prot · H00978 · 2013-03-14 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om inkomna protokollsutdrag från utskott Tredje vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2012/13:21 för i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från justitieutskottet. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2012/13:299 Till Interpellation 2012/13:299 och brott mot internationella konventioner av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2012/13:304 Till Interpellation 2012/13:304 Exportkrediter till diktaturer av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att statsrådet på grund av sjukdom inte kunde besvara interpellationen vid det tillfälle som tidigare meddelats. (M) Enligt uppdrag 2012/13:307 Till Interpellation 2012/13:307 ArvidsjaurJörn av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2012/13:308 Till Interpellation 2012/13:308 Samhällsservice i glesbygdskommuner av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2012/13:309 Till Interpellation 2012/13:309 Samverkan mellan kommuner av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 4 § Anmälan om inkomna faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM74 Ny förordning om marknadskontroll av produkter KOM(2013) 74, KOM(2013) 75 till näringsutskottet /13:FPM75 Europeiska byrån för globala satellitnavigeringssystem (GNSS) KOM(2013) 40 till trafikutskottet 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2012/13:81 till civilutskottet /13:82 till socialutskottet Föredrogs civilutskottets betänkande 2012/13:CU8 Familjerätt. 1 (S): Först vill jag säga att det är roligt att det är just tredje vice talmannen som sitter i talmansstolen , med tanke på ert tidigare engagemang i civilutskottet. Jag vet att ni tycker att detta är spännande och intressanta frågor. Vi ska nu behandla betänkande CU8, Familjerätt. I betänkandet finns två reservationer. För tids vinnande väljer jag att bara yrka bifall till den gemensamma S- och V-reservationen om översyn av vårdnadsreglerna. Familjerätten är ett brett politiskt område som i allra högsta grad berör oss människor i vår vardag. Den berör oss i livets lyckligaste stunder, men också i de svåraste och sorgligaste. För det mesta kanske vi inte tänker så mycket på att det finns lagar och regler som styr vad som händer när vi gifter eller skiljer oss, vad som händer när vi flyttar ihop med den stora kärleken eller vad som händer när vi får barn. Men för att se till att allas intressen tas till vara och att ingen förbises eller utnyttjas av starkare parter har vi byggt upp lagstiftning som ska se till att ta till vara allas intressen i de här stunderna av lycka och sorg. Ofta slår vi oss för bröstet och hävdar att vi i har kommit långt. Vi hävdar att vi har en modern lagstiftning som bejakar förälskade pars vilja att gifta sig oavsett kön. Vi har lagstiftning som inte skuldbelägger eller söker försvåra skilsmässor. Vi har lagstiftning som tar till vara barnets rätt i händelse av vårdnadstvister. Det finns också lagstiftning för att den som inte kan ta vara på sig själv och sina intressen ska få hjälp med det. Men trots att det finns så mycket att vara nöjd över kan vi inte stanna upp och tro att vi är färdiga . Samhället förändras, likaså människors sätt att leva och människors krav på en lagstiftning som är anpassad efter just deras situation. I reservationen om en översyn av vårdnadsreglerna tar vi upp den situation som uppstått efter att vårdnadsreform börjat tillämpas. Målet med reformen var bland annat att fler vårdnadstvister skulle lösas utanför domstol. Tyvärr har inte det målet uppnåtts. I reservationen lyfter vi den modell som kallas Trondheimsmodellen och som i olika försöksprojekt har testats i några svenska domstolar. Modellen bygger på att en familjerättssekreterare eller liknande tar ett samlat grepp och hjälper föräldrarna i kontakten med