prot · H009110 · 2013-05-23 00:00:00 — 1 § Beslut om ärenden som slutdebatterats JuU20 En skärpt sexualbrottslagstiftning Punkt 1 (Ett förstärkt straffrättsligt skydd mot våldtäkt och sexuellt tvång) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) 3. res. 2 (V) Förberedande votering: 21 för res. 1 18 för res. 2 271 avstod 39 frånvarande Kammaren biträdde res. (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Huvudvotering: 274 för utskottet 31 för res. 1 5 avstod 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 97 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 1 V, 17 KD För res. 1: 20 MP, 11 V Avstod: 5 V Frånvarande: 12 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 4 C, 2 V, 2 KD Amineh Kakabaveh (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 4 (Preskriptionstider för sexualbrott mot barn) 1. utskottet 2. res. 5 (S, SD) Votering: 190 för utskottet 120 för res. 5 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 MP, 20 FP, 19 C, 17 V, 17 KD För res. 5: 100 S, 20 SD Frånvarande: 12 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 4 C, 2 V, 2 KD Punkt 7 (Utökad registerkontroll m.m.) 1. utskottet 2. res. 6 (SD) Votering: 290 för utskottet 20 för res. 6 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 97 M, 20 MP, 20 FP, 19 C, 17 V, 17 KD För res. 6: 20 SD Frånvarande: 12 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 4 C, 2 V, 2 KD Punkt 11 (för våldtäktsärenden) 1. utskottet 2. res. 8 (S, SD, V) Votering: 172 för utskottet 136 för res. 8 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 19 MP, 20 FP, 19 C, 17 KD För res. 8: 99 S, 20 SD, 17 V Frånvarande: 13 S, 10 M, 6 MP, 4 FP, 4 C, 2 V, 2 KD Punkt 12 (Målsägandebiträden) 1. utskottet 2. res. 9 (S, V) Votering: 193 för utskottet 117 för res. 9 1 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 20 MP, 21 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 9: 100 S, 1 SD, 16 V Avstod: 1 V Frånvarande: 12 S, 10 M, 5 MP, 3 FP, 4 C, 2 V, 2 KD Punkt 13 (Synnerligen grov våldtäkt) 1. utskottet 2. res. 10 (S, SD) Votering: 187 för utskottet 120 för res. 10 42 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 20 MP, 20 FP, 19 C, 16 V, 17 KD För res. 10: 100 S, 20 SD Frånvarande: 12 S, 12 M, 5 MP, 4 FP, 4 C, 3 V, 2 KD (M) anmälde att han avsett att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 14 (Skärpta straff för trafficking) 1. utskottet 2. res. 11 (SD) Votering: 291 för utskottet 20 för res. 11 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 97 M, 20 MP, 21 FP, 19 C, 17 V, 17 KD För res. 11: 20 SD Frånvarande: 12 S, 10 M, 5 MP, 3 FP, 4 C, 2 V, 2 KD Punkt 18 (Dubbel straffbarhet) 1. utskottet 2. res. 13 (S, MP, V) Votering: 174 för utskottet 137 för res. 13 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 21 FP, 19 C, 20 SD, 17 KD För res. 13: 100 S, 20 MP, 17 V Frånvarande: 12 S, 10 M, 5 MP, 3 FP, 4 C, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU24 Förfalsknings- och sanningsbrotten Kammaren biföll utskottets förslag. SkU24 Begreppet beskattningsbar person en teknisk anpassning av mervärdesskattelagen Kammaren biföll utskottets förslag. SkU26 Ändring i skatteavtalet mellan och Kammaren biföll utskottets förslag. SkU27 Informationsutbytesavtal med Kammaren biföll utskottets förslag. SkU28 Informationsutbytesavtal med Kammaren biföll utskottets förslag. SkU29 Ändring i skatteavtalet mellan och samt överenskommelse med om anstånd med betalning av skatter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU32 Förbättrad konkurrens på lika villkor i kontantbranschen Punkt 1 (Kassaregister i torg- och marknadshandeln) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) Votering: 290 för utskottet 20 för res. 1 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 97 M, 20 FP, 19 C, 20 SD, 17 V, 17 KD För res. 1: 20 MP Frånvarande: 12 S, 10 M, 5 MP, 4 FP, 4 C, 