prot · H1094 · 2013-09-19 00:00:00 — Kvinnor och män ska ha lika rätt, men de vill ha det på lika villkor. Särbehandling ska inte förekomma inom försvaret. Därför bör försvaret ges ett undantag i diskrimineringslagen. blev det möjligt för kvinnor att tjänstgöra som officerare. Det dröjde dock innan samtliga yrkesgrenar och tjänster blev tillgängliga för kvinnor. Ända fram till nu har andelen kvinnor i försvaret fortsatt att vara avsevärt lägre än andelen män. Militärt ledarskap har alltid varit något speciellt. Den som har ansvaret att leda andra på uppdrag som kan innebära risk för liv och lem innehar ett för dagens arbetsliv högst ovanligt arbete. Övning i militära sammanhang innebär bland annat träning i att systematiskt och kraftfullt hota eller använda våld, vilket ställer utomordentligt höga krav på den som leder verksamheten. Att vara yrkesofficer i operativ tjänst går inte att jämföra med ett vanligt kontorsarbete. Det är bokstavligt talat livsviktigt att de som anställs som yrkesofficerare är de bästa som över huvud taget går att frambringa bland de sökande. Så är dock inte fallet . Enligt försvarets jämställdhetsplan har vi nu fått en situation där vi i realiteten har sänkt kraven för att få fler kvinnor antagna till tjänsterna som såväl yrkesofficer som soldat. Detta är helt oacceptabelt. En jämställdhetspolitik för krigsmakten bör vara inriktad på att låta alla som vill söka anställning göra det och anta dem om de uppnår kraven – inte på att sänka kraven för att uppnå en godtyckligt vald könsfördelning. Det senare alternativet innebär att vi ökar risken för att svenska liv förloras i strid på grund av bristfälligt officers- och soldatmaterial. Vi anser därför att den nuvarande särbehandlingen inom försvaret bör avskaffas och att kraven för anställning bör utformas på ett sådant vis att de möjliggör att de bäst lämpade sökande får förmånen att anställas i den svenska krigsmakten. För att åstadkomma detta är det vår mening att försvaret måste få ett tydligt undantag från de bestämmelser som anges i diskrimineringslagen. 16 (V): Arbetet med jämställdhet inom försvaret går ibland i motvind. Det finns strukturer och det finns rutiner och normer som är svåra att bryta, speciellt i en så manligt dominerad värld som Försvarsmakten har varit. Därför innebär det här arbetet att verkligen påverka och skynda på processen med att göra jämställdheten bättre och perspektivet på jämställdheten bättre när det gäller Försvarsmakten och försvaret totalt sett. Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 3 och 4. Jag har lyssnat lite grann på det som sagts, och särskilt gav en bra redogörelse för hur problematiskt det kan vara framför allt när det gäller det internationella arbetet, resolutionerna och 1820, och vad som händer när man inte har den kunskapen. Jag tycker att det var en bra beskrivning. Den är hemsk, men den är bra eftersom den visar hur verkligheten ser ut när man inte har den kunskapen, om man inte tillåter att sådana saker förhindras utan de får fortgå. Vi menar att den kunskapen till viss del finns, men den behöver utökas även inom den svenska Försvarsmakten. All personal, inte bara de som tjänstgör utomlands, ska ha den kunskapen för att eventuellt kunna delta, oavsett om det gäller internationella insatser eller att utbilda andra. Det måste finnas kunskap för att kunna gå vidare. Man måste i grunden verkligen ha kunskap om FN-resolutionerna och gå igenom dem. Det handlar om att man måste ställa höga krav på etiskt handlande. Det finns inget annat alternativ. Om man har kunskap om det som händer, bland annat det som redogjorde för beträffande människohandel, prostitution och andra sådana saker, då kan svensk personal i internationella insatser vara en förebild och sprida kunskap till andra. Ett syfte är ju att också sprida kunskapen. Regeringen har lagt fram en handlingsplan, men vi menar att den skulle kunna utvecklas. Jag tror att man