prot · H00976 · 2013-03-12 00:00:00 — Det är bra att nu satt fokus på att se hur och på vilket sätt det ska genomföras. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på interpellation 2012/13:291 om färjetrafiken till och från 78 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att motverka en försämring av färjetrafiken till och från i och med den nya avtalsperioden . Väl fungerande trafik bidrar till företagande och tillväxt i hela landet bland annat genom goda förutsättningar för effektivare transporter, förbättrad leveranssäkerhet och en utvidgad arbetsmarknad. För att uppfylla transportpolitikens övergripande mål behöver således tillgängligheten förbättras för att stärka näringslivets konkurrenskraft. Ingen annan region är så beroende av en enskild trafiklinje som . För såväl människor som näringsliv är färjetrafiken central. Därför förstår jag till fullo engagemang i färjetrafiken. Den framtida Gotlandstrafiken behöver vara utformad på ett sätt som skapar fortsatt goda förutsättningar för resande och godstransporter mellan och fastlandet. Det skapar i sin tur en bra grund för fortsatt positiv utveckling av det gotländska näringslivet, inklusive turistnäringen. Jag har vid flertal tillfällen fått frågan vad jag avser att vidta för åtgärder för den framtida Gotlandstrafiken. En synpunkt som Region framför är att färjorna även under nästa avtalsperiod ska kunna trafikera i i den så kallade bastrafiken. Ett annat önskemål som framförts är att biljettpriset för gotlänningar och gods ska vara förutsebart och rimligt. Jag har ända sedan jag tillträdde som infrastrukturminister haft en nära dialog i denna fråga med företrädare för invånare och näringsliv. Mitt intryck är också att det finns en samsyn om vilka funktionella krav som ska ligga grund för den framtida Gotlandstrafiken. Exempel på funktionella krav är god turtäthet, en tidtabell som passar godslogistiken samt takpris för gotlänningar och gods. Vidare finns en samsyn om en mindre miljöbelastande trafik samt att upphandlingen bör utformas på ett sådant sätt som möjliggör för många företag att inkomma med anbud. svarar för statens avtal om linjesjöfart till och från och beslutar därmed om vilka krav den framtida operatören ska leva upp till. Myndigheten planerar att påbörja en upphandling för den avtalsperiod som inleds . hade från början planerat att starta upphandlingen , men beslutade att tillsammans med bland annat Region ytterligare fördjupa analysen kring Gotlandstrafikens olika alternativ och dess konsekvenser, särskilt mot bakgrund av den diskussion som varit kring överfartstider. Regeringen anser att det är av stor betydelse att färjetrafiken till och från även fortsättningsvis ger god tillgänglighet som tillfredsställer behoven hos medborgare och näringsliv i regionen. Det är därför viktigt att ingår ett avtal om trafik som är långsiktigt, stabilt och miljömässigt hållbart och som bidrar till att skapa tillväxt, livskvalitet och välfärd. 79 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Det var ett väntat svar där jag möts av förståelse för frågan om den för så viktiga färjetrafiken. Statsrådet sträcker sig även till att uttrycka sin fulla förståelse för mitt engagemang i frågan. Det är lite vänligare ord än de ord som statsrådet uttalade i lördagens nyhetssändning i . Där sade statsrådet att jag medvetet kräver ett grundlagsvidrigt ministerstyre av statsrådet . Det har varken jag eller någon annan gjort. Jag och många med mig begär bara att regeringen ska fatta beslut om förändrade direktiv till så att de kan arbeta med ett upphandlingsunderlag till kommande färjetrafik , och det ska som lägst rymma dagens trafik med bland annat överfartshastighet på . Det är egentligen bedrövligt, intill frustrerande, att vi ska behöva stå här och debattera färjetrafiken. har sagt och beslutat att staten har ansvar för att det finns likvärdiga transportmöjligheter i hela landet samt att det även gäller . I detta avseende får inte ges sämre villkor än övriga