prot · H00961 · 2013-01-31 00:00:00 — I det nya personalförsörjningssystemet har gruppchefer, soldater och sjömän som anställs inom Försvarsmakten själva ansvar för att få tag på en bostad. Under grundutbildningen , GMU, får soldaterna lov att bo på logement, i kasern, och sedan får de hyra en plats där . Efter det hänvisas soldaterna till den ordinarie bostadsmarknaden. Förbanden behöver ju ha logementsplatserna tillgängliga för nästa omgång GMU. Anställda och soldater ska inte och vill inte bo på logement utan ska bo som andra vuxna människor. Bostadsbrist råder dock i stora delar av landet, i , , delar av , naturligtvis och , där jag kommer från. I vissa garnisonsstäder riskerar bostadssituationen att bli så osäker att man väljer att inte satsa på soldatyrket. Det kan bli dyrt för Försvarsmakten, om det visar sig att soldater som börjar slutar , eftersom de inte kan ordna sin bostadssituation. Min fråga till försvarsministern är: Hur ställer sig försvarsministern till den problematiken? Delar försvarsministern mina farhågor att bristen på bostäder riskerar personalförsörjningen till försvaret? 51 Försvarsminister (M): Tack för frågan! Personalförsörjningen är en viktig del av den försvarsreform som vi har beslutat om och naturligtvis en förutsättning för att nå de mål som vi har satt upp. Då är alla villkor för den som ska vara anställd viktiga. Därför ställer vi från regeringens sida höga krav på myndigheten som arbetsgivare. Men vi måste också se till att andra aktörer är med och tar ansvar. Reformen är inte bara en försvarsreform, utan det är en samhällsreform. Det är annorlunda nu än det var . Det innebär att kommuner, privata bostadsbolag och andra aktörer kan och måste vara med och ta ansvar. Det finns goda exempel där man har hittat samarbeten tillsammans med kommuner på garnisonsorter. Till exempel har man gjort det utanför , där kommun har skrivit avtal med en stiftelse där man öronmärker bostäder just för dem som är anställda på regementet. 52 (C): Tack för svaret! Det finns likheter med studieorterna, och inom bostadspolitiken debatteras det ofta hur vi kan förenkla bostadsbyggandet och hur vi bäst skapar marknadsförutsättningar för att få fram nya bostäder och ökar rörligheten. Men det råder en osäkerhet kring Försvarsmakten i fråga om dess storlek och förbandens framtid, och det gör att byggföretagen ofta tvekar. I , där jag var , behövs det bostäder för 1 000 soldater. Jag anser att Försvarsmakten borde ställa upp någon form av aktiv garanti, endera kreditgarantier för bättre lånemöjligheter eller ett blockförhyrningsavtal av något slag, där man förbinder sig till ett antal lägenheter. får Försvarsmakten inte ställa ut sådana. Stiftelsen är instiftad av Försvarsmakten för att lösa sådana frågor, dock bara i och inte i övriga delar av landet. Det ställer till problem exempelvis i . Jag vill fråga, som ett förtydligande: Anser försvarsministern att Försvarsmakten borde ta på sig en aktiv roll för att lösa bostadsfrågan för anställda soldater? Är försvarsministern beredd att genom särskilda uppdrag eller inom försvarsanslaget skapa sådana förutsättningar? 53 Försvarsminister (M): När nu rekryteringen till Försvarsmakten bygger på helt frivillig grund ställer det högre krav på Försvarsmakten som arbetsgivare. Men det är också så att Försvarsmakten blir en arbetsgivare som andra och måste agera som andra arbetsgivare även när det gäller den här frågan. Det kan inte vara bara Försvarsmaktens eget ansvar att se till att skaffa fram bostäder för dem som ska vara anställda. Det systemet har de flesta myndigheter lämnat . Däremot kan Försvarsmakten tillsammans med andra aktörer, kommuner, allmännyttiga bostadsföretag, privata bostadsföretag och genom stiftelselösningar göra det lättare. Det är ett problem som soldater och officerare delar med studenter och andra som vill komma till ett ställe och arbeta. Detta skapar kanske också en mer intressant bostadsmarknad för den som vill bygga, där man ser att intresset för en ort är större än vad det kanske var tidigare. 