även ska ha en tidtabell för hur det hela ska genomföras på ett sådant sätt att det blir ännu bättre. När det gäller Försvarsmaktens eget arbete med en jämställd organisation är det, som alla vet, en pågående process. De siffror som presenteras är inte speciellt imponerande. De kan bli mycket bättre. Vi menar att man skulle kunna speeda upp arbetet genom en kontinuerligt genomförd intensifierad utbildning om vad det innebär att ha både ett genusperspektiv och ett jämställdhetsperspektiv vid rekrytering av personal. Vi har haft en del synpunkter på den organisation vi har inom försvaret vad gäller personalförsörjningsperspektivet. Vi menar att man kanske måste jobba ännu mer med det eftersom vi har ett yrkesförsvar i stället för ett värnpliktsförsvar. Det finns ingen rekryteringsbas. Om vi hade haft ett värnpliktsförsvar med både kvinnor och män som mönstrats hade vi haft ett bättre läge att rekrytera såväl kvinnor som män till försvaret – och det till alla positioner. Man kanske ska titta på hur vi får fram en rekryteringsbas som gör det lättare att få ett jämställt försvar. Hur man förhåller sig till dessa frågor handlar även här till stor del om utbildning. Vi menar att man nog ska se det från perspektivet att om det är en väl genomförd utbildning kommer den att locka kvinnor och göra det lättare för kvinnor att komma in i Försvarsmakten, alltså om de vet att jämställdhet är något som betonas i utbildningsverksamheten. Dessa saker tror vi skulle kunna underlätta rekryteringen. I varje utbildning som genomförs av Försvarsmakten borde det alltså finnas ett perspektiv som handlar om just genusfrågor och jämställdhet. Det tror vi vore rätt väg att gå. Jag tror att vi i våra reservationer, som vi lagt tillsammans med S och MP, gjort klart vad vi vill genomföra, och jag hoppas att det blir ett bättre arbete också framöver. 17 (M): Det känns bra att så här tidigt in på det nya mötas i en debatt. gäller det ett motionsbetänkande om jämställdhet och genusfrågor inom Försvarsmakten. Alliansregeringen beskrev redan i inriktningspropositionen 2008/09:140 de krav man ställt på Försvarsmaktens långsiktiga verksamhet och förutsatte ett kontinuerligt inflöde av kvinnor och män som vill verka som soldater, yrkes- eller reservofficerare, hemvärnsmän eller civilanställda. En fortsättning på denna kravspecifikation till Försvarsmakten kom i propositionen Soldatanställningar i Försvarsmakten /13:115 där alliansregeringen gjorde bedömningen att en jämnare könsfördelning skulle uppnås bland anställda inom Försvarsmakten om man införde rekrytering på frivillig grund för all personal i myndigheten, detta kopplat till den då föreslagna lagstiftningen där det blev möjligt för både kvinnor och män att söka sig till Försvarsmakten. Hur har det då gått med rekryteringen av kvinnor? När det gäller den grundläggande militära utbildningen, GMU, ökar andelen kvinnor. Enligt den senaste statistiken var andelen . Här sker ökningen lite snabbare än vad gäller andelen kvinnliga officerare. talare har redan tagit upp procentsifforna för de olika andelarna. De flesta kvinnor som tjänstgör som officerare har sin grund i det tidigare värnpliktssystemet. Det var det mest ojämställda rekryteringsunderlaget då det enbart riktade sig till män. De kvinnor som valde värnplikten fick kämpa för att få göra lumpen. Låt oss titta på siffrorna i ett lite längre perspektiv. var andelen kvinnliga yrkesofficerare . hade gruppen ökat till . Den ökningen är alltså oerhört långsam. När det gäller hemvärnet har rekryteringen av kvinnor däremot gått betydligt bättre, och nivån där är . Vem kan få fler kvinnor att vilja tjänstgöra i Försvarsmakten? finns nog tron bland riksdagsledamöter att de ska kunna påverka. Men självklart är den bästa rekryteringen den som utförs av de kvinnor som är inne i en GMU och av dem som redan är anställda. I fattar vi beslut om budget med mera till försvaret. I de tidigare nämnda