landet. Färjetrafiken mellan och fastlandet ersätter de vägar och broar som samhället ställer till förfogande utan kostnad för nyttjande i övriga landet. Det rimmar illa med den bemyndiganderam som fått sig tilldelad. Det är också mot det som ett samlat nu reagerar. Region skriver i sitt remissvar till att grundläggande är att det ska vara möjligt med snabba överfarter till och från året runt. Det medger inte det förslag som har presenterat för Region . Hastigheten styr turtäthet, avgångstider, ankomsttider och kapacitet. Dessa faktorer ger förutsättningar för bland annat godstransporter till och från . Med anledning av statsrådet svar till mig har jag tre följdfrågor. Statsrådet skriver i svaret: För att uppfylla transportpolitikens övergripande mål behöver således tillgängligheten förbättras för att stärka näringslivets konkurrenskraft. Det skapar i sin tur en bra grund för fortsatt positiv utveckling av det gotländska näringslivet, inklusive turistnäringen. På vilket sätt anser statsrådet att längre överfartstider med framkomst stärker det gotländska näringslivets konkurrenskraft? Vidare skriver statsrådet: intryck är att det också finns en samsyn om vilka funktionella krav som ska ligga till grund för den framtida Gotlandstrafiken. Exempel på funktionella krav är en god turtäthet, tidtabell som passar godslogistiken samt takpris för gotlänningar och gods. Mellan vilka finns den samsynen? När man läser Region svar till , vilket jag har refererat till i min inledning här, ser man ingen sådan samsyn. Slutligen skriver statsrådet: anser att det är av största betydelse att färjetrafiken till och från även fortsättningsvis ger god tillgänglighet som tillfredsställer behoven hos medborgare och näringsliv i regionen. Där lyfter statsrådet fram tillväxt, livskvalitet och välfärd. Hur skapar en sådan försämring av färjetrafiken som föreslås tillväxt, livskvalitet och välfärd på ? 80 (V): Jag vill börja med att tacka interpellanten som ställt en mycket viktig fråga om möjligheter att utveckla sitt näringsliv och samhälle där färjetrafiken till och från intar en nyckelposition. Däremot lämnar infrastrukturministerns svar mycket att önska. Vad menar infrastrukturministern med att uttrycka att tillsammans med bland annat Region beslutat om ytterligare analyser? Vilka andra innefattas i bland annat? Vad avser infrastrukturministern med bland annat? Vad förväntade och förväntar sig infrastrukturministern att Region ska bistå med i de ytterligare analyserna? Infrastrukturministerns fokus ligger på vad andra ska göra, men interpellantens fråga gäller ju vad ministern avser att göra för att säkerställa möjligheter att utveckla sitt näringsliv och samhälle. Region är mycket tydlig i sin remiss från : förslag till trafiklösning från kan inte accepteras. Regionen begär att infrastrukturministern ger nya direktiv för arbetet med upphandlingen av Gotlandstrafiken. Vad avser infrastrukturministern att göra med Region begäran? I budgetpropositionen står det att läsa att tillgänglighet till storstad mäts som det antal personer som har mer än en timmes restid på väg till nationella centrum som , respektive och som har fått restiden förändrad med . till har drygt 900 000 personer fått kortare restid till ett nationellt centrum. Ingen har fått restidsökningar på . Tillgängligheten till nationella centrum har därmed förbättrats . Det bör påpekas att i de teoretiska beräkningarna tar man inte hänsyn till trängsel. Intressant är dock att kortare eller längre restid anses vara ett relevant mått. Men i jämförelse med de försämringar som planerar för Gotlandstrafiken handlar det om 25 eller längre restid på den norra linjen. På den södra linjen handlar det längre restid. Vad anser infrastrukturministern om konsekvenserna av längre restider för ? Och återigen: Vad avser infrastrukturministern att göra för att förhindra dessa dramatiskt förlängda restider? 