prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — De berättade att vid den senaste katastrofen i , den fruktansvärda jordbävningskatastrofen 2011, var ett stort problem kommunikationen. Det gick inte att ringa, tv fungerade inte, internet låg nere och elektriciteten var utslagen. Det var bara ett enda medium som fungerade för den livsviktiga information som man behövde sända till medborgarna: radion – gammal, om man så vill, traditionell radio. Det är därför det är så viktigt att vi fortsätter slå vakt om en marksänd radio, och det gör vi genom att modernisera den genom att digitalisera den. Alliansen har en reservation i betänkandet. Den gäller vår oro för att alltför mycket public service-material ska distribueras enbart via webben. Det bekymrar oss eftersom alla inte har tillgång till webben. Låt mig åter påminna om det jag sade , nämligen att den traditionella sändningen har en täckningsgrad på . Det har inte internet, hur gärna vi än vill. Dessutom befarar vi att ekonomiskt utsatta människor och boende i glesbygd då inte kan tillgodogöra sig program som är av stor vikt. Playfunktioner och liknande som vi i på tycker är en självklarhet fungerar inte i glesbygden eftersom man har en dålig bredbandsuppkoppling. Dessutom är internetuppkoppling ofta förenat med fler abonnemangskostnader utöver tv-avgiften. Det vore beklagligt om program som vänder sig till exempelvis språkliga minoriteter inte kommer dessa till godo. Vi beklagar därför att de fyra oppositionspartierna förenar sig här. För tids vinnande avstår jag emellertid från att yrka bifall till vår reservation. Jag yrkar dock bifall till förslaget i betänkandet, med undantag för punkt 1, och avslag på reservationerna 2–27. I detta anförande instämde (M). 124 (MP): Debatten handlar alltså om bildning och tillgänglighet, om radio och tv i allmänhetens tjänst . Varför har vi public service, och varför skapar förändring inom området oro? Public service är ett samlingsnamn för de allmänna radio- och tv-tjänster som finns i . Det skapades i efter att den svenska staten ansåg att radio och tv borde vara till för alla och skapa en form av allmän folkbildning. Syftet med tjänsten har utvecklats. Det är en blandning av opartisk information, underhållning och ett granskande av makten. Viktigt för opartiskheten är hur finansieringen sker. har vi den välkända licensen. Finansieringsmodellen var under utredningen ett stort orosmoln. Frågan är dock inte aktuell i dagens betänkande eftersom vi inte har något nytt system att ta ställning till. Det är den finansiering vi har haft tidigare som råder, och den har garanterat och ska fortsätta garantera en opartiskhet gentemot politiken och marknaden. De allmänna radio- och tv-verksamheternas tjänster styrs genom yttrandefrihetsgrundlagen och radio- och tv-lagen, och det är indirekt staten som reglerar och styr. Varför skapar förändringar oro? Public service-företagen ägs av en stiftelse vars viktigaste uppgift är att garantera företagens oberoende. Radiotjänst ägs av , och Utbildningsradion. SVT äger , och Utbildningsradion . Programbolagen ägs i sin tur av en förvaltningsstiftelse. Den är moderbolag i en public service-koncern och har till uppgift att främja programbolagens självständighet. Jag hoppas att det blev rätt. Verksamheter som vi politiker bör vara noga med att de fungerar på ett sätt som vi i en demokrati värnar är oberoendet, granskningen av makten och informationen. Makten ska granskas. Samhällets påtryckningar på makten ska granskas. I en demokrati är det en grund. Det är ett svar på frågan varför vi har public service. Det är också ett svar på frågan varför förändringar oroar. Oro skapas ofta vid förändringar, och så har jag upplevt att situationen varit under processen med den proposition som vi hanterar i dagens betänkande. Den har föregåtts av många turer – för mig både obegripliga och mer begripliga. En bättre förankring hade kunnat ske genom en bred, politiskt tillsatt parlamentarisk beredning från början. har