostadsbyggande och infrastruktur av olika slag. Jag hoppas att en hel del av de frågorna kan ut när vi lägger fram ett förslag till . Det kommer återigen fortsatt att bli en avvägning. Men jag tror att vi kan få bättre klarhet, göra det lättare för myndigheterna att väga saker mot varandra och göra det lättare för bostadsbyggande och för flyget att planera sin verksamhet . 70 (C): Civil- och bostadsminister svarade delvis redan på min följdfråga om buller. Buller är en viktig samhällsfråga. Vi ska ställa tuffa krav på att alla ska arbeta för att begränsa bullret. måste företag ges långsiktigt skydd för verksamhet för att företag ska våga investera och utvecklas. Anser ministern att det finns tillräcklig enhetlighet mellan och ? 71 Statsrådet (KD): Svaret på den frågan är nej. Jag tycker inte att det finns det. Tolkningar blir olika när de ska baseras på olika lagstiftningar. Det mest absurda exemplet på detta är som har ett hamnområde som man delvis vill bygga bostäder på. När trafiken till den hamn som finns kvar går på vägen tillämpas regelverk, och då kan man bygga bostäder här. Men när den passerar en järngrind blir det industribuller. Det blir en annan tolkning, och då blir det omöjligt att bygga bostäder fastän det är samma buller. Det måste vi få en enhetlighet kring. I brottas man med en övningsflygplats för Saabs fabrik som skapar osäkerhet. Kan man släppa fram bebyggelse i som i en kommande prövning inte hotar Saabs hela etablering i ? Det dilemmat försöker vi nu reda upp och skapa bättre ordning och mer tydlighet i. Jag hoppas att vi kommer en bra bit på väg med det beslut som jag hoppas att kan fatta . Riskkapitalister i vård, skola och omsorg 72 (S): Jag tänkte vända mig till , som har det övergripande ansvaret för regeringen i dagens frågestund. Vi har haft en debatt om riskkapitalisternas intåg på den så kallade kommunala marknaden. Socialdemokraterna har givit tydligt besked. Vi anser inte att vi ska ha riskkapitalister inom skolan, äldreomsorgen och annan omsorg i kommunerna. Vi tycker att det är helt centralt att kvaliteten i verksamheterna ska gå i första hand. Jag kan notera att olika statsråd från regeringens sida gör olika uttalanden. En del anser att man ska ha riskkapitalister, andra säger att man inte ska ha riskkapitalister. Min fråga till är därför: Vad är regeringens uppfattning? 73 Näringsminister (C): Som säkert vet har Socialdemokraterna och tillsammans med regeringen gjort en överenskommelse om hur vi ser på långsiktigt ägande inom friskolevärlden. Det handlar om att sätta kvaliteten och långsiktigheten i fokus, inte driftformen. I den överenskommelsen tillåter vi aktörer att gå med vinst, för det är en förutsättning för mångfald. Det som Socialdemokraterna inte fick igenom, där vi andra tycker att det är viktigt att hålla emot, gäller människors möjlighet att själva få välja aktörer. Det tycker vi är viktigt. Vi tror inte att enskilda kommunalråd genom kommunalt veto ska sätta stopp för det. Regeringen tycker att det är rimligt att långsiktighet och krav på kvalitet även finns i de andra välfärdssektorerna, till exempel vård och omsorg, men vi är tveksamma till att i lagtext skriva in riskkapitalbolag eller enskilda driftformer. Krav på långsiktighet, ansvarsfullhet och kvalitet är helt avgörande för en god välfärd framöver. 74 (S): Tack så mycket för svaret! Ja, det är riktigt att vi har en överenskommelse när det gäller skolan, men min fråga handlade om riskkapitalisternas intåg. Det gäller även andra områden i den kommunala verksamheten. Vår uppfattning är ganska tydlig på den punkten. Jag noterar att på sitt landsmöte för sedan fattade beslut om att riskkapitalister inte ska finnas i den kommunala verksamheten. Jag har noterat att även finansministern sagt att riskkapitalister inte ska finnas inom välfärd. Därför vill jag återigen fråga: Vad har regeringen för uppfattning? Var står regeringen i denna mycket centrala fråga, som diskuteras vid köksborden lite överallt i ? Många känner oro för att regeringen är splittrad. Det vore bra om regeringen kunde ha en gemensam uppfattning så att vi fick större tydlighet i den politiska debatten. 