varandra, socialtjänst, BUP och liknande samt med att genomföra samarbetssamtal, allt i syfte att i större utsträckning ta till vara barnets behov i en vårdnadstvist samt att minimera konflikter och stärka de vuxna i deras föräldraroll. En annan effekt av vårdnadsreformen är att det har blivit lättare för den ena av föräldrarna att få enskild vårdnad om det gemensamma barnet. Detta kan säkerligen i många fall vara bra. Tyvärr verkar det dock som om lagstiftningen har öppnat för en gammalmodig hållning om vem av föräldrarna som är bäst lämpad att vara vårdnadshavare. Många män uttrycker frustration över att de alltför lättvindigt har avfärdats av rätten som potentiella vårdnadshavare. Om vi menar allvar med att barnets bästa ska stå i centrum vid bedömning av vem som är lämplig vårdnadshavare måste det säkerställas att lagstiftningen inte öppnar för generella bedömningar baserade på gammalmodiga föreställningar om kön. Trots att regeringen har uttryckt en vilja att både titta på den så kallade Trondheimsmodellen och utvärdera vårdnadsreform har vi ännu inte sett några initiativ. Det vore därför på sin plats att uttalade sin vilja att det görs en uppföljning och utvärdering av reformen. I betänkandet avhandlas också en del motioner i förenklad form. Jag kan inte låta bli att lyfta fram några av de frågor som en del av motionerna tar upp. Först vill jag lyfta frågan om föräldrapresumtion. Som jag sade tidigare brukar vi stolt slå oss för bröstet när det kommer till frågan om vår familjerätt är i paritet med människors behov. Tyvärr gäller inte det frågan om juridisk rätt till föräldrar. Som vi alla vet antar samhället i alla lägen att olikkönade par som får barn också automatiskt betraktas som föräldrar till barnet. Detsamma gäller inte för till exempel lesbiska par som väljer att skaffa barn på annat sätt än genom den allmänna sjukvården eller för par som inte är gifta. föreslogs i utredningen vid assisterad befruktning att det skulle införas en könsneutral föräldrapresumtion för alla gifta par. Det är ett sunt förslag som lutar sig på barnets rätt till föräldrar, helt i enlighet med . Tyvärr verkar andra saker vara viktigare för regeringen än barns rätt, eftersom förslagen från regeringen med anledning av utredningen fortfarande lyser med sin frånvaro. kan så absurda situationer uppstå som att den ena parten i ett par som under pågående äktenskap väljer att skaffa barn, men som skiljer sig innan föräldraskapet är bekräftat, undkommer sitt ansvar som förälder. För mig blir det tydligt att regeringen inte tycker att det här är en alltför problematisk situation eftersom man väljer att inte komma med förslag som skulle kunna lösa problemet med att vuxna människor inte behöver ta ansvar för de barn de varit med om att sätta till världen. Det finns också andra saker när det gäller dagens föräldrapresumtion som av många upplevs som problematiska, bland annat den situation som uppstår när sambor som skaffar barn ska bekräfta sitt föräldraskap. krävs ett besök med tillhörande intervju på kommunens socialkontor för att föräldraskapet för fadern ska fastställas. Detta kan med rätta upplevas som gammalmodigt men också kränkande. Rimligt vore att införa en enklare föräldrapresumtion i de fall där föräldrarna är eniga om att det är de som har skapat det gemensamma barnet. För att sammanfatta: Familjerättens område är något som berör oss alla i livets alla skeden. I glädje och sorg finns det lagar som reglerar hur våra förhållanden ska vara jämlika och rättvisa lagar som ger samhället stadga och trygghet. Just för att den här typen av lagstiftning är så viktig för enskilda, både vuxna och barn, är det viktigt att den är up to date. Jag tror att alla vi som sitter i den här kammaren är överens om att familjebildningen inte ser ut som den gjorde bara för 20 eller . Det gör också att det finns andra krav på lagstiftningen än det