en positiv inställning till public service – radio och tv i allmänhetens tjänst. Allmänheten har rätt att få del av saklig och neutral information. Därför anser vi att en väl fungerande public service är viktig i en modern demokrati. Public service fyller en folkbildande funktion och är dessutom mycket viktig för grupper och individer som av olika skäl har svårt att ta del av det utbud som tillhandahålls av kommersiella medieaktörer. Svensk public service skiljer sig från de flesta andra länders eftersom har organiserat sin verksamhet i tre självständiga men samverkande bolag. På många andra håll runt om i världen är inte kunskap och bildning en så tydlig del som i den svenska public service-frågan. I sändningstillstånden för bolagen finns det folkbildande uppdraget tydligt beskrivet. Vi värnar public services oberoende – av såväl riksdag och regering som företag, organisationer och olika ekonomiska intressen. tänkte jag gå över till reservationerna. Jag ställer mig naturligtvis bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag här och bifall till reservation 5. Det finns ett antal reservationer och förslag i betänkandet från . Och det finns ett förslag som dessutom har bytt majoritet i utskottet. Det förslaget är punkt 1 i betänkandet med rubriken och redovisning av programföretagens verksamhet. Som vi tidigare hört handlar det om att kunna tillgodoräkna sig tjänster som utvecklas på nätet. Utifrån hur jag läser samtliga partiers åsikt i denna fråga ser jag att det råder en mycket liten åsiktsskillnad. Alla ser väl att det är ett gott och klokt förslag, men Alliansen har valt att ändå markera en skillnad genom en reservation. Och det verkar som om man bygger sitt ställningstagande på vad man skulle kunna se som en risk – där man tror att förslaget kan öppna för att ersätta marksändningar med internetsändningar. Om så skulle vara fallet skulle man riskera att stänga ute en del av befolkningen, precis som vi hörde innan i inlägget. Vi i anser att sändningen i marknätet även i fortsättningen ska utgöra grunden för den uppföljning som och TV gör av hur programföretagen uppfyller sitt uppdrag i allmänhetens tjänst. Ingen ska stängas ute – det skulle strida mot de sändningstillstånd som bolagen har och som man har föreslagit ska fortsätta. Det skulle starkt strida mot detta. Om public service-företagen ska uppmuntras att fortsättningsvis publicera sitt material via internet måste detta stimuleras på något sätt. Den enda rimliga slutsatsen är att aktiviteten på webben måste räknas då bedömer hur företagen uppfyller villkoren i sändningstillstånden. Om en sådan förändring kommer till stånd får företagen mycket tydligare incitament att utveckla sina webbtjänster. Enligt en majoritet i utskottet görs bedömningen att det inom ramen för den nuvarande regleringen bör vara möjligt att få tillgodoräkna sig verksamheten på internet. När det gäller förslag som vi har lagt fram och som vi inte fått majoritet för i utskottet vill jag nämna förhandsprövningen av nya tjänster – reservation 5. I dagens förslag finns ett uppdrag till Myndigheten för radio och tv att se över hur systemet för förhandsprövning fungerar. Bakgrunden till det är att ingen programtjänst har anmälts sedan institutet infördes. Det blev också hård kritik mot förslaget. Vi anser fortfarande att förhandsprövningen innebär en möjlig inskränkning av public services oberoende och bestämmanderätt över sin programverksamhet. Vi anser att det inte är möjligt att bedöma en tjänst på det sätt som förhandsprövningen kräver utan att det sker ett ställningstagande på förhand till själva innehållet i en tjänst. Det strider mot yttrandefrihetsgrundlagens principer om censurförbud. Reservation 9 handlar om att vi vill stärka kulturutbudet i hela landet. Vi håller med regeringen om att det är viktigt att fortsätta att fördjupa, utveckla och vidga kulturutbudet. Vi ser dock att förslaget riktas mot storstädernas kulturinstitutioner. Vi har inget emot att vi riktar oss till olika