prot · H10913 · 2013-10-16 00:00:00 — Inför Alliansens budgetförhandlingar var jag väldigt glad att gick ut och sade: Detta vill ändra på. De var tydliga med att de, som de skrev i en tidning, vill skjuta till mer pengar för att täcka de extra kostnaderna som klimatförändringarna tillför och att de vill ha ett utökat klimatbistånd. När sedan Alliansens budget kom visade det sig att man inte bara en gång hade halverat den miljard som man från början lade på klimatinvesteringar i de fattigaste länderna utan två gånger halverat den, först från 1 miljard till ½ miljard och till 250 miljoner . Tycker ledare att det är ett rimligt sätt att leva upp till sina internationella åtaganden att lova 2 miljarder till de fattiga länderna i klimatinvesteringar och sedan anslå 250 miljoner? 114 Socialminister (KD) replik: Det är viktigt att sätta saker och ting i sitt sammanhang. Vi har globala ödesfrågor som inget land och ingen människa kommer undan. Det tillhör de ödesfrågor som mänskligheten i stort har att kämpa med. ligger väl till i detta sammanhang. Vi har mest koldioxideffektiva ekonomi. Vi har klarat av de mål som vi har satt upp när det gäller klimatfrågan. Vi ser ut att kunna uppnå det vi senast har förbundit oss att göra. Det är någonting otroligt betydelsefullt. Det är viktigt att vi gör detta i ett samspel med omvärlden. Vi använder de metoder som finns för att kunna använda pengar som bidrar till att vi får mer miljönytta för satsningar under vissa omständigheter i andra länder än vad vi får i . Det är klokt, eftersom det är ett globalt problem. Vi behöver gå i armkrok med andra länder för att lyckas. är situationen den att vi ofrånkomligen och lyckligtvis ligger i framkant. Vi ska ligga i framkant också fortsättningsvis. Under debatten har vi tangerat frågan om det svenska energisystemet och funderingar om hur vi ska kunna säkerställa att vi har tillgång till säker energi och säker el i . Vi har sagt att vi från regeringens sida är beredda att om så krävs ersätta befintliga kärnkraftverk med nya. står för en helt annan linje som innebär ett obestridligt hot i klimatfrågan. Det är ett stort bekymmer för om vi skulle tvingas lägga ned det som står för en koldioxidfri tillförsel av el för att i stället övergå till någonting helt okänt och obekant. Där är ett stort hot, herr talman. 115 (MP) replik: Detta trodde jag inte att jag skulle vara med om. Jag ställde en fråga om anslaget till de fattigaste av fattiga i världen och det svenska biståndet. Det är en fråga där vi och tillsammans traditionellt har stått för ett starkt svenskt bistånd. Jag ställde en fråga om löfte i de internationella klimatförhandlingarna och får ett svar om kärnkraften. Jag svarar jättegärna om kärnkraftspolitik och varför jag inte tycker att det är vettigt att vi har en energikälla som bygger på att man plockar upp uran ur markerna i ofta fattiga länder utan i stället tror på att vi ska bygga ett förnybart energisystem. Men min fråga handlade om klimatinvesteringar i fattiga länder. Vi har lovat 2 miljarder. Ska vi få till det avtal som statsministern och talat om är så viktigt för att kunna minska klimatutsläppen måste vi skapa ett förtroende i de globala klimatsamtalen. Det förtroendet är raserat därför att de rika länderna inte lever upp till sina tidigare löften. Borde inte då – som vi, och kräver – anslå de medel som vi har lovat, det vill säga 2 miljarder utöver biståndet och inte 250 miljoner avräknat på biståndet som Alliansen föreslår? 