prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — Vi tar fasta på den utredning som finns om behovet av dubbelspår på delar av för gruvnäringen i norra . Vi anslår också medel till detta. I en utredning som redan finns kan man se exakta angivelser av vad det kostar, hur det tar och vilket behov som finns. Vi höjer milersättningen för arbetsresor med per mil. Tillsammans med den 50-öring som har fått igenom i regeringssamarbetet kan vi nästan nå upp till de som lovade i valrörelsen men ännu inte infriat i regeringsställning. I övrigt kvarstår naturligtvis de kraftfulla satsningar på landsbygden som vi aviserade i vår vårbudgetmotion, och vi satsar 35 miljarder mer än regeringen på svensk landsbygd. Andra satsningar som jag vill lyfta fram är till exempel höjningen av taket i a-kassan till per dag och rätten till 300 dagars a-kassa för deltidsarbetslösa. Vi satsar 2 miljarder på fler vårdplatser. är sämst i klassen där också. Antalet vårdplatser per 1 000 invånare i är 2,7 – betydligt lägre än våra grannländer och betydligt lägre än många andra länder i . Det är bara att slå upp tidningen och läsa eller att söka på Google. Vi har människor som dör på grund av brist på vårdplatser. Vi har människor som drabbas av ytterligare lidande på grund av att de inte kommer in för vård. Vi har människor som får åka hem därför att det inte finns vårdplatser. Sedan kan de aldrig komma tillbaka till sjukhuset igen därför att komplikationer tillstöter. Detta är prioriteringar som sjukvården inte ska behöva göra. Därför skjuter vi till 2 miljarder extra för fler vårdplatser. Vi finansierar våra kraftfulla satsningar dels genom en omprioritering av regeringens historiskt misslyckade skattereformer på arbetsmarknadsområdet, dels genom en omläggning av biståndspolitiken. Där nedprioriterar vi det kostsamma och historiskt ineffektiva utvecklingsbiståndet till förmån för rent katastrofbistånd och satsar 5 ½ miljard mer än regeringen på just katastrofbiståndet. Vi skär alltså ned på utvecklingsbiståndet. Vi gör det också genom en omläggning av den oerhört kostsamma, ineffektiva och felprioriterade asyl- och anhöriginvandringen till våra nivåer, där vi hamnar i mittfåran i europeisk politik. Vi frångår en politik som är extrem i europeiskt perspektiv och hamnar i mittfåran. Vi prioriterar i stället att hjälpa de mest utsatta och nödställda flyktingarna – de som finns kvar i de områden som de kommer ifrån och som aldrig kommer att ta sig därifrån. Vi gör detta bland annat genom att stärka , som fortfarande bara har fått in drygt hälften av de pengar som man behöver för den akuta situationen i och omkring . Det finns miljontals flyktingar där, som inte kommer att få möjlighet att ta sig till och alliansregeringens flyktingmottagning på anläggningar i , till exempel. Det kommer aldrig att hända. De får stå sitt kast. De hade inte pengar att betala flyktingsmugglare för att ta sig till – i alliansregeringens version. Dessutom har vi tagit fasta på det faktum att regeringen historiskt sett har misslyckats med prognoserna för den ekonomiska utvecklingen. Vi har tagit höjd för att regeringen även har gjort en betydligt sämre bedömning än till exempel genom att vi i jämförelse med regeringen har ett betydligt högre finansiellt sparande. I den fördelningspolitiska analys som har gjort av vårt budgetförslag går av satsningarna till de av befolkningen som har lägst inkomster och minst marginal. av våra satsningar går till kvinnor. De får i genomsnitt i inkomstförstärkning. Det tycker jag är en bra profil. Med våra prioriteringar och med vår budgetmotion ges bättre förutsättningar för växande företag och för kraftigt förstärkt och återupprättad välfärd och bra förutsättningar för företag och människor i hela . All politik handlar om prioriteringar, och med prioriteringar kan vi återigen se våra äldre, våra sjuka och våra barn i ögonen. 