kulturinstitutioner, men även det fria kulturlivet – alla skapande människor och kulturlivets förmågor i hela landet – är av stort allmänintresse. Vi hade gärna sett att det fanns större ambitioner för hela kultursatsningar från regeringen i förslaget. När det gäller digitalradion, reservation 14, är frågan om en eventuell övergång till marksänd ljudradiodistribution komplex. Vi har ett system som innebär att radiokanaler i huvudsak distribueras genom marksänd analog radio. Detta kompletteras av webbradio, det vill säga material som distribueras genom internet. Det här har fungerat väl. Det analoga marknätet är stabilt och levererar ljudradiosändningar av god kvalitet och med mycket god täckning över hela landet. I kombination med webbens möjligheter till interaktivitet och tillgänglighet efter önskemål uppstår ett bra radioutbud för konsumenterna. I propositionen görs dock bedömningen att fördelarna med att digitalisera marknätet talar för att detta ska genomföras. Vi i lyfter fram aspekter som vi tycker är väldigt viktiga och som handlar om infrastruktur med utvecklingspotential. Det handlar om den mediala mångfalden, det handlar om god täckningsgrad i hela landet och det handlar om radionätets tillgänglighet och stabilitet. Det handlar också om energieffektivitet. Mot bakgrund av att frågan om digital marksänd radio rymmer många tekniska avväganden tycker vi att frågan inte går att ta ställning till innan alla tekniska omständigheter är ordentligt klarlagda. Därför är det bra att vi försöker utreda detta. Vi tycker att en utredning också behöver ta med sig frågan om hur det ser ut hos konsumenterna med en motiverad övergång till marksänd digitalradio. Vi tycker att det ska utredas noga hur den här processen ska ske. När planen är färdigställd tycker vi att den ska framläggas för för ny behandling. Det är detta som står i vår reservation eftersom det är otroligt många frågor runt detta. Vi hörde tidigare om sårbarhet och säkerhet och om hur viktigt det är att vi inte lägger alla ägg i samma korg. Vi har många katastrofer runt om i världen som visar hur viktigt det är kunna kommunicera. En annan reservation handlar om tillgängliggörande av arkiven. Där har vi en reservation då vi tycker att det är viktigt att man på något sätt gör det möjligt att fortsätta göra sina arkiv tillgängliga för allmänheten. Vi tycker att man behöver överväga om programföretagens utökade medeltilldelning bör förlängas. Det skulle vara bra om det var möjligt. Sedan har vi från valt att ställa oss bakom reservation 25 som handlar om uppdrag. Vi har också ställt oss bakom reservation 27, Uppdrag till Myndigheten för radio och tv, punkt 21. Avslutningsvis vill jag säga att vår värld är i ständig förändring och att mycket snurrar på i ett snabbt tempo medan annat verkar stå precis stilla . Vårt sätt att ta del av nyheter, information och upplevelser är i ständig rörelse. Om vi tidigare kunde identifiera att man hade telefonen för att ringa varandra så vet vi att telefonen inte längre finns framför allt för att ringa varandra. Det är en produkt full med teknik i form av dator, musikanläggning, kamera, en apparat som mäter longitud, latitud och altitud, en kalender och en adressbok. Vi kommunicerar med människor över hela världen. är vi människor ensamma, utan denna kontakt. har skrivit en rapport om barns och ungas medievanor och attityder till medieanvändning. Det är uppenbart att internetanvändningen ökar i samtliga åldersgrupper. Den största användningen är internet i mobilen. Den medieform som barn och unga tidigare ägnade sig åt var att se på filmer eller tv-program. är det mer populärt att ägna sig åt internet. Tv-tittandet har inte sjunkit markant , men däremot har internet ökat. 125 (FP): Det är inte riktigt samma sak med tv och radio som det var förr, , när alla hade sett och alla hade sett samma västernfilm , samma Aktuellt-sändning och samma barnprogram. Det var länge sedan, och allt fler kan dessutom inte bara se vad de vill utan också se när