54 (KD): Min fråga vill jag rikta till socialminister . eller kanske rent av i denna stund presenteras ett delbetänkande av . Frågan är het och intressant. Jag är intresserad av hur patientens ställning stärks genom den patientmaktslag som kommer och vilka förslag i utredningen som är de viktigaste. 55 Socialminister (KD): Tack för frågan! Precis som säger avlämnas just ett delbetänkande från . Just nu pågår ett seminarium om detta i . Uppgiften för utredningen är att ordna en lagstiftning som är mer ändamålsenlig för dagens situation. Den nuvarande hälso- och sjukvårdslagen skrevs ju för och är i mycket utformad utifrån ett systemtänkande. Utredningens förslag innehåller en lagstiftning som tar patienten som utgångspunkt för lagstiftningen. Dessutom formuleras den på ett sådant sätt att den blir lättillgänglig för oss som medborgare och för sjukvårdens personal, som ska tillämpa lagstiftningen. Utredningen innehåller en rad förslag som kommer att få praktiska konsekvenser för den enskilde. Det ska jag återkomma till i nästa inlägg. 56 (KD): Tack, socialministern! Vi är alla konsumenter i någon form och har rättigheter. Man kan väl säga att vi konsumerar även sjukvård. En lämplig följdfråga är väl då vad som händer med utredningen. Vilket tidsperspektiv handlar det om innan detta ska sjösättas? 57 Socialminister (KD): Ett par av de förslag som utredningen lägger fram handlar om att förtydliga patientens rättigheter, till exempel när det gäller det som kallas second opinion: Jag är allvarligt sjuk. Jag har fått ett besked från en läkare om en viss behandling. Men jag är inte riktigt nöjd. Jag tror att läkaren kanske har fel eller skulle vilja höra en ytterligare expert. Den nya lagstiftningen reglerar på ett bättre sätt mina rättigheter att få ett andra omdöme. Det finns också förtydliganden när det gäller mina möjligheter som patient. Allt fler arbetspendlar eller bor av olika skäl på flera håll. Det handlar om att kunna söka vård där man faktiskt befinner sig, utan det krångel som uppkommer . Det är ett par enkelt uttryckta förslag som finns i utredningen. Tidsperspektivet från utredningens sida är ett genomförande , detta för att vården ska få möjlighet att ställa om till ett nytt tänkande som utredningsförslaget står för. 58 i (S): I senaste numret av Departement kan man läsa ytterligare om regeringens misslyckade jobbpolitik. I det här fallet handlar det om Kulturarvslyftet. Min fråga går till kulturministern. Det står: Kulturarvslyftet missar jobbmålet igen. skulle man nå upp till 1 200 platser inom Kulturarvslyftet. Man nådde 174. ska man nå upp till 2 000 platser. Men och har skrivit ned prognoserna till att man kommer att nå ungefär 300 personer inom Kulturarvslyftet. Målet var, som ni hörde , 2 000. Det är ganska stor skillnad. Min fråga till kulturministern är: Delar hon den uppfattning som både och Arbetsförmedlingen har om att man måste skriva ned prognosen, eller står kulturministern fortfarande fast vid att man ska nå 2 000, fast myndigheterna säger något helt annat? 59 Kultur- och idrottsminister (M): Kulturarvslyftet har varit aktuellt i frågestunden tidigare. Jag är nog av samma åsikt, att vi tvingas att revidera och skriva ned prognosen. Det hindrar inte att jag fortfarande tycker att detta är en viktig reform för att vårda och värna kulturarvet men också för att se till att människor som länge har varit borta från arbetsmarknaden ska komma tillbaka till arbetslivet. Vi för regelbundna samtal med och Arbetsförmedlingen. Men jag har också läst Riksdag & Departement, och den uppgift som finns där om att man skulle ha hört av sig ett flertal gånger och föreslagit dubblerade anordnarbidrag är inte sann. Vi har inte fått några sådana förslag. 