4 (V): Till att börja med vill jag vara tydlig med att det som är den grundläggande skillnaden i den ekonomiska politiken mellan och är att vi ser alla människors lika värde just som ett lika värde oavsett var man är född. Det känns nästan lite smutsigt att stå här efter ett sådant här inlägg. Jag tänker tala om att håller på att bli ett risksamhälle, där ingen av oss längre kan lita på att trygghetssystemen finns där när vi behöver dem eller på välfärden i övrigt. Vi ser allt större barngrupper i förskolan och på fritis, hemtjänstpersonal som jäktar in och jäktar ut och som aldrig räcker till och äldre som blir lämnade i all hast. Vi ser en sjukvård som blir alltmer anorektisk. Det är ett risksamhälle som gör oss alla svagare som människor men också samhällsekonomiskt. Vem som helst av oss kan bli sjuk, eller så känner vi någon som är sjuk. Vem som helst av oss kan drabbas av arbetslöshet. Vem som helst av oss kan stå där och behöva stöd och hjälp, för vi är alla människor. Vi är starka och sköra på samma gång. Ett samhälle som bygger på insikten att vi människor behöver varandra är ett starkare samhälle. Solidaritet och omtanke gör oss alla starkare medan girighet försvagar oss. Det som jag kommer att säga nu kanske är en nyhet för högerpartierna: Människans enda drivkraft är inte pengar. Vi vill vara friska, vi vill kunna göra rätt för oss, vi vill bidra till samhällsbygget och vi vill ta ansvar för varandra. Vi ogillar girighet. Med dessa utgångspunkter blir skillnaden mellan höger och vänster i politiken fundamental. Vi tror inte att människor låtsas vara sjuka, och vi straffar dem därför inte ekonomiskt. Vi sätter inte in administrativa tidsgränser för hur länge människor får vara sjuka. Vi tror inte att människor är arbetslösa för att de är slöa utan för att det råder brist på jobb och investeringar. Vi anser inte att män ska ha högre inkomster än kvinnor bara för att de är män. Vi straffbeskattar inte sjuka, arbetslösa, föräldralediga och pensionärer. Vi ser helt enkelt inte människor som närande och tärande, medan , , och tillsammans med anser att en sjuk ska betala nästan mer i skatt vid en månadsinkomst på än en som är frisk och har turen att ha ett jobb. Vi anser i stället att alla människor är lika mycket värda även i skattesystemet och ska betala lika mycket skatt vid lika inkomst. Priset är högt för högerns politik. I går det 17 arbetslösa på varje ledigt jobb, i 16 och i 11. Ändå gör högern arbetslösheten till ett individuellt problem. Att ständigt prioritera skattesänkningar före nödvändiga samhällsinvesteringar har sitt pris. Arbetslösheten ökar, sysselsättningsgraden sjunker och framför allt eskalerar långtidsarbetslösheten men också ojämlikheten. har 27 gånger mer lagts på skattesänkningar än på den kommunala välfärden. Drygt 138 miljarder har skatterna sänkts med, mest för dem som redan har det bäst, medan välfärden har fått drygt 5 miljarder . Vi vet att för att behålla dagens kvalitet i välfärden samt om överskottsmålet ska hållas krävs 80 miljarder i höjda skatter kommande år. Och dagens kvalitet i välfärden kan väl ingen sträva efter. Kvinnor nekas komma in på förlossning, hemtjänstpersonal springer in och ut och tiotusentals barn går ut skolan utan betyg. I den budget vi ska besluta om ser vi tydligt hur de ideologiska skygglapparna har styrt den ekonomiska politiken. De som har högst inkomster får mer än en fjärdedel av inkomstförstärkningarna i högerns budgetförslag medan de som har lägst inkomster får . Så styr högerns ideologiska värderingar fördelningspolitiken. En politik byggd på girighet i stället för solidaritet och omtanke har sitt pris. Medan 60 miljoner läggs till äldreomsorgen får de som redan tjänar bäst 3 miljarder i skattesänkningar, det vill säga 50 gånger mer. vill i stället storsatsa på äldreomsorgen så att vi kvinnor kan ha friheten att lönearbeta, så att alla de anställda i äldreomsorgen kan få en bra arbetsmiljö och så att de äldre kan få verklig valfrihet och välja den insats de vill ha och påverka de timmar de har till sitt förfogande. De gamla drömmer inte om att välja olika vinstdrivande