de vill, med den tekniska utrustning som de vill använda. Trots de samhällsförändringarna har de tre public service-bolagen en särställning i . , och Utbildningsradion har väldigt många som följer deras sändningar och dessutom – vilket också är målet – många, ja i stort sett alla, som kan följa deras sändningar. När tv och radio växte fram i fanns det från början inte förutsättningar för konkurrens, många privat bolag och så vidare, utan då utvecklades begreppet radio och tv i allmänhetens tjänst, som man kan säga är ett särdrag för europeisk massmediekultur. Det är det vi kallar public service. var public service ägt av staten och ibland, som i , ägt av en oberoende ägare, till exempel en stiftelse men med ett statligt sändningstillstånd kopplat till villkoren. Det är naturligtvis inget som säger att public service ska ha monopol, som det var tidigare i . Det avvecklades också successivt i . och var de länder i som sist avskaffade monopol för tv och radio. när monopolet är brutet blir naturligtvis frågan om tv och radio i allmänhetens tjänst har någon roll att spela eller om det är gammalmodigt med det vi kallar public service. Det tydliga svaret från min och sida är att public service verkligen behövs – för demokratin, mångfalden och kulturen. Själv är jag övertygad om att en allmänt finansierad public service med ett brett uppdrag har en viktig roll att spela. Det är som sagt viktigt för demokratin med en oberoende tv och radio som har ett brett utbud med kvalitet och kan granska makten. Yttrandefriheten och tryckfriheten är fundament i det demokratiska samhället. Fri debatt är beroende av fria medier. Det är också viktigt för både yttrandefriheten och mångfalden att det kan produceras program som inte är kommersiellt lönsamma. Produktionen av film, teater, böcker och nyheter följer ju inte riktigt samma principer som annan varuproduktion. Om bara det kommersiellt lönsamma producerades skulle i verkligheten mångfalden och yttrandefriheten hotas. Det ligger också ett värde, fast inte generellt, i att det finns några programutbud i landet som inte innehåller reklam. Monopol ska vi inte ha – monopol är i princip alltid skadligt för kvaliteten. Naturligtvis måste vi arbeta för att som vi har bra public service ska privata, kommersiella medier ha goda möjligheter att konkurrera och växa. Grundidén med radio och tv i allmänhetens tjänst är att programmen ska vara oberoende av politiskt inflytande. Därför har vi i ett system med en oberoende stiftelse och framför allt att finansieringen sker genom avgifter som ligger utanför skattesystemet. Alla ska kunna ta del av sändningarna, och både lite bredare, lätta program och lite smalare, svåra ska produceras. Inom EU, som vi tillhör, finns det inte några gemensamma, detaljstyrande direktiv om public service, och det är bra. Men det finns en gemensam grundinställning bland de europeiska länderna. I en EU-resolution slås det fast att en utgångspunkt är att allmänheten utan diskriminering och på lika villkor ska ha tillgång till ett brett utbud i public service. Det är en bra utgångspunkt, menar jag, att alla ska kunna ta del av just ett brett utbud: nyheter, samhällsinformation, kultur och idrott men också underhållning av hög kvalitet med mera. Vi måste helt enkelt värna konkurrensen och kvaliteten på en mediemarknad som ska ha plats för det lättsamma men också för det allvarliga och det granskande. beslutar vi om villkoren för public services sändningstillstånd de kommande sex åren. Det är det regeringens proposition som helhet handlar om. Regeringen föreslår en del förtydliganden, en del nya villkor och en del gamla villkor som förtydligas eller stärks. Propositionens titel, Bildning och tillgänglighet, säger mycket om public services uppdrag, tycker jag. En röd tråd i de nya villkoren är just utbildning, kunskap och kultur. Bildning ska naturligtvis vara ett nyckelbegrepp för alla bolagen: , och . Dessutom får Utbildningsradion, som vi har hört, ett tydligt förstärkt uppdrag och