81 (M): Detta har varit en lång process, och den är långt ifrån över. Under bortemot har vi diskuterat den här frågan mycket intensivt. läser jag i min lokaltidning där hemma att ett förfrågningsunderlag kommer att gå ut , och därefter väntar som man har på sig att svara på detta. Min fråga till statsrådet handlar om den oro som varje sådan här upphandling väcker. Jag känner i och för sig förtröstan om att det här ska kunna bli bra at the end of the day, men jag måste vara öppen med att jag vissa stunder har varit rejält bekymrad och orolig. Det är något djupt mänskligt att, under en upphandling när vi inte vet hur det kommer att gå, inte bara vara orolig utan kanske också måla framtiden i de mörkaste färger utan att så nödvändigtvis blir fallet. Så har det varit. Vi har varit oroliga tidigare under tidigare regeringar än . kan vi efteråt konstatera att det oftast blir ganska bra. Min fråga till statsrådet är: Kan vi göra någonting åt den här processen så att den inte behöver bli så lång och rent av plågsam? Jag tror att den oro som sprider sig på skadar ön. Jag skulle gärna se att framtida processer kan innehålla mer förtröstan och mer hopp. Jag har också en fundering kring interpellanten. Jag uppfattade i och för sig att statsrådet blev upprörd över kravet på ministerstyre men också över att interpellanten gav sken av att Socialdemokraterna skulle ha mer pengar än regeringen i sin budget. Det skulle vara mycket spännande att få höra varifrån de pengarna i så fall är hämtade. 82 (MP): Också jag börjar med att tacka för interpellationen och för ministerns svar. Jag delar det som ministern säger om att ingen annan region i är så beroende av en enskild trafiklinje. Det tror jag att de flesta instämmer i. Som 20-åring bodde jag på en höst, och en del av mitt hjärta blev kvar där. Jag har återvänt , även utanför . Jag har bott på öar i mitt liv, och har en historia av öliv i släkten. Att bo på en ö är speciellt, och det vet alla som har försökt. är unikt, och det ligger en bra bit från fastlandet. Det var fascinerande att leva där utanför turistsäsongen, och jag har som sagt återvänt . Hela ska leva. Det är viktigt att vi har en politik och att vi ser hur den slår. värnar en väl fungerande bastrafik mellan och fastlandet och mellan fastlandet och . Vi vill lyfta fram den kritik som regeringen fått för de låga upphandlingskraven. Målet måste vara en bra trafik. Konkurrens kan vara ett medel i det men inte ett huvudsyfte, som vi ser det. För är färjeöverfarten och hela systemet en viktig del i hela transportkedjan. Det ska synkroniseras med fastlandstabeller och så vidare. I förstudien för regionens tillväxt har man specificerat ett antal risker. Alla dessa risker utmynnar i hur näringslivet kan få försämrade villkor med allt vad det innebär. Livsmedelsproduktionen som är stor på kan lida skada, turismen kan lida skada och så vidare. Man riskerar alltså att försämra konkurrensen på om man genomför detta. Vilken konkurrens är den viktigaste? Är det konkurrensen för färjetrafiksbolagen eller konkurrensen för samhället ? Det blir en samvetsfråga. Det har nämnts att nya direktiv bör ges för arbetet med upphandlingen. Gotlandstrafikens framtid bör utgå från behov och det gotländska samhället och näringslivet. Som många andra vill jag höra lite mer om detta. 83 (S): Jag har förstått att det i samtal mellan gotländska företrädare och departementen har getts uttryck för att står ensamt i denna fråga. Inget kan vara mer fel, och det ser man på kvällens imponerande uppställning av debattörer. Gotlandstrafiken berör i högsta grad även fastlandet, i synnerhet län, och länken vidare till . Som en av flera riksdagsledamöter från län i denna debatt vill jag därför säga några ord för att visa mitt stöd. transporteras dagligvaror, konsumtionsvaror, farligt gods och levande djur över havet mellan och . Det är Gotlandstrafikens södra linje. Lantbruksprodukter som odlas på fraktas från till fastlandet, vidare till för omdistribution och sedan ut i och . Importerad frukt och färskvaror kommer i sin tur till hamnarna i och för att köras vidare till och . Dessutom