aktiebolag utan om en äldreomsorg att lita på med kontinuitet och med personal som har tid och insatser de själva har inflytande över. De anställda drömmer inte om att välja mellan olika vinstdrivande bolag utan om rimliga arbetsvillkor och bra löner. Till och med arbetskläder verkar vara en ouppnåelig dröm. I stället för skattesänkningar ser vi en politik byggd på omtanke och gemenskap och en äldreomsorg där resurserna räcker till för de äldres bästa liksom personalens. Den krisande sjukvården tilldelas medan jobbskatteavdraget, det vill säga skattesänkningarna för dem som är friska och har ett jobb, är på 12 miljarder. Kvinnor nekas komma in på förlossning, sjukhussängar står i korridorerna, det är läkaruppror, personal slutar i protest, och detta är inte värt någonting, inte ens uppmärksamhet, för det är viktigare att sänka skatten. väljer i stället att förstärka resurserna till sjukvården. Vi lägger 2 miljarder mer till fler anställda och till nya vårdplatser, för vi ska inte ligga på en jumboplats. Vi vill också att sjuksköterskor ska ha samma möjligheter som läkare att specialisera sig på betald arbetstid. Föräldrarnas ekonomi ska inte avgöra om barnen får sin medicin, och därför föreslår vi gratis medicin till alla barn. För oss går allas rätt till sjukvård före skattesänkningar. Ca 75 000 personer är utförsäkrade trots att de är sjuka. 3 000 av dem kommer att utförsäkras en andra gång denna jul. Arbetslösa tvingas uppsöka i stället för att få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Det påverkar deras liv och kommunernas ekonomi. Innan högern tillträdde fick nästan åtta av tio arbetslösa ersättning från försäkringen. får inte ens fyra av tio det. På socialkontoren ringlar köerna allt längre. En arbetslöshetsförsäkring värd namnet vore bättre för såväl samhällsekonomin som individen. Om människor som drabbas av arbetslöshet kan upprätthålla sin konsumtion får också kassörskan, affärsbiträdet och frisören behålla sina jobb. Så håller vi ihop. föreslår därför att det ska bli lättare att kvalificera sig till arbetslöshetsförsäkringen. Tak och golv ska höjas. Stupstocken ska tas bort i sjukförsäkringen och taken höjas även där. Gemensamma försäkringslösningar som a-kassan och sjukförsäkringen stärker kittet och tryggheten i samhället. Risksamhället ska bytas till ett samhälle byggt på omtanke och solidaritet. Medan högern låter sjuka, arbetslösa, pensionärer och alla oss kvinnor betala för sina skattesänkningar väljer att i stället satsa på den gemensamma välfärden. Nästan hälften av våra budgetsatsningar går dit. Det ger oss alla ökad frihet, trygghet och bättre livsvillkor. Framför allt stärks kvinnors livsvillkor, och det ger nya jobb. Den andra stora delen i vår budget går till investeringar i byggande av hyresrätter, järnvägssatsningar, energiomställning, miljöteknikutveckling och forskning. lägger vi drygt 50 miljarder på grön omställning, på klimatinvesteringar som ställer om samhället i en hållbar riktning. Så investerar vi i nya jobb och utveckling. Till det kommer våra satsningar på eftergymnasial utbildning. Människor måste få en chans att utbilda sig eller omskola sig oavsett ålder. Genom gemensamma samhällsnyttiga investeringar styr vi landets utveckling och stärker den som vi ser till att människor får jobb. Vi har inte råd med massarbetslöshet, vare sig mänskligt, demokratiskt eller ekonomiskt. Var och en ska känna sig delaktig och behövd. Vi lägger flera miljarder på att bygga om samhället i en mer tillgänglig riktning, för personer med funktionsnedsättning måste också få bättre möjligheter att ta sig fram i samhället. Det ger nya jobb, det förbättrar demokratin och det förbättrar tillgängligheten. har den unika rollen som parti att företräda alla dem som vill ha bort vinstintresset i välfärden. Inget annat parti har ifrågasatt kärnfrågan i den privatiserade välfärden, själva vinstintresset och konsekvenserna av det. Skolan ska inte vara en marknad. Föräldrar ska inte tvingas kunna läsa komplicerade