propositionerna har regeringen påpekat betydelsen av en jämnare könsfördelning. är det upp till Försvarsmakten att visa vad de gör för att också tjejer ska finna det intressant att söka. Jag vill passa på att göra en jämförelse med det motsatta förhållandet. Det gäller sjukvården och andelen män som valt att arbeta som sjuksköterskor. Det passar mig bra då jag talar av egen erfarenhet. Andelen manliga sjuksköterskor har legat på 8–under . var av sjuksköterskorna män. Män lockas inte till sjukvården på grund av politiska beslut, utan här spelar yrkesrollen, karriärvägarna samt lönen roll. Lika svårt som det kan vara för killar att komma in på en kvinnodominerad arbetsplats är det för kvinnor att komma in på en manligt dominerad arbetsplats. Här spelar bland annat arbetsledningen en oerhört viktig roll. Arbetet med att få fler kvinnor att vilja börja arbeta inom Försvarsmakten fortskrider, och jag är övertygad om att andelen kommer att öka snabbare med de beslut och det arbete som görs av myndigheten. En del av betänkandet handlar om genusperspektiv på internationella insatser. redogjorde på ett föredömligt sätt för detta. Jag ska upprepa en del av det som sades eftersom det är viktigt. Som nämnde hade en del av utskottet förmånen att få möta och samtala med vid i . Hon arbetar som undergeneralsekreterare med frågor som gäller sexuellt våld i konfliktområden. Hennes beskrivning av det våld som utövas mot kvinnor och barn berörde oss djupt. Från lyfte vi upp FN-resolutionerna och 1820 och betydelsen av dessa i de beslut vi fattar. Alla som åker på internationellt uppdrag ska ha kunskap och utbildning inte bara gällande resolutionerna och 1820 utan även andra betydelsefulla resolutioner kopplade till uppdraget. Jag vill passa på att nämna att när jag åkte till talades det ingenting om kvinnors och barns situation i det område där vi skulle verka. Det var bara fråga om geografi och religionskunskap. har det trots allt tagits stora steg, vilket jag är tacksam över, men det finns mycket kvar att göra. När vi samtalade med diskuterade vi också det nordiska centret för genusfrågor i militära operationer som finns och som ligger inom ramen för det nordiska samarbetet Nordefco. Detta kunskapscenter spelar en stor roll i att implementera och utvärdera arbetet med genusperspektiv i internationella insatser. Alliansregeringen tar dess frågor på stort allvar och förlängde handlingsplanen för resolution . Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde , och (alla M). 18 (C): Delar av försvarsutskottet träffade hos FN i efterträdare , tidigare hälsovårdsminister i . redogjorde väl för vårt möte med henne och det starka intryck hon gav. Hon imponerade med en stark och ett brinnande engagemang för kvinnors utsatthet för sexuellt våld i olika konflikter, vilket hon ska samordna bekämpandet av i FN. FN:s arbete på detta oerhört viktiga område måste fortsätta och bli allt skarpare. Den råa och hemska verkligheten är så förfärlig att den är svår att ta till sig, begripa och hantera. stöder detta arbete av all kraft och är här som på andra FN-områden en starkt drivande kraft, vilket är mycket bra. betänkande Jämställdhet och genusfrågor tar upp dessa viktiga frågor och redovisar hur Försvarsmakten, regeringen och arbetar med dem. Av betänkandet framgår det glädjande nog mycket tydligt att frågorna är högt uppe på bordet i både regeringens och myndigheternas arbete – här i givetvis också. Detta belyses väl i betänkandet. Från sida ser vi detta som oerhört viktiga frågor. Det som motionerna från Socialdemokraterna, lyfter fram att myndigheter och regering bör göra görs redan i allt väsentligt på ett bra sätt, tycker jag. Regeringen är till exempel mycket tydlig med att Försvarsmakten ska vidta åtgärder så att fler kvinnor rekryteras och stannar i yrket. Utskottet framhåller att det delar motionärernas syn att andelen kvinnor i försvaret måste öka och hänvisar till att nuvarande