färdas mängder av passagerare på färjorna mellan och . Med dessa fakta i åtanke är det ytterst beklämmande att ta del av de förslag till försämringar av Gotlandstrafiken som lagts fram. Att sänka överfartshastigheten från dagens till 24, 22 och är inte acceptabelt. Det är inte okej, för att tala klartext. En hög hastighet är nödvändig för en så stor produktion som möjligt på och för passningen till de nationella logistiksystemen. Jag förstår inte varför regeringen med infrastrukturministern i täten vill slå undan benen på och de positiva strömningarna mellan ön och fastlandet. Som sade: riskerar att bli det enda länet i som tvingas backa in . Det verkar inte bättre än att regeringen blundar för att också är en del av . 84 (S): Vi var några stycken som inför behandlingen lämnade in en motion som handlade om just denna problematik. Vi redovisade där att Trafikanalys i en rapport redovisade regeringsuppdraget att utreda användningen och styrningen av anslaget för trafikavtal. I rapporten tog Trafikanalys upp hanteringen av Gotlandstrafiken och att den inte följer de principer som satts upp för övrig upphandlad trafik. I rapporten nämner man bland annat att Gotlandstrafiken inte uppfyller tillgänglighetskriterierna. har enligt tillgänglighetsmodellen acceptabel tillgänglighet genom det kommersiella flyget till . Färjetrafiken ger dock möjlighet att resa med bil och är en förutsättning för effektiva godstransporter till och från . Utifrån detta skriver Trafikanalys: Den växande anslagsandel som finansierar Gotlandstrafiken kan dock inte betraktas som stöd till interregional kollektiv persontrafik utan är i själva verket stöd till trafik som ersätter en fast förbindelse till . Trafiken till bör därför i första hand ses som en ersättning för en fast förbindelse och metodmässigt hanteras mer i linje med andra infrastrukturfrågor, det vill säga snarare som ett infrastrukturobjekt. Trafikanalys bedömer därför att den finansiella styrningen bör förändras i den riktningen. Detta ligger i linje med det som såväl riksdag som regering tidigare uttalat om att färjetrafiken mellan och fastlandet ersätter de vägar och broar som samhället ställer till förfogande utan kostnad i övriga landet. Det motiverar att speciella insatser görs av staten för att motverka de transport- och konkurrensnackdelar som har. Stödet till Gotlandstrafiken är i grunden en satsning som förbättrar konkurrenskraften så att även kan bidra till den svenska tillväxten. Denna trafik måste därför ges långsiktiga och stabila förutsättningar. Trafikanalys föreslår att den del av utgiftsområdet Trafikavtal som rör Gotlandstrafiken flyttas till utgiftsområdet Väghållning. Anslaget används till bland annat statlig väghållning, vilket innefattar vägplanering, byggande, drift, bärighetsåtgärder, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade vägprojekt och så vidare. Enligt Trafikanalys innebär förslaget således att Gotlandstrafiken bör flyttas till utgiftsområde 22, anslag 1:1 Väghållning, eftersom anslaget till väghållning ger mer handlingsutrymme vad gäller alternativa sätt att stödja Gotlandstrafiken. Enligt Trafikanalys bör Gotlandstrafiken behandlas i linje med övriga insatser för att stärka infrastruktur i den meningen att Gotlandstrafiken fungerar som en ersättning för en broförbindelse. Att hantera Gotlandstrafiken inom en större anslagspost gör det också lättare att inom anslaget hantera variationer i kostnaden för Gotlandstrafiken. I slutet av det interpellationssvar som ministern har gett hänvisas det till ett avtal om trafik som är långsiktigt, stabilt och miljömässigt hållbart. Jag vill då fråga: Hur långt är långsiktigt? Vad läggs in i stabilt? Vilka krav på miljömässighet har man ställt när man nu har gett i uppdrag att se på den här trafiken? 