60 i (S): Det var intressant att höra att kulturministern nu äntligen backar i den misslyckade politiken. Min nästa fråga är: Om du säger att du backar, hur många jobb tror du att det kommer att bli inom Kulturarvslyftet? Delar du uppfattningen från de båda myndigheterna att man kommer att nå upp till 300? Är i så fall kulturministern beredd att göra någonting ytterligare inom jobbområdet? Vi socialdemokrater har ett annat förslag där vi vill satsa på Accessjobb inom kultursektorn. Vi vet att det genererar arbetstillfällen, och vi vet att branschen själv mer förordar Socialdemokraternas politik än politik. 61 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tycker att backa är fel uttryck. Det är fortfarande en väldigt viktig reform. När vi gjorde de första prognoserna trodde vi på en betydligt högre siffra. Det är alldeles riktigt. Det finns flera skäl till att det inte har blivit den stora satsning som vi hoppades. Dessa 300 jobb är väldigt betydelsefulla för den grupp människor som står långt utanför arbetsmarknaden och som annars inte hade fått de jobben. Den satsning som Socialdemokraterna föreslår ska gå till akademiker inom kulturområdet, förvisso också en viktig grupp. Den föreslagna satsningen är djupt underfinansierad och skulle inte vara till någon hjälp för de akademiker som med förslaget i så fall skulle kunna få extrajobb på exempelvis museer, arkiv och bibliotek. 62 (MP): Regeringens vargpolitik påstås vila på tre ben. Fler vargar ska vandra in österifrån. Nya vargar ska sättas ut. Sedan ska man skjuta ned vargstammen till en oseriöst låg nivå. har det gått sådär. När det väl vandrar in nya vargar utlyser man skyddsjakt på dem. Man har inte lyckats med någon utsättning av nya vargar. Däremot införde man licensjakt. Men den stoppade EU eftersom de menade att det bröt mot att skjuta ned en vargstam som redan är hotad och därmed göra den mer hotad. Det kan tyckas vara en rimlig inställning från EU. har efter påtryckningar öppnat för en ny sorts licensjakt, nu kallad urvalsjakt. Min fråga till miljöministern är: Hur ska vi lyckas få en livskraftig vargstam om vi misslyckas med alla åtgärder som skulle förbättra genetiken men däremot inför en ny licensjakt som om ingenting hade hänt? 63 Miljöminister (C): Tack för frågan! Den innehåller dock ett stort antal missuppfattningar. Regeringens rovdjurspolitik bygger på ett riksdagsbeslut som säger att vi ska ha livskraftiga rovdjursstammar i deras naturliga utbredningsområden. Detta ska ske med största hänsyn till människor och bygder. Det är vad vi försöker förverkliga. Den beslutade åtgärden av , som är expertmyndighet i det här sammanhanget, bygger på ett gediget forskningsunderlag från Skandulv, den nordiska rovdjursforskningen. Den är genomgången och analyserad i den Liljelundska utredningen. Den finns också i den svenska förvaltningsplanen som är inlämnad till kommissionen. 64 (MP): Forskarna på Skandulv har själva sagt att detta var ett så framhastat uppdrag att man egentligen inte kan använda det. Det har inte hunnit granskas vetenskapligt i någon större krets, till exempel av den forskarpanel som ingick i . ledande populationsgenetiker kritiserar hela idén om att man skulle kunna förbättra genetiken genom att skjuta ned vargstammen ytterligare. Det är inte bara miljöorganisationerna och forskarna som kritiserar politiken utan också . Det är visserligen inte första gången som bryter mot . Men det blir alltmer pinsamt för varje gång. Hur ska vi kunna tala om för andra länder att de måste sköta sin miljö om vi inte själva kan leva upp till ? Vore det inte bättre om regeringen försökte söka konstruktiva lösningar för att minimera de rovdjurskonflikter som trots allt kan uppstå i stället för att försöka skjuta bort problemet i dubbel bemärkelse? 