gjorde då. Om inte vi lyckas hänga med är det vi som är de som skapar problemen för människor. I värsta fall kanske vår frånvaro av fingertoppskänsla förvärrar människors sorg och livsöden. Vi har ett ansvar att se till att alla människor kan känna sig trygga med att lagstiftningen backar upp dem i de livsval som de gör i både kärlek och sorg i de val som människan gör för att bilda familj eller i separation. Som jag har nämnt finns det ett flertal områden där förbättringar och förändringar bör ske. Alla handlar om att stärka barns rätt och värna människors trygghet i de förhållanden de har med andra. 2 (V): I detta anförande vill jag lägga tonvikten på barnens situation. Jag börjar med översynen av vårdnadsreglerna. Jag yrkar bifall till reservation 2 i betänkandet. Vi har inte kommit så långt med vårdnadsreform, som syftade till att få bättre samarbete mellan föräldrarna och att minska antalet vårdnadstvister som går till domstol. Det har i stället tenderat att bli precis tvärtom: Målen som går till domstol har ökat. Det är bedrövligt sett ur ett barnperspektiv. Regeringen har inte kommit med något initiativ när det gäller konfliktlösning vid vårdnadstvister. Alliansen har suttit i regeringsställning, och det finns fortfarande inget initiativ. Vi hör alltid samma sak från Alliansen: Vänta, vänta regeringen har tagit och kommer att ta initiativ för att följa upp och utvärdera vårdnadsreformen . Jag tycker att vi har väntat för . Barnen har väntat för . Det är bara trist att konstatera detta. Ni borde väl kunna tala om eller i alla fall ge ett hum om när det beräknas komma något initiativ från er sida. Det gäller barn som själva inte kan föra sin egen talan. Barn står mellan sina föräldrar när de är i en konflikt, och jag tror att dessa barn bara hoppas på att föräldrarna ska sluta bråka. De önskar att få en lugn och trygg vardag. Det är dags att komma till skott. Man ska inte dra detta ytterligare i långbänk. tillsammans med Socialdemokraterna menar att detta att verkligen se till barnets bästa är att arbeta med medling mellan föräldrar. Att arbeta med konfliktlösning är det som gagnar barnet bäst. Dessa föräldrar vill naturligtvis sina barns bästa, herr talman. Men de ser inte detta vid en separation, då känslor som kan uttrycka sig som sorg, vrede och till och med hat blandas ihop och tar över. Svallvågorna blir allt högre, och ljuset blir alltmer dunkelt. Det finns en otroligt bra modell som har praktiserats i . Föregående talare tog upp den den så kallade Trondheimsmodellen. Det är en modell som också några av våra domstolar i det här landet praktiserar, bland annat vid i kommun. Detta har medfört goda resultat för både föräldrar och barn. Föregående talare tog upp vad modellen bygger på, så det behöver jag inte repetera, herr talman. Arbetssättet med Trondheimsmodellen har visat sig vara framgångsrikt. Därför anser vi från sida att det så fort som möjligt bör permanentas även här i landet. Regeringen kan inte ytterligare dra ut . Kom nu med ett initiativ, för detta drabbar barnen i vårdnadstvister! De har väntat . Vi vet att konflikter mellan föräldrar är skadliga för barnet. Det kan vara totalt förödande och få långvariga konsekvenser att bli indragen i dessa. Konfliktlösning mellan föräldrar, och inte en dom, är det bästa alternativet. Kom till skott , Alliansen låt det inte gå ytterliggare innan något händer! Jag ska säga några ord om de motioner som vi har berett i förenklad form. talare, från Socialdemokraterna, var också inne på en föräldraskapspresumtion att säkerställa barnets rätt till båda sina föräldrar oavsett kön. Utredningen lades fram . Jag kan bara konstatera att ännu har ingenting hänt. Utredaren lägger fram ett förslag om att lagstiftningen ska vara könsneutral, det vill säga att den ska gälla lika för likkönade och för olikkönade på samma sätt som gäller vid faderskapspresumtion. Man