bokslut när de ska bestämma skola för sina barn. Multisjuka äldre ska inte komma sist i vårdkön. Styrelseledamöter i slutna rum ska inte få avgöra tillgången till vård, skola och omsorg. Vinstintresset ska inte tillåta att människor väljs bort utifrån den prislapp de har fått. Människovärdet måste vara större än så. Och kvinnors arbetsvillkor måste vara mer värda än vinsten hos ett privat aktiebolag. Fler visstider, färre heltider, lägre utbildningsnivå och färre anställda, dessutom utan meddelarfrihet, får konsekvenser i kvinnors arbetsliv. Det är helt enkelt inte rimligt att avkastningen på eget kapital i äldreomsorgen är dubbelt så hög än i privat tjänsteverksamhet i övrigt. Det ska inte vara mer lönsamt att driva äldreomsorg än att driva en bank. vill se ett samhälle byggt på omtanke och gemenskap, ett samhälle där vi tar ansvar för varandra, ett värdigt samhälle. Mot det står ett samhälle byggt på girighet där vinstintresset alltid kommer först, där människans drivkraft endast är pengar och där högavlönade män alltid sätts främst. Till er i högern vill jag bara säga: Människovärdet är större än så. Jag yrkar bifall till reservationer. 5 (SD) replik: Jag är ledsen, , men du kommer att få skita ned dig lite till. Om du tycker att det är obehagligt att stå efter mig i talarstolen kan du begära en egen liten talarstol vid sidan om, för jag kommer att fortsätta att stå i den talarstolen som ges, i kraft av mitt mandat som jag har fått av svenska folket i fria val. Jag förstår att det sticker i ögonen, men så är det i alla fall. Jag har en fråga till dig. Du gick ut ganska hårt, och det var väl ingen högoddsare att skulle vara emot vinster i välfärden. ska vi se om och hycklar. Om är mot vinster i välfärden, mot att människor erbjuds fler möjligheter att söka vård än i just offentlig regi eller mot icke vinstdrivande företag och annat för att korta till exempel vårdköer och för att få bra vård snabbt måste också – vad jag förstår – vara mot vinster i invandringsindustrin. Vi ser en situation med kraftigt ökande asylansökningar i . Vi har gått från en situation med 500–700 och är nu uppe i 2 000 . låter profitörerna som finns inom den industrin – de är rätt många – tjäna rätt bra med pengar. De tjänar till exempel mer pengar än riskkapitalisterna i vården eller skolan. Vad tycker om det? Är beredd på att, tillsammans med , stoppa vinstjakten i asylindustrin? Det vore en oerhört intressant fråga att få svar på. 6 (V) replik: För mig handlar det om vilka värderingar som uttrycks. Att någon uttrycker värderingar om att människor inte är välkomna hit, att de ska avvisas eller utvisas och att en stor del av de människor som redan lever här inte är välkomna gör väldigt ont i mig. För mig är det avgörande att alla människor har lika värde. Att kalla människors flyktbehov och rätten att söka asyl, som bygger på internationella konventioner som har skrivit under, för asylindustri tycker jag säger mer om åsikter än något annat. Vi vill inte ställa människor mot varandra. Därför tycker vi inte heller att människor ska sorteras in efter hur lönsam man är, vare sig det rör välfärden eller om man kommer hit och söker asyl. är det brist på bostäder i . Därför lägger vi pengar på investeringsstöd för att bygga hyresrätter. Därför lägger vi pengar på att man ska kunna bygga om andra fastigheter till lägenheter. Därför lägger vi 26 miljarder mer på vård, skola och omsorg så att människor ska få rätt till vård på lika villkor till exempel. Vi väljer att inte sänka skatten som gör, och det mest till dem som redan har det bäst. Vi väljer i stället att lägga de pengarna på alla människor som bor i det här landet och utifrån deras behov skapa jobb, skapa en bättre välfärd och skapa ökad jämlikhet. 