65 Miljöminister (C): Om när gick in i EU hade lämnat in en förvaltningsplan för våra stora rovdjur hade vi sluppit hela den här diskussionen. Enligt akin, och i det här fallet art- och habitatdirektivet, är det nämligen det man ska göra. Det ska bygga på vetenskapligt underlag, och det ska finnas en förvaltningsplan. Vi forcerar nu arbetet med att få in förvaltningsplaner för våra stora rovdjur. För de tre andra kommer det i närtid förvaltningsplaner, alltså för björn, lo och järv. Därmed gör vi som man säger i art- och habitatdirektivet. I en sådan här fråga är det oerhört viktigt att hitta en balans mellan de olika intressena. Det handlar om att hitta en långsiktig hanteringsordning för våra fyra stora rovdjur. Det är precis det som regeringen gör. Det arbetet tänker vi avsluta. Skyddet av livsmedelstransporterna till 66 (M): Min fråga riktar sig till försvarsminister . Den handlar om insatser för att underlätta situationen för folket på . har slitits itu av inbördeskrig. Med en långvarig förödande torka befinner sig mellan två och tre miljoner människor i akut behov av förnödenheter. Mer än 230 000 av dessa är barn som lider av akut undernäring. bidrog svenska marinen inom ramen för EU:s insats till att säkra Programs livsmedelstransporter i området från sjöröveri och väpnade rån. En tredje insats från sida förbereds i detta . Min fråga till försvarsministern är: Hur ser statsrådet på situationen med tanke på utvecklingen på , och kan bidra ytterligare? 67 Försvarsminister (M): Tack för frågan! tar upp ett område som har präglats av att människorna har fått utstå väldigt stora prövningar. Det har präglats av krig, hungerkatastrofer och mycket annat lidande. Detta är ingenting som man löser med bara bistånd, bara militära insatser eller bara en enskild tillsägelse någonstans ifrån. Här gäller det att ta ett helhetsgrepp. Det har också drivit i EU. EU är väldigt tydligt om att det gäller att ta till flera metoder. Grundproblemet är en svag stat där man inte har haft kraft att kunna hålla ordning inne i sitt eget land och ännu mindre att kunna hålla ordning utanför sin kust. Det har inte heller varit möjligt att komma in med mathjälp, eftersom till och med de transporterna har störts. Jag återkommer med vad gör i detta. 68 (M): Tack för svaret, försvarsministern! Det är en väldigt komplicerad situation som kräver väldigt mycket hjälp från olika håll. På marinbasen i i min hemstad pågår just nu övningar ombord på tillsammans med en helikopterenhet från F 17 och en bordningsstyrka från . Jag tänker själv besöka dem och följa övningarna. Förberedelserna har pågått . Viljan och engagemanget är stort. Det är många som är involverade. Det är länder och organisationer i . Det är också många processer och beslut som måste tas i den ordningen. Det är ändå viktigt att man får en liten redogörelse för just varför det kommer i den ordning det gör. Det gäller att man förbereder, och sedan kommer den formella hemställan från regeringen till . Det skulle jag väldigt mycket uppskatta från försvarsministern. 