2 V, 2 KD Punkt 2 (Utländska näringsidkare som saknar fast driftställe i ) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) 3. res. 3 (SD) Förberedande votering: 138 för res. 2 20 för res. 3 153 avstod 38 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 154 för utskottet 156 för res. 2 1 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 21 FP, 19 C, 17 KD För res. 2: 100 S, 20 MP, 19 SD, 17 V Avstod: 1 SD Frånvarande: 12 S, 10 M, 5 MP, 3 FP, 4 C, 2 V, 2 KD Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. UU16 Den parlamentariska församlingen för Unionen för (PA-UfM) Punkt 1 (Svenskt utträde ur unionen för ) 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 291 för utskottet 19 för res. 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 97 M, 20 MP, 21 FP, 19 C, 17 V, 17 KD För res. : 19 SD Frånvarande: 12 S, 10 M, 5 MP, 3 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3 § Meddelande om partiledardebatt Talmannen meddelade att partiledardebatt skulle äga rum kl. 9.00. 4 § Anmälan om protokollsutdrag från utskott Talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2012/13:34 för i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från miljö- och jordbruksutskottet. 5 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen, m.m. Talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM102 för klimatanpassning KOM(213) 216 till miljö- och jordbruksutskottet 6 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Motioner 2012/13:T17 och T18 till trafikutskottet EU-dokument KOM(2013) 288 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 7 § FN:s internationella brottmålstribunaler avveckling och restfunktioner Föredrogs justitieutskottets betänkande 2012/13:JuU18 FN:s internationella brottmålstribunaler avveckling och restfunktioner (prop. 2012/13:126). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 8 § Ett mer tillförlitligt fastighetsregister Föredrogs civilutskottets betänkande 2012/13:CU19 Ett mer tillförlitligt fastighetsregister (prop. 2012/13:76). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 9 § Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet Föredrogs socialutskottets betänkande 2012/13:SoU22 Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet (prop. 2012/13:94). 1 (MP): Det är lite ovant att inleda det är nästan som att ha en dröm att har blivit det största oppositionspartiet. Det har vi dock inte blivit . Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 2. Det finns barn som växer upp i familjer där föräldrarna sällan eller aldrig får möjlighet att själva försörja sig. Så var inte försörjningsstödet avsett. Skälen har förstås med arbetslöshet att göra, inte bara generellt utan också utifrån en påtagligt segregerad arbetsmarknad där en del människor aldrig ges en chans eller får mycket små chanser som de behöver hjälp att greppa. Vi tycker därför att det är bra att regeringen lägger fram denna proposition som ska stärka möjligheterna för personer med ekonomiskt bistånd att försörja sig själva. Att en viss del av inkomsten inte ska beaktas för den som får försörjningsstöd i följd är bra. Det kan möjligen i vissa lägen underlätta för och motivera personen att ta sig ur beroendet av försörjningsstöd. Att efter en lång tids beroende av försörjningsstöd kunna behålla en del av sin inkomst är välkommet för den som lever på , inte minst ur ett barnperspektiv många viktiga inköp av till exempel cykel, dator eller funktionella kläder och skor som även värmer kan ju ha fått stå tillbaka med bidrag. Viktigt ur ett barnperspektiv är även den fördubbling av gränsen för när försörjningsstödet ska räknas ned med hemmavarande barns arbetsinkomster. Ny nivå blir enligt gällande indexnivå . de gröna välkomnar det. Hemma i lyfte faktiskt jag denna fråga i kommunfullmäktige redan för ett tiotal år sedan, och steg för steg har fribeloppet höjts