7 (SD) replik: Det var intressant. Det är ändå så att om vi beaktar de internationella konventioner och avtal som har skrivit på, som eller familjeåterföreningsdirektivet, och skulle dra till exempel familjeåterföreningsdirektivet till sin spets skulle vi – som det är skrivet – komma ned på de nivåer vi sverigedemokrater pratar om när det gäller asyl- och anhöriginvandring. Svenska myndigheter är de enda i som, med regeringens goda minne, struntar i det – framför allt . Återigen var detta ett jätteintressant budskap till alla som vill ha bra utbildning för sina barn, alla sjuka som vill ha snabb och bra vård och kunna välja vårdgivare och alla äldre som vill kunna välja vårdgivare: Ni ska inte få välja, och de ni väljer ska inte få tjäna pengar. Men asylindustrin är helig. Riskkapitalisterna, om det nu finns några starka sådana i vårdindustrin, är rena duvungarna jämfört med dem som tjänar pengar i asylindustrin, inte minst . Stå inte och hyckla, ! Ta ansvar nu! Menar du att de som är sjuka, de äldre och våra barn inte är värda det fria valet på samma sätt som profitörerna i asylindustrin är värda de vinster som du, , tydligen anser att de har rätt till? Om du är mot vinster i välfärden kan du väl inte vara för de ohyggliga vinster som finns i den svenska asylindustrin? 8 (V) replik: Jag vet inte om har mött en äldre människa som har uttryckt en önskan om att få välja mellan olika vinstdrivande aktiebolag. Jag har inte gjort det, och jag kan säga att jag har mött väldigt många. Jag har inte heller mött någon anställd som har uttryckt en önskan om att välja mellan olika vinstdrivande aktiebolag som arbetsgivare. Däremot har jag mött väldigt många äldre, sjuka och även anställda som vill kunna ha inflytande över den verksamhet de befinner sig i och inflytande över de insatser de får, och anställda som vill ha rimliga och bra arbetsvillkor. För får man ha fler aktörer i vård, skola och omsorg men inte vinstdrivande bolag. Vi välkomnar kooperativ och stiftelser, de som sätter människan först och inte vinstintresset. Så ser vi på välfärden. Man ska inte sorteras ut efter prislappar. Det gör man . väljs äldre människor bort i den vinstdrivna sjukvården och äldreomsorgen. väljs unga människor bort i skolan för att de har för stora behov. Vi vill inte vara med om ett sådant samhälle. Vi vill se ett samhälle som bygger på solidaritet och omtanke, och vi vill att människor som kommer hit ska få en värdig bostad och ska få tillgång till bra utbildning om man behöver det. Man ska kunna få ett jobb. Man ska kunna mötas med respekt och inte av rasism eller diskriminering. Vi har inte råd att förlora en enda människa. Vi ska ta vara på var och en. Därför ser jag alla människors lika värde som ett grundläggande fundament i vår politik. 9 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag, en helhet för jobb och tillväxt, mot de fyra olika reservationer som vi hört föredras här . I går besökte jag i som har anor långt tillbaka, till 1829. Då fanns inte Entreprenörskolan där vi var i går. Då fanns till exempel inte Minesto som ur den gamla bilindustrins teknik har utvecklat ny energiteknik som kan utvinna energi ur tidvatten. Det fanns ett antal mycket intressanta projekt, bland annat för ny energi, som utvecklas av klassisk svensk ingenjörskonst men som gör nya saker som inte fanns 1829 och som inte ens fanns 2006. Svensk teknik, svensk industri och svenska kunskaper behöver ständigt förändras för att vår konkurrenskraft ska fortsätta vara stark i ett allt hårdare omvandlingstryck. Tack vare en ansvarsfull ekonomisk politik har vi kunnat investera i just det här, i utbildning, i stärkt konkurrenskraft, i ny teknik, i infrastruktur och i forskning. Vi har kunnat rusta för framtiden i en djup och utdragen internationell lågkonjunktur. Vi har gjort det bättre än många andra jämförbara länder. debatterar vi Alliansens åttonde gemensamma budget. Det finns mycket kvar att göra, men det har hänt mycket sedan vi presenterade den allra första här i kammare. Sysselsättningen har ökat med över 200 000 personer som utanförskapet har minskat. Resurserna till vård, skola och omsorg har ökat med i reala mått mätt. Tillgängligheten i vården har förbättrats. Vårdköerna har minskat. är det färre än