116 Socialminister (KD) replik: Jag skulle inte vilja skriva under på den beskrivning som gör att förtroendet är raserat. är en trovärdig part i det här sammanhanget och ett föregångsland i varje avseende. Jag dristade mig att påtala att allting hänger ihop. Om vi vill vara trovärdiga i de internationella sammanhangen och leva upp till de åtaganden som det internationella samfundet har gjort måste vi också se den svenska energipolitiken i det ljuset. Vi uttryckte bekymmer för linje i det sammanhanget. ska självklart leva upp till sina åtaganden i de internationella sammanhangen. Det förstärker den moraliska rätten med vilken vi ställer krav på andra länder att göra sina åtaganden och leder till att vi gör vår andel. Vi ska komma ihåg att vi behöver se mer av åtaganden från andra länder. är en pytteliten del. Vi ska leva upp till vår andel för att säkerställa detta. Vi måste också se till att vi har energisystem som samverkar med det som vi på global nivå vill åstadkomma. Jag är orolig över i det avseendet. Partiledardebatten var härmed avslutad. 2 § Meddelande om ändring i kammarens sammanträdesplan Tredje vice talmannen meddelade att interpellationssvar skulle utgå kl. 9.00 och att bordläggningsplenum skulle äga rum . 3 § Anmälan om faktapromemoria Tredje vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM7 Förordning om invasiva främmande arter KOM(2013) 620 till miljö- och jordbruksutskottet 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade kommit in: Interpellation 2013/14:32 Till Interpellation 2013/14:32 förslag om växelvisbidrag av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag 5 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:14 till socialförsäkringsutskottet /14:16 till skatteutskottet /14:25 till trafikutskottet /14:30 till finansutskottet Motioner 2013/14:U2 och U3 till utrikesutskottet 6 § Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om en gemensam rekonstruktionsmekanism och rekonstruktionsfond (KOM(2013) 520) utlåtande /14:FiU13 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om en gemensam rekonstruktionsmekanism och rekonstruktionsfond (KOM(2013) 520) föredrogs. Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. FiU13 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om en gemensam rekonstruktionsmekanism och rekonstruktionsfond (KOM(2013) 520) Kammaren biföll utskottets förslag. 7 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 117 (S): Jag vill att ska vara bäst på att skapa jobb, inte bäst på att skapa klyftor. Jag vill att framtidstro ska finnas hos varenda ung människa oavsett om hon bor i , , , eller . Så är det inte . Nästan 400 000 människor går utan arbete. Ungefär 35 000 unga har varit arbetslösa mer än . Antalet långtidsarbetslösa är större än när den moderatledda regeringen tillträdde. Med denna verklighet beskriven vet vi att vi har en regering som lägger tio gånger mer på ofinansierade skattesänkningar än på jobben i sin budget. behöver en annan inriktning: jobben först – sedan skolan och vården. När vi socialdemokrater säger att vi ska ha den lägsta arbetslösheten i EU menar vi allvar med det. Vi menar allvar med att satsa på innovationer, på bättre kapitalförsörjning till småföretag, på en skarpare exportstrategi och på exportstöd till de mindre företagen. Vi menar allvar med att jobb både kan och ska växa fram i hela landet. Det är därför vi vill satsa på regionala företagsförmedlingar, för att underlätta generationsväxling. Det är därför vi vill satsa på nyföretagargaranti, för att nya företag ska växa fram. Det är därför vi ser att offentlig upphandling kan bli mer innovationsdrivande, och vi vill stötta denna utveckling. Och det är därför vi föreslår 16 000 fler platser i högre utbildning. Det är också därför vi vill skjuta till pengar i landsbygdsprogrammet, som regeringen så kraftigt har dragit ned på. ska vi inte bara ha lägst arbetslöshet i EU, utan flertalet hushåll och företag i vårt land ska ha . behöver en ny riktning. Det är därför detaljstyrningen av Arbetsförmedlingen måste upphöra så att duktiga arbetsförmedlare får en chans att göra sitt jobb. Och det är därför vi ska lova alla unga en 90-dagarsgaranti för jobb. Vi socialdemokrater har fokuserat på att besöka företag runt om i landet. Vi har mött hundratals engagerade företagare och tagit del av deras idéer och utvecklingsplaner. Vi har också lyssnat till de utmaningar de ser. En fråga som