högre anslag. Utbildningsradion ska fortsätta göra program för förskolan, och gymnasiet och får mer resurser till det men ska också vända sig till folkhögskolor, studieförbund och högskolor. Det andra nyckelbegreppet, tillgänglighet, innebär att fler människor ska kunna ta del av sändningar i radio och tv. Det handlar om fler program på minoritetsspråk och fler sändningar som människor med funktionsnedsättning kan följa. Tv och radio får här ett tydligt uppdrag för sitt sändningstillstånd, nämligen att öka andelen sändningar med teckenspråk, syntolkning, uppläst text och minoritetsspråk. Det är i det här sammanhanget som punkt 1 – där den samlade oppositionen fick majoritet för en formulering om att man ska få räkna in vad som sänds på webben – kommer in. Det är helt olika regler för vad staten får granska på webben. Dessutom är det lite oklart vilka möjligheter att följa det här utbudet som olika människor kommer att ha. Framför allt är vi i Alliansen överens om att det är viktigt att public service har sändningar på webben. Det är positivt att en stor del av utbudet görs tillgängligt på webben. Men vi tycker ändå att det här förslaget för tidigt öppnar för att ersätta marksändningar med internetsändningar för till exempel minoritetsspråk eller funktionsnedsatta. Jag inbillar mig inte alls att public service-bolagen har den avsikten. Men det är ändå olyckligt att den här formuleringen kan öppna för det. Dessutom säger regeringen i propositionen att de regler som finns inte är helt ändamålsenliga utan vill följa det hela och återkomma med en översyn. Jag välkomnar att en långsiktig ekonomisk ram sätts upp som utgår från en årlig uppräkning till public service . I propositionen ritas det också upp en plan för övergången till digitalradio, i samarbete med branschen och Myndigheten för radio och tv. Det är bra med tanke på den snabba teknikutvecklingen, men det är bra att branschen har ett mycket stort inflytande över i vilken takt man vill gå och hur man vill genomföra detta. Propositionen förtydligar också, vilket är viktigt, att hela landet ska speglas. Det innebär bland annat det gamla kravet att av produktionen ska ske utanför men också att sändningarnas innehåll ska utgå från olika intressen och perspektiv från hela landet. I propositionen ritas det också upp en plan för övergången till digitalradio – det sade jag förut. I propositionen föreslås också att ett nytt avgiftssystem ska utredas inför nästa tillståndsperiod. Det är bra att detta förslag finns med eftersom det behövs ett nytt och enkelt avgiftssystem för framtiden. I har vi varit bekymrade över alla de diskussioner som uppstod om vilka apparater man ska betala licens för och så vidare. Hela denna debatt riskerar att minska förtroendet för public service. Vi menar från sida – vi hade den diskussionen på vårt landsmöte – att det är dags att avskaffa tv-licensen i dess nuvarande form. Vi vill diskutera möjligheten att ha en avgift som är lika för alla oavsett vad man har för apparater. Genom finansieringen av public service-medierna ska man även i fortsättningen slå vakt om bolagens oberoende. Därför är det för oss mycket viktigt i dessa diskussioner att vi diskuterar en avgift och inte en skatt. Det kommer att bli ett mycket viktigt arbete att utforma och diskutera ett bra avgiftssystem, vilket regeringen också aviserar att den tänker göra. I propositionen föreslås att bolagens redovisning ska bli mer tydlig så att det ska bli enklare att jämföra och granska bolagen. roll förtydligas, och granskningen ska även omfatta kostnadseffektivitet och resursförbrukning. Reklamförbudet förtydligas, och så kallade produktplaceringar tillåts inte. Jag menar att allt detta är utmärkt och inte alls hotar oberoendet för public service. Det är nämligen viktigt att betona att det journalistiska arbetet och programinnehållet inte på något sätt kommer att styras hårdare. Jag menar att det nya utredningsuppdraget om hur public service påverkar marknaden inte innebär ett hot mot