85 (C): Interpellationsdebatten är föranledd av en fråga av . Han frågar på vilket sätt infrastrukturministern avser att förbättra eller vidmakthålla goda villkor för trafiken till och från , mellan och fastlandet. I sin interpellation citerar infrastrukturpropositionen, med det beslut som tog så sent som strax före juluppehållet, där vi i enighet ställde oss bakom propositionen: Regeringen anser att det är av stor betydelse att färjetrafiken till och från även fortsättningsvis ger god tillgänglighet som tillfredsställer behoven hos medborgare och näringsliv i regionen. Det, herr talman, är vi fullständigt överens om. Det är också vad statsrådet ger uttryck för avslutningsvis i sitt svar till interpellanten: Regeringen anser att det är av stor betydelse att färjetrafiken till och från även fortsättningsvis ger god tillgänglighet som tillfredsställer behoven hos medborgare och näringsliv i regionen. Därtill står det: Det är därför viktigt att ingår ett avtal om trafik som är långsiktigt, stabilt och miljömässigt hållbart och som bidrar till att skapa tillväxt, livskvalitet och välfärd. För mig framstår det givetvis som logiskt att statsrådet följer den egna propositionen och ett enhälligt riksdagsbeslut. Jag kan inte heller tolka interpellationssvaret på något annat sätt än vad som står där, att det handlar om goda förutsättningar för resande och godstransporter mellan och fastlandet, att man ska eftersträva att bygga upp trafiken kring en samsyn om krav avseende turtäthet, tidtabell för godslogistik etcetera, att färjetrafiken ska ge god tillgänglighet och att ett avtal ska vara långsiktigt, stabilt och miljömässigt hållbart och ska skapa tillväxt, livskvalitet och välfärd. Interpellationssvaret och denna debatt kan inte på något vis ge en annan bild än att ministern, regeringen och avser att få till en för och fastlandet så bra lösning som möjligt. Jag gör ingen annan tolkning av interpellationssvaret och det enhälliga ställningstagandet till infrastrukturpropositionen. Jag tycker att det engagemang för trafiken som finns på är fullständigt begripligt, den oro som finns inför varje upphandling. Det är begripligt och ska tas på största allvar. Men jag ser ingen grund för att påstå annat än att regeringen med stöd i ett riksdagsbeslut kommer att ge Region och fastlandet bästa möjliga förutsättningar för en fortsatt fungerande trafik mellan och fastlandet. 86 (FP): Brandskattningen av ägde rum , . Man kan lätt få intrycket att vi nu står inför en andra brandskattning av . Jag tror att så inte är fallet. Det har omvittnats vilka relationer vi har till . Den bästa relation vi ser tycker jag är att så många är så engagerade i denna fråga. Själv kom jag till första gången från det vackra kalmarlänska . Jag minns det särskilt eftersom i fotboll spelades dagen före och vi förlorade med 52, så det är lätt att hålla reda på detta. Det var ganska länge sedan. hade då på sig att vara statsminister, vi körde på vänster sida och så vidare. Jag tycker att det finns anledning att ta fasta på vad sade: Den oro som finns på just nu finns det god anledning att stilla. Jag träffade själv från tekniska nämnden på . Man kan nästan inte träffa någon gotlänning utan att man känner oron över vad som ska komma 2017. Jag förstår att det är på det sättet. Därför tycker jag att det är ett klokt beslut att inte bara ytterligare analysera Destination eller vilket företag det kan handla om utan också sätta in det hela i sitt sammanhang: Hur ska bäst kunna fungera och det gotländska näringslivet kunna utvecklas, med turismen och småföretagen? Då kan det finnas andra parametrar än bara de siffror som har presenterats. Jag tycker att det yttrande som kom från Region antydde just att det finns flera parametrar att ta hänsyn till. I den delen välkomnar jag att får i uppdrag att fundera ytterligare på vilka kriterier man ska lägga till grund för upphandlingen. Jag skulle vilja ta upp ytterligare en sak. Det har inte att göra med . Det finns en annan del där staten har ett särskilt ansvar. Det gäller turismens möjligheter. är en ö, och öar har en särställning genom att man inte kan köra bil eller tåg dit. och kryssningskajen där är utsatt för mycket hård konkurrens från andra delar av där båtar kan landas, som och . Detta är en del i hur man ska se på hur ska kunna försvara en god turism framöver, att man får möjligheter. då säkert många har varit ansvariga tycker jag inte att vi har kommit tillräckligt långt, för behöver en modern kryssningskaj, så att många fler båtar kan lägga till. Dessutom finns det en säkerhetsaspekt på detta, herr talman: Om det skulle inträffa en olycka inne i nuvarande hamn skulle det vara mycket svårt, för det finns liksom bara ett ställe att komma in. Därför är också kryssningskajen en mycket angelägen fråga för . 