ställer sig frågan: Varför har inget hänt? Var sitter stoppet? Det skulle jag gärna vilja ha reda på. Är det kanske , som brukar stoppa de här frågorna, som är klossen? Eller är ni allihop bromsklossar i frågan? Varför ska likkönade föräldrar fortfarande tvingas genomgå en krångligare juridisk process än olikkönade par? Det är diskriminerande. Återigen: Sätt lite fart under galoscherna och kom till skott! Jag tycker att ni i samma andetag kan passa på att komma fram med ett initiativ gällande fler än två vårdnadshavare. Då skulle jag bli riktigt glad. är också en långkörare från Alliansens sida. Man såg fram emot att utredningen skulle komma på bordet . är det förlängt; nu ska den komma . Utredningen har pågått . I en dom från Regeringsrätten gjordes tolkningen att man har rätt att välja ett namn som jag som person känner är jag ett namn som ger mig den rätta självbilden. Det var ett välkommet beslut. Men faktum kvarstår, nämligen att namnlagen fortfarande inte har ändrats. Den stämmer alltså inte överens med den dom från Regeringsrätten som föll 2009. För mig är det självklart att lagen ska möjliggöra för alla att själva fritt välja det förnamn man känner sig tillfreds med det som är jag. Vi har som sagt väntat . Jag såg verkligen fram emot att utredningen skulle komma på bordet. Men ack nej, som jag sade tidigare: Den har skjutits fram till. Man kan undra varför just dessa frågor, som vi har tagit upp i förenklad form, alltid tar så . Denna utredning, , kan väl inte vara den tyngsta av alla utredningar som görs. Framför allt med tanke på att man har Regeringsrättens dom i ryggen borde man ha kunnat komma fram lite fortare. Jag beklagar detta, och jag känner med de människor som har väntat på ett resultat. 3 (M): Återigen står vi här i kammaren för att debattera barn inom ramen för CU8 och familjerätten. Jag ämnar i detta anförande fokusera på två ämnen som man har lyft fram i utskottet: gode män respektive vårdnadstvister. Jag anser att detta måste lyftas fram extra i sammanhanget. Under mina i civilutskottet kan jag konstatera en glädjande sak: Oberoende av partifärg eller andra partiska hänsyn genomsyras utskottsarbetet, debatter och motioner av genuin omtanke för familjerna och barnen i vårt land. Detta gör mig glad och ger mig inspiration i mitt uppdrag. Jag vill därför ta tillfället i akt att tacka kolleger från samtliga partier för gott samarbete och goda intentioner. Givetvis finns avgörande skillnader, och det ska det göra. Det finns konfliktlinjer såväl mellan partierna som mellan Alliansen och oppositionen. Men dessa skillnader ligger i regel i val av metod eller omfattning och handlar aldrig om de bakomliggande intentionerna att underlätta, förenkla och förbättra tillvaron för våra medborgare inom det civilrättsliga området. Jag skulle vilja göra kammaren uppmärksam på att civilutskottets beslutsområde skiljer sig på en väsentlig punkt från andra politikområden. De beslut som fattas eller inte fattas inom detta område har nämligen direkt, konkret och reell påverkan på människors vardag. Inte sällan påverkar våra beslut människors liv direkt och påtagligt. Dessa beslut kan innebära en avgörande vändning i samband med livets milstolpar som giftermål, familjebildning, skilsmässa, dödsfall eller liknande. Därför är det extra viktigt att våra beslut, oberoende av partifärg, alltid fattas med de inblandades absolut bästa för ögonen. Det säger sig självt att detta är särskilt viktigt när barn är inblandade eftersom de i regel är utlämnade till vuxenvärldens nycker och godtycke. Därför har vi som lagstiftare ett mycket stort ansvar. blir vissa människor oförmögna att ta hand om sig själva på grund av sjukdom eller liknande. I sådana fall utser samhället en förmyndare, en så kallad god man, som ska tillvarata den hjälpbehövandes intressen. Denna omständighet regleras i , som föreskriver att