för dessa ungdomar i . Liknande förslag har naturligtvis väckts på andra håll, så det är hög tid att nivån höjs även i ett riksperspektiv så att alla kommuner måste följa detta. Mitt resonemang gick emellertid ut på att barnen inte ska försörja sina föräldrar och att gränsen därför idealt sett helt skulle tas bort. Det var dock i min ungdomliga radikalitet, och dithän når vi inte men kanske någonstans . Signalvärdet i principen att eget arbete ska löna sig kan inte överskattas för ungdomar i bidragshushåll. För att underlätta för ungdomar på arbetsmarknaden, inte minst de som lever i bidragshushåll, har i vårbudgetmotionen ett förslag om att alla unga mellan ska erbjudas sommarjobb och utvecklad prao. Tidig kontakt med arbetslivet ökar möjligheterna för unga att få jobb, speciellt för dem med sämre studieresultat. Kommunerna ska därför också uppmuntras att ta större aktivt ansvar att hjälpa arbetslösa ungdomar i åldern vidare. Vi föreslår därutöver flera förstärkningar inom skolan, som är en viktig pusselbit för att lyckas minska sociala problem av det slag vi sett i och andra förorter . Vi vill särskilt betona att det alltid måste göras en individuell prövning och att åtgärderna måste vara kompetenshöjande. Det framgår också i lagförslaget, liksom att insatsen ska utformas med skälig hänsyn till den enskildes önskemål och förutsättningar. Hur allt detta fungerar i praktiken finns det dock skäl att vara orolig för. Det kan finnas en tendens att kräva saker för sakens skull. Många som lever på försörjningsstöd upplever ett starkt underläge, och det får inte bli så att den enskilde erbjuds eller snarare får krav på sig att delta i meningslösa aktiviteter där självkänslan sjunker dag för dag. Det här perspektivet är oerhört viktigt. Man ska inte förväntas göra saker som inte leder vidare och som leder till ytterligare nej från arbetsgivare som personen lever på försörjningsstödsnormen utan utsikt till högre inkomster. Det kan i sammanhanget vara bra att påminna sig om att det finns exempel på att har gått för långt. Efter en omfattande massmedial granskning i min valkrets visade exempel på att människor med försörjningsstöd utnyttjats i kommun. Det finns andra exempel i landet på att folk har fått måla stolar i en färg och senare måla om samma stolar i en annan färg. Meningslösa uppgifter där personer skulle hållas sysselsatta det är arbetslinjen i dess värsta betydelse. Det måste ju vara kvalitet på det som görs. Det finns också bra exempel, och ibland har tillfälliga anställningar med riktig lön erbjudits och därmed kunnat ge en riktig arbetslivserfarenhet, värdighet och meriter, och personer har även kunnat kvalificera sig för arbetslöshetsersättning inför en eventuell, ny period av arbetslöshet. skriver i sitt remissvar att de kommunala åtgärderna inte alltid utgår från bedömningar av de arbetslösas individuella situation. Vi delar den bedömningen. Vidare framhåller behov av dokumentation och uppföljning av kommunernas åtgärder då kunskapen om effekterna är näst intill obefintlig en uppfattning vi tydligt vill understryka. ställer sig bakom de föreslagna lagändringarna, men vi anser alltså att hårda krav måste ställas på kommunen. Vägledningen som förväntas bli gjord anser vi dock inte vara tillräcklig. Med tanke på de avarter av verksamheter som det funnits exempel på såväl i nutid som historiskt anser vi att det behövs förtydligade riktlinjer från ansvarig myndighet som berör områdena frivillighet, krav och upplevelse av tvång. Enligt socialtjänstlagen ska bistånd enligt 4 kap. 1 § utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Det sägs i det nu föreslagna lagrummet att insatserna ska utformas med skälig hänsyn till den enskildes individuella önskemål och förutsättningar. Det är utgångspunkt att de allra flesta människor vill leva självständiga liv och kunna försörja sig själva. De flesta