75 Näringsminister (C): Jag tror inte att familjen vid sitt köksbord är störda eller oroade av lite olika åsikter i regeringen, utan de är oroliga för hur vårdköerna ser ut, för situationen inom och för att det finns ett antal olika utövare som kommer hem och städar hos den äldre. Det är kvalitetsfrågor som jag tror att man diskuterar vid köksbordet, inte vem som står som ägare. i toppar i kvalitetsrankningar. Dialysenheten, som har en riskkapitalägd del i på , är en förutsättning för att kunna ha god kvalitet. Även den toppar rankningen. Med det vill jag säga att det inte är ägarformen som är det centrala, utan man ska uppfylla strikta krav på kvalitet och långsiktighet. Det är det mest centrala. Sedan får man gärna ha en privat, offentlig eller ideell kooperativ grund att stå på. Från regeringens sida gillar vi den överenskommelse vi har med Socialdemokraterna i inom skolans värld och ser gärna att man tittar på det också inom andra sektorer i välfärden. 76 (S): Jag skulle vilja ställa en fråga till försvarsminister om direktupphandling av försvarsmateriel. direktupphandlar vi, mot bakgrund av ett riksdagsbeslut, uppgradering av JAS. Vi avser att framöver göra en direktupphandling när det gäller ubåtarna. Det gäller nästa generations ubåtar, en förmågeökning. Det är försvarets förmåga och kvalitetskrav som står i centrum. Trots att vi gör dessa direktupphandlingar har vi inte ett beslut om nationella säkerhetsintressen, alltså att de klassas som nationella säkerhetsintressen och därmed står över . Så har skett i många andra länder i , men inte hos oss av någon konstig anledning. pågår en liberaliseringsprocess på försvarsmarknaden i . Det finns en undantagsparagraf, 346, som man kan hänvisa till när man fattar beslut om väsentliga nationella säkerhetsintressen. Varför kan vi inte ta ett beslut i om detta, när vi ändå gör direktupphandlingar? 77 Försvarsminister (M): För mig som försvarsminister är det viktigt att slå fast att det är Försvarsmaktens operativa behov som ska styra vilken materiel Försvarsmakten anskaffar. Vår materielförsörjningsstrategi, som vi varit överens om i riksdag, bygger på ambitionen att, med kraven på operativ förmåga för ögonen, kunna upphandla försvarsmateriel till lägsta pris på en fri marknad över nationsgränserna. Vår syn på detta är att för att få en så livskraftig och konkurrenskraftig europeisk försvarsindustri som möjligt, och därmed också svensk, ska vi tillåta konkurrens, fri marknad och öppenhet. Det är samtliga medlemsstater i EU överens om. Det finns nu ett direktiv som styr hur försvarsmateriel ska kunna upphandlas, och det är under implementering. 78 (S): Är det någonting annat än Försvarsmaktens behov och kvalitetskrav som ligger bakom uppgraderingen av JAS? Är det något annat än de behov vi har som ligger bakom tanken på att direktupphandla ubåtar? Jag kan aldrig tänka mig att det finns någon annan inriktning. Vi gör direktupphandlingar, men vi har inte beslut om nationella säkerhetsintressen trots att EU ger möjlighet till det. Många andra länder utnyttjar den möjligheten. Jag tycker att det är mycket konstigt. Det finns ingen logik i det. Dessutom har med bred majoritet fattat beslut där man uppmanar regeringen att definiera de nationella säkerhetsintressena. Det har inte skett. Jag tycker inte att det strider mot tanken på mer fri marknad att slå vakt om några kärnområden, strategiska vapensystem i Försvarsmakten, göra en definition av dem och fatta beslut. Jag begriper inte logiken i regeringens agerande. 79 Försvarsminister (M): Jag vill klarlägga att det här handlar om flera frågor på ett och samma område. Europeiska unionen har kommit överens om att vi ska ha en inre marknad. I arbetet med att fördjupa den, att den ska omfatta fler områden, är man nu inne i en process för att det ska vara en så fri och öppen marknad som möjligt även när det gäller försvarsmateriel. Men man har också kommit överens om att det måste finnas möjlighet att göra undantag där det föreligger väsentliga säkerhetsintressen utifrån ett nationellt perspektiv. Ingen har ifrågasatt den rätten. Däremot vet vi inte hur olika länder kommer att lyckas i hävdandet av undantagen, och därför har jag varit mycket tydlig i såväl kammaren som försvarsutskottet och att det måste göras en utvärdering när direktivet har verkat . Det viktigaste för mig som försvarsminister är att försvaret får den materiel som det behöver. Det får man även på en öppen marknad. 