87 Statsrådet (M): Jag kan börja med det tog upp och även andra var inne på. Det är den oro som finns och som är ganska påtaglig. Jag förstår den ännu mer efter dagens inlägg. Jag tolkar det väldigt tydligt så att debatten mycket bygger på som om ges mindre än andra län, kanske rent av historiskt men också framåt, och som om de förslag som har kommit som exempel på trafikupplägg vore facit på att det är så det kommer att se ut. Låt mig då först nämna eftersom vi har haft representanter uppe från såväl som län: Om vi tittar historiskt har per invånare och år har fått 25 gånger mer än , sex gånger mer än och nio gånger mer än län. Det är inte för givet att det ska vara något slags tanke om orättvisa. var inne på diskussionen om att inte får ges sämre förutsättningar än landet i övrigt. Staten kommer att fortsätta att ta ansvar. Bara har det ansvar som staten har tagit fördubblats. Som jag har förstått det har den stora rädslan varit att ingen alls vill lägga anbud på färjetrafiken när ett nytt avtal ska komma eller att vi får bara ett anbud. Det, , var bland annat en av anledningarna till att man ville göra en extra konsekvensbeskrivning av analysen utifrån det krav som fanns på att det skulle vara och ingenting annat, med tanke på isklassning på fartyg och hur många fartyg det finns över huvud taget. Om det inte finns så många fartyg eller möjligheter att bygga nya, får man då över huvud taget ett anbud? Eller måste vi göra en direktupphandling, och vad får det i så fall för konsekvenser? Jag ska ta upp en viktig utgångspunkt, och där vill jag bemöta som ställde frågan: Vilken konkurrens är viktigast? Är det konkurrensen för näringslivet eller för färjorna? Min mycket tydliga uppfattning är att om konkurrensförutsättningarna ska finnas även långsiktigt för näringslivet på förutsätter det bra färjetrafik. För att vi ska få bra färjetrafik måste vi upphandla den i konkurrens. Det som vi har varit tydliga med från statens sida redan i ett tidigt skede är att om vi, när anbuden väl ska komma in, trafikuppläggen ska förhandlas och sedan presenteras och därefter bli exakta, inte får något anbud som är tillräckligt bra eller inget alls förbereder vi en process att ha statligt ägda fartyg för att verkligen kunna garantera detta. Det fanns ett tidigt åtagande från statens sida när det gäller färjetrafiken. Det inleddes , vilket ni säkert känner till. Det var bland annat för att tillgodose tillfredsställande transportförsörjning mellan och fastlandet. Detta säger jag lite med koppling till fråga. Det har aldrig definierats av någon regering eller riksdag. Däremot har det varit varje myndighets uppgift att vid varje enskilt tillfälle utforma detta vid tecknande av ett avtal. är det som gör detta. När det gäller oron vill jag säga följande till . Vi vet inte exakt vilket trafikupplägg som det blir förrän man har kommit in med olika förslag på vad man vill göra. Men det finns en stor utgångspunkt i funktionskraven, där till exempel mötande trafik skapar bättre turtäthet och bättre turlistor. Förutsättningarna för två hamnar finns fortfarande kvar. Och det stämmer, , att Oskarshamnslinjen är ett viktigt godsstråk. Någonting annat har vi inte heller tänkt oss. 88 (S): Jag förstår att det är svårt för statsrådet att hinna med att svara på alla frågor på den begränsade talartiden när vi är många som gärna vill tala om det som hjärtat är fullt av. Jag börjar med att instämma i anförande.