jag har fått är denna: Varför går inte ert förslag om en halverad sjuklöneperiod igenom i när flera partier har sagt att det är bra? Det kanske finns någon från regeringspartierna här i kammaren som kan ge företagarna svar på den frågan. Företag ska få växa och anställa – inte betala regeringens sjukskrivningsnota. Den absolut vanligaste utmaning vi hör när vi möter företagen är tillgången på rätt kompetens. Detta tycker jag är den största gåtan i modern svensk politisk historia. Varför vill inte regeringen och regeringspartierna satsa mer på att säkerställa försörjningen av kompetent arbetskraft i både privat och offentlig sektor? Varför vill regeringen satsa 20 gånger mer på skattesänkningar än på skolan? Vi vet vilka bristyrkena är på kort sikt, och vi kan se det på . Vi vet att utbildning alltid lönar sig för såväl individ som samhället i dess helhet. Inom it-klustret Compare i , som jag besökte , beräknar man att behovet av it-ingenjörer kommer upp i fyrsiffriga tal inom en ganska snar framtid för att man ska kunna ta de order och göra de affärer som man ser skulle vara fullt möjliga om man fick tag i arbetskraften. Jag har besökt vår inkubator Inova, som var en av de första inkubatorer som fick statligt stöd. Det första som denna regering gjorde 2007 var att minska anslaget till dessa inkubatorer. Det har sedan legat stilla . Med vårt budgetförslag skulle anslaget till en inkubator som denna kunna fördubblas, och de skulle kunna koncentrera sig på företagsutveckling i stället för att jaga pengar och ideella arbetsinsatser. Varför kan inte regeringen ens satsa denna summa, som egentligen är felräkningspengar? Jag ser bara en förklaring: Skattesänkningar är det enda målet för den moderatledda regeringen. Vi tror på en annan väg för , för samarbete, för jobb, för utbildning och för välfärd. Finns det över huvud taget någon annan vision hos borgligheten än just skattesänkningar? 118 (M) replik: Jag lyssnade intresserat på det som sade, och jag kommer själv att återkomma i näringsdebatten om . Jag vet att kommer från . Där har de en riktig skidort – Branäs. Det finns andra exempel i på sådana här orter där man anställer många unga människor i restaurangbranschen. Min enkla fråga till blir: Om man gör det så dyrt att anställa en ung person och dubblerar restaurangmomsen – vad tror du händer för Branäs skidcenter och unga människors möjligheter att få jobb där och på andra ställen? 119 (S) replik: Jag kan berätta för att mindre än en mil från Branäs har alldeles en ganska stor industri lagt ihop och flyttat. Regeringen har över huvud taget inte brytt sig om ersättningsjobb. De jobben motsvarar för denna bygd kanske 1 000 eller 2 000 jobb i den stad som vi befinner oss i . Det är bra att människor jobbar i restaurangbranschen, och det är bra att Branäs finns. Men ett län som och stora delar av kan inte leva på att du och jag går på krogen. Vi måste ha lite fler jobb. För mig är valet jätteenkelt. Jag betalar gärna både 7 och till för oxfilén mot att jag vet att mina och andras ungdomar får en utbildning så att de står sig genom livet. Jag tycker att det är ett enkelt val. 120 (M) replik: Jag kommer sedan att återkomma lite grann till energifrågorna, som är viktiga för den svenska industrin. Men jag vill komma tillbaka till min fråga. Vi ser att serviceyrken inte sällan är det första yrket för unga människor när det gäller att få ett kliv in och en pinne att sätta i sitt cv för att sedan komma vidare. Detta märker vi till exempel på många svenska skidorter. Jag kommer tillbaka till huvudfrågan: Hur kan det ge fler jobb om man gör det så dyrt att anställa en ung person och dubblerar restaurangmomsen? Jag tror tvärtom att det skulle vara ett slag mot många viktiga jobbmöjligheter för unga människor. 