80 (KD): Jag har en fråga till civil- och bostadsminister . Regeringen har under kristdemokratisk ledning arbetat med att minska regelkrångel och snabba upp processer som förhindrar eller fördröjer bostadsbyggandet och därmed kraftigt förbättrat förutsättningarna för att möta den skriande bostadsbrist som råder runt om i landet. kunde vi höra om ännu ett initiativ, nämligen att öka storleken på den så kallade friggeboden. Det är mycket lovvärt, tycker jag. Friggeboden är en viktig frihetsreform för egnahemsägare och utvinning av den friheten kommer, allt annat lika, självklart att kunna öka den samlade bostadsytan i landet. Det skulle också ge nya möjligheter att kunna erbjuda fler mindre bostäder till exempelvis studenter och andra unga eller ge mer plats till hemmavarande barn, till familjer som växer. Hur ser bostadsministern på tidsplanen för den första större friggeboden, när kan den byggas? Vilken roll tror bostadsministern att friggeboden kan få i kampen mot bostadsbristen? 81 Statsrådet (KD): Det är som säger en frihetsfråga för vanliga människor – småhusägare, sommarstugeägare och andra – att kunna bygga sig en stuga. Det är en komplementbyggnad, och det ska vara ett visst avstånd till grannens tomtgräns, för annars måste man ha tillstånd av grannarna. Jag tror att det är viktigt att vi kan utvidga det här så mycket som möjligt. ska man ta hänsyn till andra faktorer. Det kan handla om hur hög stugan får bli, för storlek och höjd hänger ihop i viss mån, och det handlar också självklart om att det ska vara enkla villkor för att bygga. Ju enklare villkor, desto större frihet. har vi gått med ett snabbuppdrag till och bett dem att titta på hur man kan öka det här. Kan man öka eller kanske till och med mer än ? Och vilka övriga regeländringar behöver man göra? Vi hoppas få ett svar till jul, så att vi kan göra en snabb remissomgång och presentera ett regeringsförslag senast för att det därmed ska kunna fattas beslut här under vårriksdagen. Det är vår ambition. 82 (KD): Jag delar den ambitionen och hoppas att vi kan få se några nya friggebodar byggas nu – om de nu ska kallas friggebodar. Namnet friggebod kommer ju från en av dina företrädare, bostadsminister , som 1979 föreslog att man skulle få bygga enklare byggnader utan bygglov. Men om det här förslaget nu blir verklighet är det ju som alliansregeringen utvidgar rätten att bygga den här typen av byggnader. När upphör det här att vara friggebodar, och finns det skäl att i det här läget överväga ett annat namn? Exempelvis kan man kalla den Attefallboden eller Perboden efter din statssekreterare , eller kanske friboden rent av, eftersom det här ju i grunden är en frihetsreform. 83 Statsrådet (KD): Vad namnet ska vara får nog andra bedöma. Men jag tror att det är riktigt att vi behöver vidga den här friheten. Det är ingen slump att det är borgerliga regeringar av olika slag som har tagit steg för att öka det här. Noterbart är att det var en borgerlig regering som införde detta. Vi har genomfört en smärre utökning av ytan, och försöker vi att ta ett nytt kliv. De här initiativen kommer inte under andra regeringar än borgerliga regeringar. Det är för att vi tror att vi ska ha så enkla regler som möjligt. Det ska bara vara om man upplever att det verkligen kan skada ett allmänt intresse eller vara ett problem för grannarna som man måste ha restriktioner. I övrigt måste man vidga friheten så mycket som möjligt. De förslag vi tänker presentera nu innebär att det kommer att bli en större yta. Hur stor den blir får vi avvakta med tills vi har sett snabbutredningen hos och hört vad remissinstanserna har att säga. Men vi har också en del andra bygglovsbefriade åtgärder på lut. Vi kommer att komma med ett antal förslag för att vidga friheten för vanliga människor. Det kan bli ett värdefullt tillskott till människors bostadsytor. Jag tror inte att det i sig kommer att lösa bostadsbristen, men däremot avlastas byggnadsnämnderna från en massa småärenden och kan i stället lägga krutet på detaljplaner och annat som behövs för att lösa