rekrytering på frivillig grund i hög grad bidragit till detta. Det är fortfarande för låga nivåer, men det är ändå en rejäl ökning. Vad gäller önskemålen om bättre jämställdhet och genusperspektiv inom försvaret redovisar utskottet att regeringen har givit Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, i uppgift att ta fram en plan för detta. Denna skulle redovisas , det vill säga tidigare . Jag hoppas att det också skett. Det handlar om hur lärdomarna från utvecklingsarbetet kan tas till vara. ser det också som självklart att Försvarsmaktens jämställdhetsarbete ska ges tillräckliga resurser samt att myndighetens chefer ska vara goda förebilder i förändringsarbetet. Genusperspektivet är också starkt i Försvarsmaktens internationella insatser. Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att man ska verka i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet, särskilt vid utbildning samt vid planering, genomförande och utvärdering av insatserna. Det finns fyra reservationer i betänkandet, trots att vi är så överens, som jag ser det. De slår delvis in öppna dörrar, tycker jag. Men okej – en opposition ska ju opponera sig. Jag vill inte uttala mig om hur hade agerat om vi varit i minoritet. Reservation 3 från Socialdemokraterna och Vänstern känns lite onödig med sina krav på att regeringen ska verka för en mer jämställd och jämlik miljö inom Försvarsmakten och hemvärnet och med uppfattningen att jämställdhetsarbetet inom försvaret och en integrering av genusfrågorna i utbildningar är av stor vikt. Jag, Alliansen, försvaret och regeringen instämmer helt i detta, och arbetet pågår för fullt. Reservation 1 från och har däremot förslag som går längre än regeringens. Man vill att regeringen ska fastställa en handlingsplan för att det ska bli kvinnor i hemvärnet. Jag är som sagt helt med på att andelen kvinnor i försvaret och hemvärnet bör öka betydligt mer än vad som redan skett sedan frivilligrekryteringen infördes. Men detta arbete pågår för fullt och skulle knappast gagnas av att mycket höga målbilder tas in i handlingsplanerna. I detta anförande instämde (M). 19 (S) replik: Jag tänkte först inte begära replik, men när säger att det regeringen gör just nu är väldigt bra kan jag bara inte låta bli att ställa lite frågor. Om vi nu vet att allt detta otäcka händer i världen och våra soldater finns där och vi vill att de ska veta om vad som händer, då måste det också kunna uppsättas mätbara mål för att vi ska kunna se att de verkligen har förstått sitt uppdrag och kan verka i förhållande till det. Vi hörde i tidigare inlägg att det inte skulle vara någon särbehandling därför att man inte skulle mäta handikapp på slagfältet. Jag förstod inte riktigt vad det handlade om. Men om det nu är så att vi vet att vi behöver kvinnor som möter kvinnor, därför att kulturer i andra länder inte tillåter kvinnor att prata med män, skulle vi inte då kunna sätta upp mätbara mål för hur många kvinnor vi ska ha i det svenska försvaret och en tidtabell för när vi ska nå dit? Det går inte bara att säga att det ska göras och sedan höra av sig och säga: utvärderar vi – hur har det gått? Det måste också finnas en väldigt strategisk plan för att man ska kunna nå någonvart i de här otroligt svåra frågorna. säger att arbetet pågår för fullt. Nej, jag tycker nog inte att det pågår för fullt. Det finns så många fler sätt att hantera den här otroligt viktiga frågan. Skulle inte kunna hjälpa till att se till att regeringen sätter upp mätbara mål och en tidtabell för när dessa genusmål ska uppnås i det svenska försvaret? 20 (C) replik: Arbetet pågår i , regeringen och försvaret. Jag känner att vi har en bred samstämmighet och gör vad vi kan på de olika nivåerna för att främja jämställdhet i försvaret och öka andelen kvinnor. Där är vi helt eniga. Min uppfattning är att det finns en stor medvetenhet. Det svenska försvaret har fokus på detta, vill väl och jobbar med internationella insatser. Vi driver på från riksdag och regering. Det är i rörelse. Vi är brett överens, och det händer saker. Men givetvis är inget så bra att det inte kan bli bättre. ställde en konkret fråga om mätbara mål. Det är ett bra sätt. Jag har inget emot mätbara mål. Jag vet inte om Socialdemokraterna föreslår sådana i sin reservation. Men kan det sättas upp relevanta mätbara mål som driver på det här har jag en stor öppenhet för detta. Det gäller även tidtabeller och så vidare. Vad gäller offensiva förslag kände jag att det mätbara målet var så pass högt att det nästan blev irrelevant. Det tycker jag att man kan vänta med. Men att sätta upp mätbara mål i denna viktiga fråga för att föra det hela framåt och kunna stämma av och utvärdera är jag givetvis öppen för. 21 (S) replik: Jag ser verkligen fram emot att få se när tillsammans med mig kommer att driva frågan att vi ska ha tidtabeller och mätbara mål. Jag tror också att regeringen vill väl och gör så gott den kan. Men man måste ha stor erfarenhet av det här området för att kunna se med de genusglasögon man behöver ha på sig för att kunna nå ända fram. Vi måste ha kvinnor på plats som kan ta kontakt med andra kvinnor. Helt plötsligt ser vi då hela verkligheten, inte som . Kvinnorna kan bidra med sina erfarenheter, och då kan vi också få en mycket bredare bild av vilken samhällsuppbyggnad vi behöver. Vi måste verkligen hjälpas åt. Men när jag ser kampanjen från Försvarsmakten, där det smäller, blixtrar och låter, tycker jag inte att den riktigt vänder sig till den kategori som jag skulle vilja ha in i försvaret. Vi måste självklart ha många med muskler, men musklerna måste sitta i huvudet också. Vi måste ha så många olika förmågor som vi bara kan för att kunna anpassa oss efter verkligheten därute. Det är därför som vi måste ha mätbara mål och tidtabeller. Det är bara då som vi kan med kraft nå dit. Jag tycker inte att det räcker med att göra så gott man kan utan att vi ska driva de här frågorna. Jag ser verkligen fram emot att göra det tillsammans med . 22 (C) replik: Jag instämmer i mycket av det säger. Jag tar särskilt till mig hennes uttalande om att regeringen gör så gott den kan. Det kan tolkas lite olika. Jag väljer att tolka det positivt. Vi får hjälpas åt framöver, och jag, att i regeringen och försvara det här viktiga området. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §.) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 23 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av socialminister , statsrådet , kultur- och idrottsminister , statsrådet och statsrådet . En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Socialminister besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 24 (S): I går presenterade regeringen sin budget, där man bland annat lånar pengar för att genomföra ytterligare ett femte jobbskatteavdrag. Effekten av jobbskatteavdragen på jobbpolitiken är mycket ifrågasatt. Den forskare som har undersökt effekten av de första och andra jobbskatteavdragen har visat att man inte säkert kan se någon som helst positiv effekt av jobbskatteavdragen. En effekt som man säkert vet av både första, andra, tredje, fjärde och förmodligen också femte jobbskatteavdraget är att det ökar klyftan mellan den som har löneinkomst och den som är pensionär. Mina frågor till socialministern är följande. Hur kan ni föreslå att du och jag ska få sänkt skatt med som pensionärer bara får en hundralapp? På vilket sätt gör detta bättre? 25 Socialminister (KD): Först och främst är det viktigt att komma ihåg att sett över mandatperioden har vi sänkt skatten mer för pensionärerna än för löntagarna. Jag upprepar att vi har sänkt skatten mer för pensionärerna än för löntagarna. Vidare har jobbskatteavdraget tillkommit av flera olika skäl. Ett skäl är förstås att det ökar den ekonomiska friheten för familjer och enskilda personer i vårt land, men det leder också till fler arbetstillfällen. Regeringen räknar med att den nu föreslagna sänkningen kommer att innebära att 13 000 personer ytterligare kommer i arbete. Socialdemokraterna sväljer, vad jag förstår, huvuddelen av det förslaget och tycker att det är bra. Framför allt säger man att när klubban väl har fallit i kommer man inte att ändra på beslutet. Hur kan det komma sig att något som är så förfärligt kommer att vara okej när har fattat sitt beslut? 26 (S): Socialministern försöker förvilla lite genom att dela upp sin regeringsperiod i två mandatperioder. som du har varit socialminister har ni infört en skatteklyfta mellan pensionärer och löntagare som inte fanns tidigare. Den skatteklyftan uppgår till på samma inkomst. Min fråga kvarstår: På vilket sätt gör det bättre att vi ökar klyftorna? Det som också sker är att det blir stora brister i välfärden, stora behov i skolan och stora behov i äldreomsorgen, som vi kan läsa om nästan i tidningarna. Det är verksamheter som kommunerna ansvarar för. Kommun efter kommun tvingas att genomföra skattehöjningar för att klara välfärden som staten genomför stora skattesänkningar som ökar klyftorna. På vilket sätt gör det starkare, ? 27 Socialminister (KD): Det som verkligen skapar klyftor i samhället är skillnaden mellan dem som har jobb och dem som inte har jobb. Regeringens viktigaste uppgift är att säkerställa att så många människor som möjligt kan gå från arbetslöshet till arbete. Vi har levt igenom en lång lågkonjunktur. Sysselsättningen i har ökat med över 200 000 personer sedan vi tillträdde. Vi har aviserat en sänkning med för de 1,7 miljoner pensionärerna, och vi har aviserat en skattesänkning för löntagarna genom ett jobbskatteavdrag på . Sänkningen har varit större för pensionärerna. Om eländesbeskrivningen som nu tog upp skulle gälla borde väl Socialdemokraterna vilja riva upp beslutet om man fick möjlighet. Men man accepterar beslutet. Det är beskrivande nog, herr talman. 28 (M): Min fråga riktar sig till infrastrukturminister . De gångna åren har vi konstaterat att en fråga som har rönt mycket uppmärksamhet i trafiksammanhang är den om Gotlandsupphandlingen. Staten upphandlar trafiken till och från , och att staten har ett viktigt ansvar i detta är givet. Avgörande för välmående, trafikförsörjning, arbetsmarknad och tillväxt är naturligtvis att transporterna till och från ön fungerar. genomför just nu en ny upphandling. Hur ser regeringen på den pågående upphandlingen, och kan man även i fortsättningen garantera en säkrad tillväxt för invånare? 29 Statsrådet (M): Det här är en fråga som har återkommit från tid till annan, kanske inte minst när det fanns en stor oro hos gotlänningarna själva. Staten har känt att det är viktigt att hela landet håller ihop. Därför har man på olika sätt varit engagerad. finns en upphandlad färjetrafik, och staten skjuter till . pågår en ny upphandling, och därför råder just nu egentligen en tyst period. Regeringen har sagt att om vi inte får ett tillräckligt bra avtal som kan träda i kraft förbereder vi oss för ett statligt tonnage som kan sättas i drift av någon annan. 30 (M): Tack, infrastrukturministern! Historiskt sett har konkurrensen varit begränsad när det gäller upphandlingen av trafiken till och från . Många intresserade och nyfikna frågor har ställts med anledning av diskussionen om ett statligt tonnage. Något som kanske inte har varit helt väntat från alla håll. Hur ser infrastrukturministern på troligheten i det scenariot? Vad kan det få för effekt ekonomiskt för staten? Kan ministern se en förändring i stabiliteten och ekonomin för invånare om statligt tonnage blir alternativet framöver? 31 Statsrådet (M): I grund och botten hoppas vi nog alla att vi ska få in tillräckligt många bra anbud där också konkurrensen i sig resulterar i ett bra serviceutbud, ett bra utbud av avgångar och turer och en översyn av prisbilden. Den förutsättningen är större om fler ser att det finns en möjlighet att lägga anbud.