121 (S) replik: Svaret blir detsamma: Regeringens politik visar att detta inte har gett de resultat som ni, , säger att det har gett. Långtidsarbetslösheten bland unga har tredubblats. När vi har 35 000 unga som har varit arbetslösa i över kan inte det enda svaret vara restaurangmomsen. Det är en horribel inställning och en verklighetsfrånvänd syn på hur ser ut. Vi behöver någonting mer än att gå på krogen. Och jag tror återigen att många av oss kan betala denna tiokrona för att se att vi investerar i utbildning, får i gång export och innovationer och får en rad olika arbeten för de unga. 122 (FP) replik: Jag vill börja med att säga att jag tycker att det är bra att lyfter frågan om att hela ska leva. instämmer i detta. Men det är klart att det blir en form av julaftonstal när man först säger nej till regeringens jobbskatteavdrag och lovar en massa utgifter, bland annat satsningar i , för pengarna och sedan strax efter säger att man också accepterar jobbskatteavdraget. Hur ska man finansiera det löftet? Ska man dra tillbaka de satsningar man lovar i , eller hur får man politiken att hänga ihop? Jag tror att vi nu måste fundera på vilka som är de stora utmaningarna för svensk ekonomi och svensk arbetsmarknad. Det handlar om att skapa en arbetsmarknad som klarar att både tävla i den stenhårda globala konkurrensen och att släppa in dem som står långt borta. Då krävs det en ekonomisk politik som underlättar för dem som står långt från arbetsmarknaden och stärker svenskt företagsklimat i hela landet. Där är jag och överens om syftet, men i politiken som ni står för får ni det inte att gå ihop. 123 (S) replik: Jo, vi får det att gå ihop, , eftersom det finns vissa saker som det är smart att göra tillsammans. Det handlar om investeringar i utbildningssystem, investeringar i infrastruktur och investeringar i forskning och utveckling som leder till fler jobb. Men jag kan inte själv köpa mig ett stycke motorväg. Jag kan inte själv, eller jag vill i alla fall inte säkerställa att jag ska kunna, köpa trygghet till min mamma i äldreboendet eller någonting annat. Det är därför vi väljer att göra det gemensamt. Jag tycker att det är förvånande hur mycket borgerligheten bekymrar sig över vad vi ska göra 2015 som ni själva har så stora bekymmer med arbetslösheten och de misslyckade resultaten. Jag vet att är klok nog att se att utmaningarna är gigantiska eftersom resultaten av skattesänkarpolitiken har uteblivit när det gäller jobben, och det var det sade. Han sade att hans regering ska mätas mot jobben. Jo, vi håller på med det . 124 (FP) replik: Det som bekymrar oss är om den ekonomisk-politiska debatten ska handla om att det inte går ihop. Man lovar först en massa satsningar på saker genom att säga nej till skattenedsättningar, och sedan vill man dessutom behålla de här skattenedsättningarna när de väl är gjorda. Det går inte ihop. Det är farligt för . Ska vi klara den globala konkurrensen måste vi ha ordning på ekonomin. Det är möjligt att det är smart politisk retorik som håller på med, men vi fortsätter att satsa på investeringar och på skolan. Jag tror att vi skulle komma överens om en enda sak, och det är att om ni slutar prata osanningar om vår politik ska vi sluta prata sanningar om er politik. 125 (S) replik: Jag är bekymrad över hur det ser ut i med de ökade klyftorna mellan människor och också mellan regioner och mellan grupper. I vår budget har vi mängder av förslag för att stimulera företagande och för att öka utbildningen. Kunskap är aldrig tungt att bära. Jag är också djupt bekymrad över ökningarna av socialbidragen som gröper ur kommunernas ekonomi, inte minst i ett län som mitt hemlän. Och jag hör inte att och den borgerliga regeringen ens är bekymrade över att människor tvingas leva på socialbidrag. 