till god man ska utses en rättrådig, erfaren och i övrigt lämplig man eller kvinna. I utredningsbetänkandet Frågor om förmyndare och ställföreträdare för vuxna det är så gammalt som , , och det var en annan regering då diskuteras rätten till sekretess avseende den gode mannens bakgrund, till exempel när det gäller belastningsregistret och annat. Betänkandet menar att integritetsskäl talar för att behålla sekretessen kring sådana uppgifter, och det är rätt självklart. Det bör regleras. Även förslag om gode män har realiserats till lagstiftning, vilket skedde . Utredningens kvarvarande förslag bereds av . Regeringen beslutade även om kommittédirektiv till en utredning om bättre förutsättningar för gode män, och den kommer att redovisas . Att utse och utses till god man är ett mycket stort ansvar. är det svårt att förutse konsekvenserna av denna utnämning, och ibland kan konflikt uppstå mellan den gode mannen och den hjälpbehövandes släkt och familj. Därför är det synnerligen viktigt att samhället hörsammar de omständigheter som den gode mannen omfattas av och kommer att påverka. Många av de frågor som betänkandet handlar om bereds av , varför det vore olyckligt att förekomma beredningens slutsatser och rekommendationer. Få saker är så livspåverkande och avgörande som en skilsmässa eller separation mellan sammanboende partner. Inte nog med att de personliga konsekvenserna för de inblandade parterna kan vara nog så omstörtande, utan även deras barn drabbas av konsekvenserna. Därför gäller det för samhället att göra sitt yttersta för att barnens bästa verkligen hörsammas och efterlevs. Även tidigare regeringar har hörsammat detta. I en proposition framlagd av dåvarande justitieministern 2006 underströks att barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge. Denna ambition stöds i allt väsentligt av Alliansen, även om vissa skillnader i sak kan ha förekommit. De brister som jag kan se i samband med lagstiftningen är att man missade formuleringen i sak när det gäller hur man ska stärka barnens rättigheter. Det handlar mycket om omsorg men inte så mycket om barnens trygghet. Tyvärr visar forskningen att denna ambition inte alltid efterlevs i praktiken, och denna ambitionsavvikelse måste vi ta på stort allvar. Barnens väl och ve måste alltid sättas först, hur motiverade och välgrundade partipolitiska hänsyn än kan tyckas vara. , som är filosofie doktor på rättssociologiska institutionen vid , påbörjade en kartläggning av vårdnadstvister i . Det är den första i sitt slag. Hon konstaterar att trots att skilsmässorna har legat på en relativt nivå har antalet vårdnadstvister ökat väsentligt . Dessutom är det vanligt att de inblandade föräldrarna befinner sig i andra kriser som till exempel ekonomiska kriser, snabb familjebildning, instabil familjebakgrund, missbruksproblem, kriminalitet, psykisk ohälsa och så vidare. Dessa omständigheter innebär att barnen kommer i kläm på flera sätt, vilket går tvärtemot samhällets intentioner. Här finns tydliga förbättringsbehov, och det finns all anledning för utskottet att följa arbete. har varit föremål för flera uppdateringar, bland annat har tydligare fokus satts på att förstärka barnperspektivet, det vill säga att barnets bästa verkligen kommer till klarare uttryck i lagen. Domstolarna har även ålagts skyldighet att i möjligaste mån verka för samförståndslösningar. redovisade en uppföljning av vårdnadsreform. Enligt är resultatet av uppföljningen positivt. Det finns dock förbättringsområden, till exempel bättre och tydligare dokumentation av vid barnsamtal och att socialnämnderna efterfrågar riktlinjer för riskvärdering. Denna rapport bereds inom , och det är något som vi bör välkomna. Ska man ändå ändra en vårdnadsregel ska man kanske köra ihop detta med utredning. Jag kan också tillägga att barn- och äldreminister har aviserat införandet av separationsteam på försök