hälften så många som måste vänta på att få vård. Vi har ökat resurserna per elev i förskolan, i och i gymnasieskolan. Det är fler som läser på högskola . Vi ökar antalet behöriga lärare i skolan, och av sjunkande resultat i skolan börjar vi äntligen se vissa tecken på att fallet bromsas in och att vi tar steg för steg mot att återupprätta kunskapslinjen i skolan. Detta är bara några jämförelser mellan hur det är nu och hur det var 2006, och det finns mycket kvar att göra. har många utmaningar kvar att lösa, men när man har hört de fyra oppositionspartiernas anföranden undrar man nästan om vi verkar i samma land. Visst finns det utmaningar för svensk industri och för svensk ekonomi. Att svartmåla och överdriva hur läget ser ut i gör oss dock inte bättre lämpade att möta utmaningarna. När vi diskuterar utmaningar i en internationell kontext måste vi jämföra oss med just jämförbara länder. Låt oss göra det, och låt oss titta på till exempel , som ofta lyfts fram som ett land som har klarat krisen väl. Om hade haft en offentlig skuld som den i hade vi behövt betala minst det dubbla i räntor på statsskuld. Det motsvarar , vilket i sin tur motsvarar ungefär hela studiestödet eller garantipensionen – för att jämföra med några viktiga välfärdsdelar. Det land som kanske mest förknippas med ordning och reda har alltså sämre offentliga finanser än . Om vi tittar på arbetsmarknaden och hushållen ser vi att tyska reallöner inte har ökat alls medan de i har ökat , trots en orolig omvärld. Vi kan titta på några andra länder också. Vi kan titta på ett annat litet öppet land, till exempel . Det landet har inte nått upp till ens en tredjedel av den svenska tillväxten –2012. Varken , , , , eller har lyckats växa mer än vad har gjort 2007. Ordning, reda och ansvar för ekonomin spelar roll. har tack vare den ansvarsfulla ekonomiska politiken lyckats klara krisen väl . Det är avgörande för svensk ekonomi att vi fortsätter att stå starka när vi har överhängande nedåtrisker kvar. Vi ser vissa ljusglimtar, till exempel den senaste arbeskraftsundersökningen från SCB som visar hur närmare 90 000 fler svenskar har ett jobb jämfört med . Det råder fortfarande turbulens i , orosmoln över flera europeiska länder, till exempel , och . Euroområdet har fortfarande svårt att få fart. Vi är inte ur de senaste årens utdragna lågkonjunktur. Det betonar vi även i utskottets betänkande. Varje höst går det några månader mellan att budgetpropositionen presenteras och att betänkandet skrivs. Den kompletterade informationen som finns med i betänkandet visar, liksom gjorde , att orosmolnen hänger kvar. Därför har vi inte råd att vänta på att världsekonomin ska öka antalet jobb i alldeles av sig själv. Därför fortsätter vi att stötta inhemsk efterfrågan genom att fortsätta att investera i svensk konkurrenskraft. Det handlar om att fortsätta att använda jobbskatteavdraget, som vi utvärderade i finansutskottets regi – minns ni det? Olika utomstående bedömare betraktade frågan och fann 100 000 jobb i sysselsättningseffekt. När vi dessutom höjer brytpunkten för statlig inkomstskatt, vilket omfattar drygt en miljon löntagare, till exempel karriärtjänsterna för lärare och avdelningschefer i vården, fortsätter vi att göra det mer lönsamt att arbeta. Det leder till fler arbetade timmar, och sådant har positiv effekt på tillväxten. Det behöver vi. I ett läge där vi har svag internationell konjunktur behöver vi stötta inhemsk efterfrågan. Det syns även i till exempel från i går och höstprognos. De visar att inhemsk efterfrågan har en viktig del i tillväxten . Därför satsar vi på att stärka hushållens ekonomi, förbättra drivkrafterna för arbete och därmed stötta möjligheterna till tillväxt. är rikt, rättvist och sammanhållet – och ska så förbli. Därför riktar vi också in reformer på att hjälpa dem som har lägst marginaler och svårast att få vardagsekonomin att gå ihop. Låt oss se på till exempel en ensamstående förälder, en mamma, som jobbar inom vård och omsorg och som tjänar .