126 (KD) replik: I sitt inlägg talade om 90-dagarsgarantin. Det är ett angeläget ämne som vi pratar om. Det handlar om hur vi ska minska klyftorna och steget in på arbetsmarknaden för ungdomar. När jag tittar i Socialdemokraternas förslag ser jag att i de kontrakt som ska skrivas mellan den arbetssökande och samhället finns det insatser som redan finns i den politik som Alliansen bedriver. Det handlar om praktik inom privat och offentlig sektor, studier på halvtid och praktik på halvtid och förhöjt studiebidrag. Och enligt Socialdemokraternas förslag ska det också finnas ett tydligt krav på att man tar de platser som anvisas. Detta finns redan i Alliansens politik. Vad är egentligen ny politik i det som Socialdemokraterna kallar för 90-dagarsgarantin? Alliansen möjliggör också för tidiga insatser även innan de tre månaderna i jobbgarantin har gått. 127 (S) replik: Först vill jag säga till att genom att ni, , har förstört gymnasieskolan och genom man inte längre blir behörig för högskolestudier genom gymnasieskolan bidrar ni till att allt fler unga människor kan hamna utanför eftersom utbildningsnivån är för låg. Konsekvensen av det blir att otroligt många unga nu väljer bort de yrkesinriktade linjerna. Er politik bäddar för ännu större problem framöver när det gäller kompetensförsörjningen. Det tycker jag att ska fundera över eftersom det inte är så länge sedan han var ung jämfört med mig. Han vet hur det känns och hur viktigt det är att kunna gå till jobbet. Vi menar allvar med det vi säger. är alldeles för detaljreglerad. Det kommer inte vår arbetsförmedling att vara. Det kommer att finnas bättre möjligheter att se individen före coachen. Det handlar om att sätta människan som behöver arbete eller utbildning i fokus. Vi ska klara det. 90-års 90-dagarsgarantin kommer att bli vår regerings första beslut. 128 (KD) replik: Jag ska inte ta det som en freudiansk felsägning att det var 90-årsgarantin. Man kan riskera att tänka så ibland med 30 miljarder i ökade skatter för företag, som faktiskt är de som anställer. Jag ska återkomma till några av de frågor som ställer i mitt anförande. IFAU har tittat på förändringen där man gick från två- till treåriga yrkesutbildningar, och den enda mätbara effekten är att man har slagit undan benen för dem som står längst från arbetsmarknaden och som kanske vill gå en praktisk utbildning. Jag kommer att återkomma till att vi behöver se till att de praktiska utbildningarna får mer praktik och mer yrkeskunskap. Det är inte alltid nödvändigt att man får med sig högskolebehörigheten . Den kan man läsa in . 129 (S) replik: Om det vore så, , skulle inte antalet ansökningar till utbildningarna sjunka. Då skulle vi inte ha problem med de yrken som kräver en icke-högskoleutbildning. Då skulle det drälla av både busschaufförer och andra. Det är också bristyrken . Ert sätt att organisera utbildningssystemet skapar nya bromssystem och gör vägen längre mellan företagens behov av arbetskraft och den arbetskraft som de facto finns. Det är en utmaning som du och andra borde fundera på. 130 (SD): Jag anmälde mig till den allmänpolitiska debatten för att återigen ta upp frågan om de statligt ägda bolagen. Förra riksdagsåret skrev jag en motion i den här frågan där jag föreslog att skulle dra tillbaka de bemyndiganden som regeringen har fått att minska ägandet i vissa bolag tills vi har en bättre utarbetad strategi för det statliga ägandet. Den motionen avslogs dess värre. har jag valt att inte väcka samma motion igen, utan jag tar upp frågan här i stället. Anledningen till att jag tar upp frågan är att synen på det statliga ägandet spretar ganska kraftigt i den här kammaren. På vänstersidan verkar man vilja att så många som möjligt ska vara statligt anställda, och på högersidan vill man minimera det statliga ägandet och menar att marknaden ska råda. De här skilda synsätten leder till en brist i det långsiktiga tänkandet och det långsiktiga förvaltandet av den statliga egendomen. För att man ska uppnå långsiktighet behövs det en bred parlamentarisk samsyn och en bred parlamentarisk uppgörelse i frågan. Vi skulle behöva eftersträva en samsyn i frågan om vilka verksamheter som bör bedrivas inom gränser. Låt oss börja med att titta lite på livsmedelsproduktionen. Den kanske inte behöver vara statligt ägd, men jag menar att det behövs en nationell plan för hur svensk livsmedelsproduktion ska kunna säkerställas. Det behövs en garanti för livsmedelsförsörjning, och det gäller inte bara i den bästa av världar, inte bara när handeln över gränserna fungerar smärtfritt och inte bara när utländska producenter har vänligheten att sälja livsmedel till oss. Vi i måste kunna producera vad befolkning behöver. Sedan kan vi importera sådant som vi vill ha utöver det vi måste ha. När det gäller verksamheter som gruvor, utvinning av mineraler och metaller, infrastruktur, skog, försvarsmateriel och energiproduktion är det också fråga om nationellt oberoende. Det kan vara viktigt av säkerhetspolitiska skäl. Jag menar att vi bör eftersträva att minska sårbarhet och vårt beroende av utlandet så mycket det går. Det saknas ofta styrning och direktiv från politiskt håll när det gäller de statligt ägda bolagen. Det kan ha orsakat den storhetsvansinniga expansionshysterin som vi såg i för inte så länge sedan eller agerande som ibland kan tolkas som bostadsbubbelframkallande. tycks det som om även verksamheten där expanderas till sådant som den kanske inte var avsedd att göra från början. Jag menar därför, herr talman, att vi måste ta ett gemensamt helhetsgrepp kring det statliga engagemanget i olika samhällsfunktioner. Jag föreslår att det tillsätts en parlamentarisk kommitté där samtliga riksdagspartier ingår och där vi gemensamt försöker definiera vilka verksamheter som måste drivas inom gränser, vilka verksamheter som bör vara statligt ägda, vilka uppdrag respektive bolag ska ha och så vidare. Vi kanske inte kan komma överens om allting, men vi bör ändå undersöka vad vi kan komma överens om. Vi bör också försöka komma överens om vilka direktiv de olika bolagens ledningar ska ha så att deras verksamhet inte motverkar sitt syfte. I de fall där staten kan nöja sig med ett minoritetsägande kanske styrelserna kan ges större frihet, men i de hundraprocentigt ägda verksamheterna bör det finnas ett politiskt syfte, politiska mål och direktiv och riktlinjer från politiskt håll. Till dess att allt detta finns på plats menar jag att fortsatta försäljningar av statlig egendom bör stoppas. 131 (V): räcker givetvis inte för att prata om jobb och tillväxt. Därför tänker jag börja ute i den stora världen och hamnar då givetvis i . Man räknar med att slår i skuldtaket . Skulderna är alltså större än intäkterna. Vad har det egentligen med att göra? Om slår i skuldtaket har de två alternativ. Antingen skär de ned sina kostnader eller ställer in betalningarna för sina skulder. Båda scenarierna kommer att påverka dig och mig, våra företag, medborgare här i och runt om i världen. Effekterna kommer att bli stigande räntor. Våra exportföretag som arbetar mot kommer att få problem. Detta är en del av den globaliserade värld vi lever i . Vi har också sett att tillväxten i och är av största betydelse för tillväxten, med jobb och ekonomi, i svensk industri. Vi är beroende av vad som händer i vår omvärld. Våra företag konkurrerar på en världsmarknad där konkurrensen är stenhård. måste möta den med ett högre kunskapsinnehåll och ett större värde i de varor och tjänster vi producerar och inte med lägre löner och otrygga anställningar. Vi måste möta världsmarknaden med en innovationsdriven tillväxt där vi stimulerar forskning, utveckling och innovationer med hjälp av statliga beställningar inom det vi kallar offentlig upphandling. Vi måste garantera att det finns riskkapital i de skeden i en process, till exempel företagsutveckling, där det behövs. Så är inte fallet . Därför behövs en strategi för hur riskkapital ska kunna ackumuleras i samhället. Vem som ska stå för det kommer jag tillbaka till. Den andra delen i den globala utvecklingen är klimatförändringen. Den är global, känner inga nationsgränser och påverkar oss i våra liv. Det vi gör här hemma påverkar utsläppen i andra länder. Det vi importerar och konsumerar i påverkar också utsläppen.