oberoendet. Om man menar att mångfald i medievärlden har ett värde, där vi både har public service och andra medier, är det också naturligt att undersöka hur public service påverkar marknaden. Det är inte ett dolt sätt, som vissa i oppositionen har antytt, att försöka begränsa public service. Men det är viktigt att skaffa sig information om hur marknaden påverkas. Från sida är vi, som sagt, som helhet nöjda med regeringens proposition om villkoren för , och Utbildningsradion. Med anledning av det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet med undantag för punkt 1 och avslag på reservationerna 2–27. Min utgångspunkt är att public service har en nyckelroll att spela även i framtidens medievärld. 126 PER LODENIUS (C): Bildning och tillgänglighet är rubriken på den proposition vi debatterar och har att fatta beslut om. Undertiteln är radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019. värnar ett starkt public service med en mångfald av olika programtyper. Högkvalitativa samhälls- och kulturprogram har för oss en självklar plats i utbudet, men det gäller även för sportsändningar och breda underhållningsprogram. Om uppdraget för public service skulle snävas av och public service-bolagen enbart skulle tillåtas att sända smala program som andra aktörer på mediemarknaden inte gör, då skulle folkligheten falla bort. Färre skulle sannolikt ta del av utbudet, och då skulle också folkbildningsfunktionen minska kraftigt. Det är alltså inte minst viktigt ur ett demokratiperspektiv att många har möjlighet att ta del av utbudet och att många också tar del av utbudet. Den granskande journalistik som sker inom public service har en stor betydelse för att belysa hur samhället fungerar. Då är det viktigt att många hittar till public service-kanalerna. Många kommersiella medier tar ett stort ansvar för granskningen av makten och det demokratiska samtalet i stort. Den nya världen med digitala medier gör också att tillgången till information och journalistik från olika källor blir enorm. Detta är oerhört berikande. är det tyvärr på stora delar av mediemarknaden svårt att få lönsamhet i fördjupande journalistik. Det är ett problem, och villkoren för medierna i stort behöver följas noga. Mångfalden måste värnas. Det är i detta sammanhang då betydelsefullt att värna den public service-verksamhet som finns med sitt breda uppdrag. Den skapar en grund för den granskande journalistik som är av största vikt i vårt samhälle. Yttrandefrihet och tillgång till fördjupande journalistik är grundläggande för en fungerande demokrati. Idén med public service är att vara oberoende, både politiskt och kommersiellt. Det gör att public service har en speciell betydelse ur demokratisynpunkt. Det finns också en bred uppslutning i samhället kring idén om behovet av en såväl av politiken som av marknaden oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst. Det innebär i sin tur att många skiftande intressen måste tillgodoses. Programmen behöver spegla hela landet och hela samhället och dessutom ha ett brett utbud som är tillgängligt också för personer med funktionshinder. Att det nu i propositionen ställs ökade krav på tillgänglighet är därför positivt och något som har kämpat för. Jag ser fram mot att få följa hur public service-företagen kommer att fortsätta utveckla tillgängligheten, både via sina broadcastsändningar och via de tjänster man har på webben liksom en utveckling av dessa tjänster på olika sätt. Jag ser det också som en framgång att Utbildningsradion får ökade resurser för att stärka utbildningsuppdraget. Det handlar bland annat om ökade anslag för att utveckla och vidga Utbildningsradions utbildningsutbud, och programutbudet ska nu också rikta sig till folkhögskolor och studieförbund. Folkbildningen är en viktig del i bildningstradition, vilken nu stärks med det utökade uppdraget för Utbildningsradion. Utbildningsradion, liksom och , jobbar också aktivt med att finnas på fler plattformar än bara via de traditionella sändningskanalerna.