människor vill därmed jobba, och en bristande motivation grundar sig ofta på oro för att misslyckas, dåliga erfarenheter eller bristande självförtroende och dålig skolbakgrund. Bra insatser som är individanpassade i kombination med motivationsarbete när det behövs kan leda långt. När den enskilde ser en insats som meningsfull upplevs den också som positiv. Det är oerhört betydelsefullt att de skattefinansierade insatserna har någon reell effekt. Därför är vår utgångspunkt att de kompetenshöjande insatserna i första hand ska vara ett erbjudande, även om lagen föreslås ge möjlighet att ställa det som krav. För att stärka detta perspektiv anser vi att det i journalanteckningar också tydligt ska skrivas in vilken inställning den enskilde har till insatsen. Vi anser också att regeringen bör återkomma med krav på hur kommunen ska dokumentera sitt arbetssätt på gruppnivå och även på ett samlat sätt de insatser som görs på individnivå. Detta bör göras för att utvecklingen ska vara möjlig att följa och utvärdera. Det är viktigt eftersom insatserna på ett genomgripande sätt berör enskilda människors situation och det kräver insyn och tydliga möjligheter för uppföljning och forskning, som bland annat har efterlyst. Ett uppdrag bör vidare ges till ansvarig myndighet att tillsammans med högskola eller universitet i forskningsprojekt följa utvecklingen av kompetenshöjande åtgärder som ges av kommunen. Avslutningsvis: När det gäller människors särskilda utsatthet anser vi att det ställer krav på noggrann tillsyn. Hur detta utformas är givetvis upp till den statliga myndigheten. Men vi menar att det finns behov av att i sammanhanget även inrätta en särskild funktion som människor ska kunna höra av sig till direkt vid behov på detta område, som en del i en viktig tillsynsfunktion. Det ska vara lätt att ringa till denna funktion och uttrycka sig på sitt eget sätt och till exempel ställa frågor om vad som är rimligt. En sådan funktion har inrättat för barn som är familjehemsplacerade, och vi ser det som ett modernt sätt att få direktkunskap från brukare. Naturligtvis kan man även ha denna kontakt via nätet, så att det finns olika kontaktvägar. är det inte lätt för den som känner sig i tydligt underläge att klaga, överklaga eller veta vart man ska vända sig när det gäller kommunens arbetssätt. uppdrag är till exempel så mycket bredare och kräver en tydlig anmälan, och det skulle behövas något mer rådgivande. Det är det vi menar med denna funktion som vi vill införa. 2 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna nr 1 och nr 3. Det innebär att vi yrkar avslag på två av de tre förslag som finns i propositionen. Det förslag vi tycker är bra är att höja fribeloppet för barn som arbetar . Den debatt vi håller nu handlar egentligen om flera saker. Den handlar om legitimiteten i våra välfärdssystem, vem som har ansvaret för vad. Den handlar också om de människor som har försörjningsstöd och hur de bäst ska kunna komma till egen försörjning. Försörjningsstödet är det som tidigare kallades socialbidrag, och det är samhällets yttersta skyddsnät när människor inte har något annat sätt att försörja sig på. Det ställs ganska tuffa krav för att man ska få försörjningsstöd. Man är skyldig att söka arbete om man kan arbeta, vara anmäld till Arbetsförmedlingen, delta i verksamheter där i arbetsmarknadspolitiska program eller för arbetslösa och i kompetenshöjande verksamheter. Man ska söka andra bidrag vi har i samhället. Man får inte ha några egna ekonomiska tillgångar som man kan försörja sig på. Hela hushållets inkomst räknas. Det ska också göras en individuell bedömning. Jag tycker att det är viktigt att säga detta, för det finns ibland en bild av att man kan få försörjningsstöd väldigt lätt. Så är det inte. Detta är en rättighet, men många upplever det som skamfullt och stigmatiserande att söka försörjningsstöd och gå till . Man är också i ett väldigt tydligt underläge när man kommer dit. Man har ett beroendeförhållande till socialsekreteraren. Det ligger i socialarbetarens profession att hantera detta på ett respektfullt sätt. Det pågår en stark övervältring från den statliga nivån till kommunerna. Det har det gjort , men det har accelererat när den borgerliga regeringen har försämrat våra sociala trygghetssystem. Nästan hälften av alla vuxna som får ekonomiskt bistånd och försörjningsstöd får det på grund av arbetslöshet. Det visar statistik. Detta borde lösas på annat sätt än att de hänvisas till socialkontorens försörjningsstöd. De förslag som läggs av regeringen och som får stöd av övriga partier har egentligen två utgångspunkter. För det första: från strukturella till individuella förklaringar. Det är människan som har försörjningsstöd och som inte vill arbeta som är problemet. Det är inte bristen på jobb, bristen på utbildningsmöjligheter eller urholkade arbetsmarknadspolitiska satsningar som är problemet. För det andra: Ökade krav ska kunna ställas på den som ska ha försörjningsstöd. Det räcker inte med de krav som redan finns på att stå till arbetsmarknadens förfogande, söka jobb och delta i Arbetsförmedlingens åtgärder. Motprestation ska gälla för att man ska få försörjningsstöd. Jag återkommer till den delen längre fram. Även om vi är ensamma här i om att säga nej till dessa förslag är vi det inte i övrigt. LO har skickat ett mycket bra remissvar. De var inte ombedda att göra det, men de tyckte att frågan var så viktig att de gjorde det ändå därför att det påverkar legitimiteten för välfärdssystemen. Jag önskar självfallet att vi var fler som ifrågasatte utvecklingen mot ett alltmer byråkratiskt och kontrollerande arbetssätt i . Det behövs en socialpolitisk debatt som ifrågasätter den nuvarande utvecklingen. Den debatten har börjat. Detta förslag har dragit i gång en del av den i , fria tidningar med flera ställen. Men den finns också i det nätverk där socialsekreterare protesterar mot den sociala nedrustningen som går under namnet bryter vi tystnaden. Jobbstimulans kallar Alliansen sitt förslag när det gäller att de som har försörjningsstöd ska få behålla av inkomsten från sitt arbete. Sedan får de kvalificera sig på nytt. Jag skulle kunna kalla detta för Alliansens arbetslinje när det gäller det ekonomiska biståndet. Liksom jobbskatteavdraget gäller bara dem som har jobb och inte dem som är sjuka, föräldralediga eller pensionärer gäller detta dem som har försörjningsstöd och får inkomst av arbete. Till kan jag säga att barnperspektivet är något begränsat. För de barn som har föräldrar som är sjukskrivna, inte kan arbeta och i de flesta fall står långt från arbetsmarknaden kommer barnperspektivet inte att gälla. Jag vill ha åtgärder som gäller alla barn som lever i familjer med försörjningsstöd. Det har kommit en del invändningar och diskussioner om detta. Är det rimligt att det yttersta skyddsnätet ska se olika ut för olika människor? Till exempel har tyckt att det inte ska det. Liksom LO anser att förslaget urholkar legitimiteten i välfärdssystemen. Arbetsmarknadspolitiken är ett statligt ansvar men har vältrats över på kommunerna utan att de har fått någon finansiering för det. Arbetsförmedlingen tar inte tillräckligt stort ansvar för människor som har försörjningsstöd. Vi kan också se på försämringen av a-kassan och sjukförsäkringen. Värst är situationen för unga och utrikes födda som aldrig har haft en fast förankring på arbetsmarknaden. Arbetslöshet är det klart vanligaste skälet till försörjningsstöd. Bland unga med försörjningsstöd är det en majoritet som får det på grund av arbetslöshet. socialchefer har också avgett ett remissvar. Det pekar på problematiken att tvingas lägga resurser på människor utan sociala problem för att våra trygghetssystem inte fungerar i stället för på människor med sociala