bostadsbristen. Synen på ideella föreningar som företag 84 i (S): kunde man läsa en debattartikel på som åtta representanter för ideella föreningar i hade skrivit. De lyfte fram sin oro över att deras ideella verksamhet alltmer av olika myndigheter behandlas som företag eller näringsverksamheter. De tog bland annat upp följande frågor: att hävdade i ett ärande rörande att bilsportföreningar likställs med privata tävlingsarrangörer, att kommuner har svårt att skilja på myndighetsutövning och ideella jourers arbete samt att betraktar idrottsföreningars korvförsäljning på matcher och cuper som livsmedelsföretag. Detta är bara några exempel. De gav också en uppmaning till regeringen att tillsätta en parlamentarisk utredning med uppgift att titta på den här problematiken. Är kulturministern beredd att tillsätta en sådan parlamentarisk utredning? 85 Kultur- och idrottsminister (M): Vi har en fortlöpande dialog med representanter för men även med scoutrörelsen och andra som hade skrivit under den här artikeln. Vi är väl medvetna om den situation som de har haft och det mål som till och med har varit uppe i när det gäller , som jag ju av olika skäl inte ska ha synpunkter på. Jag vet också att man ser med oro på att man tappar föreningsmedlemmar. Vi har under alliansregeringen ökat det ekonomiska stödet till idrottsrörelsen med en halv miljard och också givit stabila villkor. Men det är möjligt att vi också kommer att se över den situation som man nu tycker sig se, att det finns ett hot mot föreningsmodellen. Men det får jag i så fall återkomma till, för det är inte en fråga bara för mig, och artikeln är gammal. 86 i (S): Tack för svaret, kulturministern! Vi socialdemokrater ser också den här perspektivförskjutningen som har uppstått för de ideella föreningarna och precis det här som de tar upp i artikeln. Vi har ju i en tradition med ett starkt föreningsliv, och det tycker jag att vi ska värna och vara rädda om. När det gäller de här frågeställningarna som kommer upp delar vi oron, och vi socialdemokrater har i vår budgetmotion ett förslag om att vi vill se över det här. Men vi har också sagt att förslaget att man tillsätter en parlamentarisk utredning är bra. Jag tycker att det är synd att kulturministern inte riktigt delar den uppfattningen. Hon är i alla fall inte tydlig här i kammaren med att hon skulle vilja ha en sådan utredning. Jag tycker att regeringen ska följa de här organisationernas uppmaning och tillsätta en utredning. Om inte annat tycker jag att det är viktigt att man tittar på de här frågorna. De ideella organisationerna och deras verksamhet ska vi värna och vara otroligt rädda om, och vi ska möjliggöra att de kan fortsätta. 87 Kultur- och idrottsminister (M): Jag delar uppfattningen att det civila samhället är otroligt viktigt. Det gäller inte bara idrottsrörelsen med sina tre miljoner medlemmar, utan det gäller även hembygdsrörelsen och många andra som gör en ovärderlig insats, inte bara om man räknar om det till pengar utan också när det gäller vad det betyder för människor att vara engagerade. När det gäller den konkreta frågan om vi är beredda att tillsätta en utredning är det lite tidigt att ställa den. Det är sedan artikeln var inne i tidningen. Men vi har en fortlöpande dialog med , och de har varit tydliga med att de vill ha armlängds avstånd till politiken. Det här är i så fall i någon mening en perspektivförskjutning. Men självfallet ska vi diskutera det här med dem, för vi är också angelägna om att idrottsrörelsen och det civila samhället ska ha en stark ställning. 88 (S): Min fråga är till och rör regeringens misslyckade jobbpolitik. Det stora problemet i vårt land är en massarbetslöshet som biter sig fast. 260 000 arbetslösa vid regeringsskiftet har blivit en bit över 400 000 . Långtidsarbetslösheten är svår. Regeringen har ensidigt sagt att skattesänkningar skulle lösa jobbkrisen. Så kom det första, andra, tredje, fjärde och femte jobbskatteavdraget, och arbetslösheten ökar . diskuterar intensivt en ytterligare skattesänkning på 3 miljarder för dem med högre inkomster, en så kallad skiktförändring. Jag undrar: Vilken jobbeffekt anser regeringen att denna skattesänkning, de nya 3 miljarderna, ger? 89 Näringsminister (C): behöver fler jobb. Jobb trillar inte ned från himlen eller skapas ur tomma intet. Jobb skapas av företagare som vågar och vill växa. När vi frågar företagare vad de vill se för förutsättningar för att skapa fler jobb säger de: sänkta arbetsgivaravgifter. Här vill Socialdemokraterna exempelvis tredubbla arbetsgivaravgiften för att ha unga anställda. Företagarna säger att de vill ha enklare regler. Här vill Socialdemokraterna införa månadsuppgiftslämning för landets alla småföretagare. Företagarna säger också att de vill ha en gedigen lärlingsutbildning. Det är någonting som alliansregeringen återinförde under den förra mandatperioden och som kommer att stärka samarbetet mellan näringslivet och skolan. Vi har gjort en rad reformer som har jobbeffekt. Vilken jobbeffekt som skiktgränsen ger kan läsa i den budgetproposition som finns. Men det som är anmärkningsvärt i diskussion handlar om att de nya Socialdemokraterna helt har övergivit ansvarsfullhet och bryter mot det budgetpolitiska ramverket som S och C jobbade fram . 90 (S): Jag kan läsa budgetpropositionen. Det hade varit bra om också hade svarat på min fråga. Jobbeffekten är noll för en skattesänkning på . Alltså drivs regeringen av ett annat nit än att skattesänkningarna skapar jobb. De skapar också ett annat samhälle med neddragningar i välfärden och en orättvis inkomstfördelning. Jobbeffekten är noll. Ändå är regeringen beredd att driva igenom nya skattesänkningar, som skapar ny orättvis inkomstfördelning, med 50 lånade miljarder. Det, , är ansvarslöst och manifesterar er skattepolitik som går ut på alltid mer aldrig nog med skattesänkningar. Det leder inte till nya jobb men till nya orättvisor och ansvarslöshet. 91 Näringsminister (C): Ansvarslöshet, säger . För höjde den socialdemokratiska regeringen skiktgränsen för statlig inkomstskatt i ungefär samma konjunkturella läge som , . Det motiverade man då med att det skulle öka konsumtionen och få i gång ekonomin i det svåra konjunkturella läge som då befann sig i. Menar att det var total ansvarslöshet från den dåvarande socialdemokratiska regeringen? Bättre kan Socialdemokraterna än att bryta praxis för budgetregelverk som instiftades för att skulle ha stabila statsfinanser. Bättre kan Socialdemokraterna än att fara med osanning om att det skulle vara ansvarslöst att få i gång en lågkonjunktur, som vi nu är inne i, att göra den bättre, att öka konsumtionen och att se till att fler människor får mer pengar i plånboken. Bättre kan ni, socialdemokrater! 92 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Detta var det sista replikskiftet i denna frågestund. Jag tackar alla deltagare. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 8 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KU6 Sekretess i det internationella samarbetet 1. utskottet 2. res. (MP) Votering: 263 för utskottet 33 för res. 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 95 M, 17 FP, 19 C, 17 SD, 1 V, 17 KD För res. : 19 MP, 14 V Frånvarande: 15 S, 12 M, 6 MP, 7 FP, 4 C, 3 SD, 4 V, 2 KD (V) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. KrU3 Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 Punkt 5 (Förhandsprövning av nya tjänster) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) Votering: 165 för utskottet 132 för res. 5 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 17 FP, 19 C, 19 SD, 16 KD För res. 5: 97 S, 1 M, 19 MP, 15 V Frånvarande: 15 S, 12 M, 6 MP, 7 FP, 4 C, 1 SD,4 V, 3 KD Abdirizak Waberi (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. (KD) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 6 (Speglingsuppdraget) 1. utskottet 2. res. 6 (SD) Votering: 278 för utskottet 19 för res. 6 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 95 M, 18 MP, 17 FP, 19 C, 15 V, 17 KD För res. 6: 19 SD Frånvarande: 15 S, 12 M, 7 MP, 7 FP, 4 C, 1 SD, 4 V, 2 KD Punkt 7 (Minoritetsspråksuppdraget) 1. utskottet 2. res. 8 (SD) Votering: 176 för utskottet 18 för res. 8 102 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 95 M, 12 MP, 17 FP, 19 C, 15 V, 17 KD För res. 8: 18 SD Avstod: 95 S, 7 MP Frånvarande: 16 S, 12 M, 6 MP, 7 FP, 4 C, 2 SD, 4 V, 2 KD (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta.