prot · H10913 · 2013-10-16 00:00:00 — Men vi har inte sett mycket verkstad, om man säger så. Jag vill helt enkelt fråga : Vad gör som en del av regeringen i den frågan? Hur går ni vidare när det gäller Norrbotniabanan? 299 (C) replik: Jag ska vara ärlig mot dig, , och säga att när jag kom in i trodde jag nog att det skulle gå fortare att få till stånd Norrbotniabanan, men jag har förstått, oavsett regeringskonstellation, att sådana stora satsningar – i det här fallet 25 miljarder – tar tid. vill ha Norrbotniabanan, och den som följde stämma kunde se att stämman fattade beslut om att Norrbotniabanan ska byggas i dess helhet. Jag tycker att det är skönt att ha ett sådant stämmobeslut i ryggen. Sedan måste man få med fler partier på vagnen, eller på tåget i det här fallet. 300 (S) replik: Det är här det blir intressant. som parti har sagt att man står bakom ett byggande av Norrbotniabanan. Men är en del av alliansregeringen, och vi har inte sett agera i frågan här i . Det blir ett rätt magert beslut om man inte arbetar för det i regeringssammanhang, och det har vi inte sett någonting av. får gärna utveckla hur man jobbar med frågan. 301 (C) replik: Även om inte allt syns i medierna innebär det inte att ligger platt när det gäller regeringsförhandlingar. Vi kommer att fortsätta att kämpa för Norrbotniabanan. Det har mitt ord på. Det som oroar mig lite grann är inte vad och hennes partikamrater från och vill utan vad Socialdemokraterna nationellt vill. Den satsning på Norrbotniabanan som vi nu kan se gäller från till . Med den takten skulle det ta att få färdig Norrbotniabanan. Det är upp till Socialdemokraterna att bevisa att man vill ha hela banan. 302 (S): För oss socialdemokrater är självklart en av de viktigaste politiska frågor vi har att arbeta med att jobben ska bli fler. Men det ska vara riktiga jobb, som bygger på kollektivavtal och arbetsgivare som betalar sociala avgifter och skatter. Inom ett antal branscher har vi dock kunnat åse hur utvecklingen gått starkt utför . Det gäller byggbranschen och inte minst transportbranschen. Jag ska just nu koncentrera mig på transportbranschen, eftersom vi från Socialdemokraternas sida har väckt en motion med 22 olika krav om hur vi skulle kunna skapa socialt hållbara transporter och främja seriösa åkeriföretag. Vår utgångspunkt är att lastbilstransporter är nödvändiga för att samhället ska fungera. Men det måste ske genom att vi får stopp på de oseriösa företag som utnyttjar arbetskraft genom falskt egenföretagande och lönedumpning och hotar en seriös bransch där det finns riktiga jobb och avtalsenliga löner. Detta skapar också en snedvridning av konkurrensen för seriösa företag som följer kollektivavtal och betalar skatter och sociala avgifter. Det minskar också samhällets möjligheter att förbättra trafiksäkerheten och våra ansträngningar för att transportnäringen ska minska sin klimatpåverkan. Det går fort utför , som den moderatstyrda regeringen i gör väldigt lite för att stödja de seriösa företagen. Passiviteten visar sig tydligt i årets budget, och regeringens propositionslista innehåller ingenting som kan stärka de seriösa åkeriföretagen. Det är därför vi har väckt den här motionen. Den innehåller ett antal punkter som jag kort ska gå igenom. En av de viktigaste frågorna just nu är att vi har väldigt mycket illegal inrikestrafik i , framför allt i södra och västra . slås ut av denna illegala inrikestrafik. Det handlar om så kallad cabotagetrafik. Cabotagereglerna innebär att man får utföra tre inrikestransporter under maximalt . Det är det som ska gälla, men det gäller inte. Man utnyttjar möjligheterna att ha inrikestrafik eller inrikestransport i stor omfattning i . Det här slår ut de svenska åkeriföretagen. Det är regeringens skyldighet att se till att dessa regler fungerar. Eftersom regeringen inte har gjort det menar vi att man bör tillskriva EU och begära en tillfällig timeout för cabotagetransporterna i tills regeringen har tagit kontroll över situationen. Dagens situation kan helt enkelt inte få fortsätta. När vi för samtal med företagen inom transportnäringen om situationen uttrycker de en oerhörd oro över utvecklingen framöver. Det finns många transportjobb i . Vi har många industrier och företag som behöver transporter, men vi vill att det ska ske på sjysta villkor. Företag fuskar genom att anlita personal utan kollektivavtal och tillämpa andra liknande anställningsvillkor. Man dumpar löner och sociala villkor och skapar en form av slavliknande kontrakt för väldigt många människor. Därför vill vi att man inom åkeribranschen ska ställa krav på att det ska vara fasta anställningar. Vi ser det som den enda möjligheten att komma till rätta med oseriösa bemanningsföretag och falska egenföretagare som inte har egna lastbilar. Vi vill också rikta en väldigt tydlig uppmaning till alla som beställer transporter – privata företag, kommuner, staten, Postnord och liknande – att de vid sin upphandling av transporter ska ta reda på vad det är för transportföretag de använder sig av, vilka avtalsenliga villkor som gäller och om man betalar skatter och sociala avgifter. Vi menar att även speditörerna självklart ska omfattas och att Transportstyrelsen, som är en statlig myndighet, på sin hemsida ska kunna beskriva vad en lastbilstransport kostar per mil som en utgångspunkt för beställning. Detta är någonting som regeringen över huvud taget inte har brytt sig om, vilket är oerhört allvarligt med tanke på den utveckling vi haft och har. Ytterligare ett område där vi menar att staten och regeringen har ett stort ansvar handlar om att se till att polisen har muskler, så att den kan stoppa och beslagta trafikfarliga fordon eller hålla dem i kvarstad. Det ska gälla när man inte betalar böter. Polisen ska kunna ta registreringsskyltar eller klampa fordon, det vill säga hålla fast dem, om man inte betalar sina bötesbelopp. Man ska heller inte kunna köra vidare om fordonet inte är trafiksäkert. Det finns en lång rad punkter som vi tycker är oerhört väsentliga för att vi ska kunna få en seriös verksamhet i transportnäringen. På det här området behövs en ny politik som tar itu med både lönedumpning och illojal konkurrens och satsar på sjysta villkor i hela transportbranschen. Det är så man utvecklar den svenska välfärdsmodellen. 303 (M) replik: beskriver problem i transportsektorn. Jag skulle vilja vidga diskussionen och ta upp en fråga kopplad till transportsektorn i stort. Denna sektor är väldigt viktig för svenska företag. Vi är ett handelsberoende land. Svensk ekonomi är i mycket stor utsträckning kopplad till handel med andra länder. Vi är båda göteborgare och känner till vikten av hamn, inte som ett lokalt intresse utan som ett nationellt sådant. Jag vill ta upp frågan om medfinansiering för infrastruktursatsningar kopplade till hamnverksamhet. Detta används ibland för vägar och järnvägar när det är befogat och samhällsekonomiskt lönsamt. Det finns ett antal fall i , som slussarna i och pågående fall i med muddring och sådant. Då undrar jag bara: Vad är problemet med att kommunala aktörer kan vara med och finansiera sådana viktiga infrastruktursatsningar när det är samhällsekonomiskt lönsamt och befogat? 304 (S) replik: Vi har en tydlig principiell hållning om att tar in farledsavgifter för att finansiera de kostnader som har att göra med farleder. Då ska de naturligtvis se till att de har resurser, så att de kan göra de farledsinvesteringar som fordras. Kommunerna har å sin sida ansvaret för kajerna, hamnbassängen och den muddring som sker där. Det finns ett tydligt kommunalt ansvar för den delen av infrastrukturen. Sedan finns det ett tydligt statligt ansvar med särskilda intäkter. Det ansvaret har man klarat ända till . Min motfråga är: Varför ser ni inte till att har tillräckligt med resurser, så att de klarar att finansiera infrastrukturen när det gäller farleder? 305 (M) replik: Infrastrukturbudgeten är väldigt omfattande, och det finns många projekt för underhåll och nya investeringar. Sjöfarten är naturligtvis mycket betydelsefull. Vi kan till exempel lokalt hemma i se vikten av att komma i gång med fortsatt muddring för att kunna ta emot större fartyg . Det är naturligt att i det fallet Europeiska unionen tillsammans med hamnen och staten kan vara med och investera. Med rimliga och tydliga kriterier är det befogat att kommunen ska kunna vara med och bidra till sådant. Jag har svårt att se problemet. 306 (S) replik: Hamnbolaget i hamn har oerhört framgångsrikt investerat miljarder i kajanläggningar och hamnbassäng samt i terminaler och liknande för att få över mer och mer av godset på järnväg. Staten ska nu stå för en liten del av infrastrukturen. Det är för mig oerhört förvånande att staten inte kan ta sin del av ansvaret utan vältrar över det på kommunerna. En hel del av den budget som ligger för infrastrukturen i är pengar som man räknar med att kommunerna ska stå för. 307 (M): Vi har allmänpolitisk debatt, och jag tänker tala kring landsbygden och landsbygdspolitik, som ligger mig varmt om hjärtat. Jag är själv född på den österlenska landsbygden och har bott där i hela mitt liv. Vi har en situation i landet där ett antal kommuner växer och får fler invånare, och många av dessa har dessutom en kraftig tillväxt. Sedan har vi ett antal kommuner som tappar befolkning. Det är i runda tal lika många kommuner av vartdera slaget. Fortsätter denna utveckling kommer ett antal kommuner att inom en icke avlägsen framtid ha svårt att klara att ge sina kvarvarande invånare den service de är berättigade till. Det är företrädesvis landsbygdskommuner som tappar i befolkningsunderlag. Detta är en utveckling som måste få sin diskussion. Det är ingen lätt fråga, och det är inte lätt att förändra. Det är en internationell trend att industrier och företag slås samman och centraliseras till större enheter, detta för att kunna vara mer lönsamma. Det krävs mer avancerad teknik som kräver högre kompetens och större investeringar, vilket gör att framför allt produktionsindustrin måste koncentrera sin verksamhet. Det är svårt ur resurssynpunkt att driva detta småskaligt och ha verksamheterna spridda på flera platser. Vidare har de verksamheter som traditionellt varit stora på landsbygden, som jord- och skogsbruk, genomgått en omfattande mekanisering som drastiskt minskat behovet av arbetskraft. Det finns dock en hel del saker som går att göra för att uppmuntra och stimulera företagande på landsbygden. Vi måste ge ökade förutsättningar för att kunna bo, leva och verka på landsbygden. Det gäller att göra det enkelt och lönsamt att satsa på landsbygden. Boende bör kunna gå att göra mycket billigare på landsbygden, då rimligen tillgången till mark är större och därmed tomtpriserna lägre. Vidare bör det utifrån konkurrenssynpunkt gå att göra själva byggnationen till ett lägre pris. Det är också angeläget att regelverken anpassas mer utifrån förutsättningarna. måste kunna ge större möjligheter att friare bygga på landsbygden jämfört med i tätort. På landsbygden är det oftast längre mellan fastigheterna, och det uppstår inte alls samma störning mot grannar som i en tätort där fastigheterna ligger tätt. Strandskyddsreglerna är en annan lagstiftning som måste ses över. Dessa upplevs hindra utbyggnad och tillväxt på landsbygden. Självklart ska vi vara rädda om vår natur, som ofta är en av anledningarna till att många bosätter sig på landsbygden. Dock upplevs reglerna en aning stelbenta och överdrivna. Det finns mängder med små sjöar och små åar, som ibland till och med är uttorkade eller kulverterade, kring vilka det finns strandskydd. Det är stora områden som på detta sätt hindras från bebyggelse. Vidare är en nyckel till företagande på landsbygden att det finns god tillgång till välfungerande it-nät. Oavsett om man bedriver ett stort eller ett litet företag är det nödvändigt med god tillgång till internettjänster. Det gäller att utforma lagstiftningen så att det är lätt att starta företag. Företagande måste uppmuntras, och i synnerhet småföretag. Skattelagstiftningen har här en avgörande betydelse. Likadant är det med de administrativa pålagorna, som ett mindre företag inte klarar att lösa om de är för omfattande. Transportsidan är en viktig faktor för näringar på landsbygden. Det gäller transporten av både folk och varor. På landsbygden finns inga alternativ till bilen och lastbilen. Där finns ingen utbyggd kollektivtrafik och inget järnvägsnät. Det kommer heller inte att inom en överskådlig framtid bli möjligt att bygga ut detta. Beskattningen av transporter måste därför ta hänsyn till detta. Det går inte att chockhöja bensin- och dieselpriset. Det slår direkt mot landsbygden, där man är tvingad att använda just bil och lastbil för sina transporter. Det går heller inte att straffbeskatta lastbilarna med en särskild lastbilsskatt. Dessa är en nödvändighet för företagen på landsbygden. För lantbruksföretagen, som är dominerande på landsbygden, är det viktigt att få konkurrera på lika villkor. Ofta har vi högre krav här i vårt land och beskattar företagen hårdare. Regeringen har då valt att ta bort handelsgödselskatten. Det är ett viktigt steg. Regeringen har också satsat på stöd till biogasproduktion. Biogasen är otvetydigt en energikälla för framtiden. På landsbygden finns en stor potential för framställning av biogas genom rötning av både gödsel och växtmaterial. Det finns också försök i bland annat med att lägga in mellangrödor som skördas tidigare och som då enbart används för biogasproduktion. En näringsgren som fått allt större intresse och engagemang på landsbygden är lokal öl- och vinproduktion. I takt med att klimatet ändras och temperaturen stiger blir det allt lämpligare att odla vin, åtminstone i . Det är en näring som dock har svårt att etablera sig då det inte är tillåtet med gårdsförsäljning, i motsats till vad som gäller i andra länder. Jag kan inte förstå motståndet mot detta och varför man inte ska kunna köpa en flaska öl eller vin direkt hos producenten. Många producenter besöks av stora skaror turister som är intresserade av produktionen och då vill kunna köpa med sig en flaska av produkten, men det är förbjudet i vårt land. Det är ologiskt och hämmande. Som vi ser, herr talman, finns det många viktiga områden, där jag har berört en del, som är viktiga för att skapa en levande landsbygd. Möjligheterna är stora för ett aktivt företagande på landsbygden och att där skapa fler arbetstillfällen. Det som behövs är att ge förutsättningarna för detta. Det är min förhoppning att regeringen kan få arbeta vidare med detta och då även efter valet . 308 (C): Tillväxt och jobb är rubriken för denna debatt, och för är ett samhälle i tillväxt och en arbetsmarknad i balans ett självklart och viktigt ideal att jobba för. Jag tänker ägna åt de båda begreppen och förhoppningsvis kunna knyta ihop dem på slutet också. En på olika sätt hållbar tillväxt som når alla är mål. Den ska vara ekonomiskt hållbar. Det innebär bland annat att staten måste ha en sund ekonomi med ordnade finanser och tillräckliga marginaler. Där missade till exempel grovt under 70- och 80-tal och körde rejält i diket. Tillväxten ska också vara socialt hållbar. Människor som vill och kan ska ha möjlighet till jobb som de ser en mening i utan att slitas ut . Sist men inte minst ska tillväxten vara miljömässigt hållbar. De spår vi lämnar efter oss får inte hota möjligheten för framtiden vare sig för människan som art eller för jordklotet som helhet. Jobb har ett självklart egenvärde på många sätt för de allra flesta människor. Det är viktigt för att skapa mening och rutiner, och jobbet blir en del av ens identitet. Men än viktigare är förstås egentligen att hela vår välfärd bygger på att människan lever i ett samhälle där vi i ordnade former producerar det vi behöver och visar omsorg om varandra. Och ju fler människor i jobb, desto större möjlighet har vi att klara detta. Eller med en gammal, sliten liknelse: Ju större hela kakan är, desto större kan den bit bli som används till gemensam välfärd. För är alltså det vi brukar kalla en jobbskaparpolitik också en viktig förutsättning för en hållbar tillväxt och välfärd i samhället, en politik som stärker företagsamhet och sysselsättning i hela landet. Regeringen lägger i budgeten fram ett antal bra förslag som stärker en sådan linje, till exempel ytterligare sänkningar av kostnaderna för att anställa de unga samt lärlings- och introduktionsjobb. 2,3 miljarder satsas sammantaget för att minska småföretagens kostnader. Dessutom ska en snabbutredning se över det så kallade högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader. Jag vill också framhålla de stora satsningarna på forskning och innovation med stora möjligheter för att göra framsteg inte minst inom miljöområdet. På området miljö och grön omställning kommer också flera bra förslag för att stimulera den som till exempel vill satsa på egenproducerad el eller biogasproduktion i . Men vi i är absolut inte nöjda i meningen belåtna. Vi har långt kvar inom flera områden. Vi gläder oss åt den utredning som ska se över Arbetsförmedlingen på ett övergripande sätt. Det är ett område där vi har velat se genomgripande tag. är övertygade anhängare av linjen att arbetsmarknadens parter genom avtal själva ska hitta fungerande lösningar på hur förhållandena på arbetsmarknaden ska se ut. Det tror vi bäst gynnar möjligheterna till både ett gott klimat i arbetet och tillväxt i ekonomin. Ett viktigt område för att öka möjligheterna till jobb och tillväxt i ekonomin är en väl fungerande infrastruktur. Vägar och järnvägar i gott skick och en fungerande kollektivtrafik ökar möjligheter till pendling och till rationella transporter, som ett modernt samhälle är helt beroende av. Inom detta område görs nu stora satsningar, vilket är viktigt då flera brister i dagens system riskerar att hämma tillväxt och försvåra jobbskapande. Inte minst vill vi betona den digitala infrastrukturen. Att det inte finns fiber över hela landet eller hög bandbredd att använda till mobilt internet och mobiltelefoni är två flaskhalsar som är viktiga att åtgärda . För är jobb och företagande och ett samhälle i tillväxt en förutsättning för att vi ska klara våra åtaganden som välfärdsland, både när det gäller åtaganden mot gamla och sjuka och mot våra barn och ungdomar och för att klara omställningen till ett klimatneutralt samhälle i ekologisk balans. 309 (S) replik: Vi har hört tala om jobb och tillväxt på en ganska abstrakt nivå. Jag vill därför ge honom möjlighet att konkretisera frågeställningarna. Eftersom vi kommer från samma valkrets undrar jag: Tror du, , att ytterligare forsknings- och utbildningsresurser till skulle bidra till tillväxten i vårt län? Tror du att ett byggande av Götalandsbanan –och vidare mot skulle bidra till ökad tillväxt och utveckling i vårt län? Tror du att Europabanan med en ny länk från och söderöver genom vårt län skulle bidra till ökad tillväxt och jobbskapande i vårt län? 310 (C) replik: Tack för möjligheten att vidareutveckla resonemanget, ! Det korta svaret är ja på båda frågorna, eller om de var tre. Jag tror att vi är överens om och att du väl känner till att de regionala högskolorna är ett av absoluta skötebarn. Det är min uppfattning att deras utbildnings- och utvecklingsarbete på olika sätt är viktigt. Inte minst har det varit av avgörande betydelse i . Infrastrukturen nämnde jag som hastigast i mitt anförande. Du pekar på exempel på den typen av insatser som definitivt skulle förbättra utveckling och tillväxt. 311 (S) replik: Då vill jag upplysa kammaren och protokollet om att i dessa tre frågor – ytterligare resurser till , byggandet av Götalandsbanan och Europabanan – har vid alla tre tillfällena röstat nej. Det räcker inte att hissa en flagga i Maramö, grilla korv och skratta lite ihop. Det krävs handfast politik också, . 312 (C) replik: Jag fick inte vara med och grilla korv, och det var kanske inte heller det väsentliga vid det mötet om jag har förstått saken rätt. Om vi håller oss till den seriösa delen vill jag säga att om något parti jobbar för att hitta konstruktiva lösningar för den typen av rejäla, ökade infrastruktursatsningar, till exempel ny järnväg i landet, som vi tillsammans vill skapa. Det handlar om de så kallade alternativa finansieringarna, som vi får diskutera vidare . 313 (S) replik: Det är alltid intressant att diskutera hur tillväxtpolitiken på bästa sätt ska kunna användas. En sak i tillväxtpolitiken är att vi väldigt gärna berättar om hur viktigt det är med små företag och att det startar små företag. Det som tyvärr händer efter att vi har sagt det är att vi sällan utvecklar det resonemanget till att diskutera hur vi ska få fler små företag att växa till medelstora och kanske till och med få medelstora företag att växa till stora företag. Det finns ju få exempel i på medelstora företag som har blivit stora företag de senaste 20–30 åren. Det är ett steg bakåt för den svenska andan att bygga upp stora, starka företag. Jag vill därför fråga vilka åtgärder han tycker är rimliga att vidta för att vi ska kunna få företagen att inte bara starta utan även växa. 314 (C) replik: Tack, , även för denna fråga, som adresserar en enormt viktig del av utvecklingspolitiken i samhället. Att fler små företag kan bli stora är naturligtvis viktigt, men jag vill också säga att en stor flora av små företag har stor betydelse för att samhället ska fungera på ett vitalt sätt, inte bara för att de ska växa till stora. När det gäller möjligheten till fortsatt tillväxt finns det säkert mycket som samhället kan göra och utveckla mer, men jag tycker ändå att det har hänt en hel del positiva saker , alltifrån de ekonomiska förutsättningarna för att driva företag till exempelvis de förändrade och utökade möjligheter som har fått för sitt företagsstöd på olika sätt med lån och bidrag. Därmed inte sagt att det inte finns mer att göra. 315 (S) replik: Det är både sant och inte sant. Sant är att har fått en större uppgift, men vad vi däremot alla behöver fundera över är att det går till en viss nivå – det brukar vara runt . Efter att satsa i sina företag är man lite för liten för den kommersiella marknaden och för att komma in i stödprogram. Här har alla partier en läxa att lära. 316 (C) replik: Jag tror att har helt rätt i att det handlar om att på olika sätt möta detta. är en variant, som jag tror har medverkat positivt, men jag har inget emot att vi diskuterar vidare och funderar på hur vi kan utveckla ytterligare verktyg. Kvarstår gör dock, tror jag, att den grundläggande utvecklingskraften för företagen handlar om att de ser affärsmöjligheter och lönsamhet i de affärsmöjligheterna. Annars kommer det ändå aldrig att fungera. 317 (S): Jobb och tillväxt är områden i politiken som är oerhört viktiga för . Jobben är viktigast, säger vi socialdemokrater. Regeringen säger också att jobben är viktigast. Vi socialdemokrater säger att hela ska leva. Det säger regeringen också. Vi socialdemokrater säger att vi har, och visar att vi har, en mängd olika konkreta förslag på hur vi kan skapa fler jobb och hur vi kan skapa tillväxt i hela landet. Jag säger att det har inte regeringen. Jag skulle vilja säga att regeringen inte har någonting – förutom skattesänkningar, som vi nu vet inte ger fler jobb. För oss socialdemokrater innebär detta att jobben är viktigast och att vi också måste investera för att skapa jobb . Vi måste investera, och vi vill och ska investera i skola, högskola och universitet. Vi ska investera i forskning och innovationer. Vi ska investera i folkhögskolorna, som behöver all stöttning de kan få i sin nya och ganska stora förändrade roll, för att ge människor nya möjligheter till nya kunskaper. Men vi måste också investera i infrastruktur för hela landet och i bostäder. Vi måste ha mobiltäckning och datatrafik för hela landet, så att människor kan bygga, leva och driva företag i hela landet. Jag kommer från , och jag kommer naturligtvis att vilja ge er några exempel på vad som skulle kunna gå att göra för att skapa jobb och tillväxt.