i tio kommuner. Dessa team kommer att arbeta med familjer i konfliktsituationer där föräldrarna är på väg att gå isär. Sammanfattningsvis, herr talman, innebär detta att utskottet noterar att regeringen har tagit initiativ till att utvärdera vårdnadsreform. Det kommer att ske innan mandatperiodens utgång. Detta arbete kommer att påbörjas , varför det vore olyckligt att föregripa dess slutsatser och rekommendationer. Således bör inga ytterligare åtgärder från beslutas. Därför vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 4 (S) replik: Precis som tycker jag att vi har ett mycket gott samarbetsklimat i civilutskottet. Men politik handlar ju om så mycket mer än samarbetsklimat och samtalston. Det handlar faktiskt om åsikter och om att komma fram till beslut. Jag blir lite fundersam när jag hör i talarstolen. Jag har svårt att förstå vad det är och faktiskt vill. I anförandet får vi höra att det pågår utredningar och att man tittar på olika saker och ting. På mängder av områden, till exempel kring föräldraskap, namn, arv för särkullbarn, vårdnad och gode män, pågår det utredningar, och man ber om tid. Jag måste fråga: Hur ska vi behöva vänta på att och alliansregeringen faktiskt ska tycka någonting? Politik handlar ju om viljan att förändra och göra saker och ting bättre. Här får vi bara svaret att vi ska vänta, och vi får inte ens svar på hur . Vänta är det enda beskedet vi får. 5 (M) replik: Om du hade läst handlingarna rätt, , hade du sett att det står att det ska påbörjas innan mandatperiodens slut . Det står mycket klart i handlingarna. har gjort en utredning. Det är väl bra att man knyter ihop de här två utredningarna. Det är inte bara lagen vi ska ändra, utan det handlar också om Trondheimsmodellen som tog upp. Hur får vi att samverka på ett bättre sätt med tingsrätterna? Det gäller inte bara att ändra lagen. När man ändrade lagen 2006 glömde man barnen lite grann, precis som jag påvisade i mitt anförande. Vart tog det vägen? Det är det vi måste justera . 6 (S) replik: Jag håller med dig, . Problemet är att vi inte ser någon ände på hur länge vi ska vänta, och det tar vi upp i våra reservationer och i de motioner som ligger till grund för det här betänkandet. Tänk om vi kunde få en regering som vågade sätta ned foten och säga när beskeden kommer. Då hade inte vi i behövt kräva att få besked år . Vi kan ta föräldraskapspresumtionen som exempel. Det är ett tydligt definierat problem. Det finns färdiga utredningar tillbaka. De verkar ligga och damma i en låda på . Jag förstår inte varför. Jag tycker att ni är svaret skyldiga. Varför tar det sådan tid? Varför kan vi inte få ett datum? 7 (M) replik: gick över till en annan fråga som vi inte har behandlat den här gången, utan den har vi behandlat förenklat. Vad jag förstår diskuterar vi vårdnadstvister och gode män . Det är inte så länge sedan man införde den här lagen om vårdnadstvister; det var 2006. Den har gällt . Det tar tid för domstolar, familjerätt och socialtjänst att komma in i det arbetet. Vi kan inte ändra en lag . Det var ändå ni som stiftade lagen 2006, och ni glömde kanske bort barnen. Alliansen var väl också positiv till det här beslutet, men jag tror att man glömde tryggheten för barnen, och man var inte tydlig nog i lagstiftningen. Därför måste vi ändra lagen och kanske titta över den igen. Det ser jag bara som positivt. Man kan ju inte ändra det . har det gått , och då är det väl läge att titta över det ihop med utredning. 8 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. I betänkandet finns det 89 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden på det familjerättsliga området. Av dessa behandlas 81 i förenklad ordning. Därför kommer jag att fokusera på dem som vi har haft en vanlig hantering av och som finns beredda i motionsbetänkandet. Det handlar om reservationerna om gode män och översyn av vårdnadsreglerna.