problem och som behöver social rehabilitering, unga och barn som far illa och människor med missbruk. Jag delar den synen. Den här utvecklingen är totalfel. Det vi vill ha i stället är en förstärkt grundförsäkring i arbetslöshetsförsäkringen, så att man lyfter bort de människor som hänvisas till försörjningsstöd på grund av att a-kassan inte fungerar. När man aktivt söker arbete ska man ha varit inskriven vid Arbetsförmedlingen för att få ett grundstöd. Vi föreslår ett ungdomspaket som lyfter bort alla ungdomar som inte har sociala problem utan i stället saknar utbildning eller arbete och som då kan få utbildning, praktik eller arbete med kollektivavtalsenliga löner. Det skulle betyda mycket både för människorna, som skulle få en mycket bättre situation, och för socialarbetarna, som skulle få bättre möjlighet att jobba med dem som behöver deras insatser. Det andra förslaget i propositionen som säger nej till handlar om att i lagen skriva in rätten att ställa krav på motprestationer också på dem som är . Det förslaget ligger i linje med utvecklingen av en alltmer kontrollerande socialtjänst. Det är utveckling som vi i inte gillar och inte ställer oss bakom. tog upp några av de otrevligaste varianterna, där människor som levde på försörjningsstöd i sin praktik fick hjälpa politiker i att få ordning i trädgårdar och hus. Vi kan se att detta har använts på sätt som inte är bra i flera kommuner, även om kanske var värstingen. När började titta på hur kommunerna arbetade med detta när de inte hade stöd i lagen fann man att kommunerna inte alls följer detta med gränsen . Man fann också att man hoppade över detta med individuella bedömningar inte i alla kommuner men i många. Man fann också att insatserna på alla håll inte kunde sägas vara kompetenshöjande eller ökade människors möjlighet att få arbete. I stället handlar det om den gamla fattigvårdssynen, att disciplinera människor. Man vill veta att man har satt dem någonstans när man nu ger dem försörjningsstöd. Det handlar om att kontrollera människor. Det är ett synsätt som vi inte vill ha i . Senast talade jag med socialarbetare här i som sade att jobbtorgen här, även om många på jobbtorgen gör ett bra jobb, i vissa stadsdelar hänvisar människor direkt till dem utan att de fått träffa någon socialsekreterare. Då undrar jag vart den individuella bedömningen tog vägen. Kan man då veta att det är en människa som är så nära arbetsmarknaden och ska ha det jobbet utan att ha träffat personen i fråga? Hos dem som går på jobbtorgen i finns också ett bestraffningstänk. Om man kommer för sent ett visst antal dagar minskar försörjningsstödet. Detta är inte heller något sätt att arbeta på som jag tycker är bra. Redan innan detta fanns i lagen arbetade kommunerna på många håll på det här sättet, och tyvärr legitimerar man det nu ytterligare genom att skriva in det i lagtexten. Jag delar alltså farhågor men gör ett annat ställningstagande. har ställt sig bakom förslaget. Vi gör det inte. Arbetsförmedlingen måste självklart ta sitt ansvar även för människor som har försörjningsstöd, men det har blivit en mycket stor övervältring på kommunerna. 3 miljarder lägger kommunerna på lokal arbetsmarknadspolitik. När jag träffar socialsekreterare som har arbetat länge beskriver de vilken skillnad det är mellan att arbeta och att arbeta . har mindre resurser och har blivit fyrkantigare och mer kontrollerande. Jag pratade med en av mina vänner som har jobbar i hur som helst, som sade: Herregud! Så kontrollerade som människorna är , ska de kontrolleras ännu mer? I stället måste man ge möjlighet och resurser att jobba med de människor som står långt från arbetsmarknaden och som verkligen behöver deras stöd. Det finns också ganska lite forskning och kunskapsstöd för det här. Alliansen brukar ju prata om evidensbaserade insatser högt och lågt och vitt och brett annars, tycker jag.