69 Försvarsminister (M): När det gäller själva Eunavforinsatsen har och den svenska Försvarsmakten deltagit med enheter, precis som säger. Försvarsmakten fick ganska tidigt ett förberedande uppdrag. Det tar tid att förbereda ett uppdrag när man ska göra det. Det gäller att se till att man har tillgänglig materiel och att man är rätt utrustad och rätt utbildad för att genomföra en sådan insats. Just nu bidrar med ett sjöövervakningsflygplan från och till EU:s träningsmission i , som den heter. Själva träningen och utbildningen av de somaliska säkerhetsstyrkorna sker i . Dessutom bidrar till något som heter EUCAP . Det handlar om att bygga upp kapacitet hos de somaliska myndigheterna och övervakningsdelar. Regeringens syn på försvaret 70 (S): Jag vänder mig till försvarsminister . Det gäller soldatavhopp, ofinansierat materiel inom Försvarsmakten, nöjdhet med enveckasförsvaret från ministerns sida och ett uttalande från statsministern om att Försvarsmakten är ett särintresse. Man kan konstatera att regeringen har problem med försvarspolitiken. Försvarsmakten är ett nationellt intresse. I regeringsformen kap. 15 markeras Försvarsmaktens särskilda roll och uppgift. Försvarsmakten är en grundläggande uppgift för staten. Det är ett nationellt ansvar och ett nationellt intresse. Statsministerns uttalande visar på ett ointresse och är att beteckna som rent struntprat. Det är också demoraliserande för personal inom Försvarsmakten och för dem som vi genom riksdagsbeslut sänt på internationella missioner i , i Kosovo med mera. Uttalandet förminskar vikten av Försvarsmaktens olika typer av problem och Försvarsmaktens insatser. Jag vill veta: Delar försvarsministern statsministerns uppfattning att Försvarsmakten är att beteckna som ett särintresse? 71 Försvarsminister (M): Tack för frågan! Försvaret av är, precis som säger, en grundläggande uppgift för staten. Däremot måste de behov som myndigheten pekar på i de olika budgetprocesser vi har självklart vägas mot andra politikområden, till exempel rättsväsendet, som också är en grundläggande uppgift för staten. Politikens helhetsansvar och uppgift handlar sedan om att prioritera och väga olika behov mot varandra. När det gäller Försvarsmakten och försvarsreformen är vi mitt uppe i en omfattande reform, som jag har fått möjlighet att berätta en del om här i kammaren. är också medveten om att vi har fattat de här besluten tillsammans. Och vi ska hitta lösningar tillsammans just för att kunna skapa en så bra och effektiv försvarsmakt som möjligt. 72 (S): Tack för icke-svaret! Jag får alltså inte ett svar på frågan om det här är ett särintresse i ministerns ögon eller inte. Jag skulle vilja nämna att , som var den förste försvarsministern som tillträdde efter maktskiftet 2006, nu har gjort ett uttalande. Han försöker naturligtvis vara diplomatisk och ha solidaritet med sina gamla partivänner och så vidare. Han skriver så här: uppfattningen att skötseln av den är en väldigt grundläggande uppgift för en regering. Uppfattningen är alltså att skötseln av Försvarsmakten, att ha en försvarsmakt, är en väldigt grundläggande uppgift. Det är ett sätt att tala om att det börjar gå för långt med den här typen av uttalanden om särintressen, med nöjdhet med en veckas försvar och så vidare. Vi var heller inte överens om att avskaffa värnplikten och införa det nya personalförsörjningssystemet. Det här genomfördes med tre rösters övervikt i . Det tycker jag var ett brott mot en tradition av breda överenskommelser. Är försvaret ett särintresse eller inte? 73 Försvarsminister (M): Det finns uppenbarligen många som hämtar näring från. Det viktiga för mig är att som försvarsminister se till att vi kan bygga den försvarsförmåga som vi behöver i förhållande till hur det ser ut i vår omvärld. Då är självklart försvaret av och våra intressen en grundläggande uppgift. Sedan måste man alltid kunna föra en debatt om att det är olika intressen i en budgetprocess som måste vägas mot varandra. Det här är inga konstigheter. Det alliansregeringen har fått göra är faktiskt att bringa ordning i den oreda som Socialdemokraterna lämnade efter sig. Det var nedläggning efter nedläggning. Det var nedskärning efter nedskärning. är försvaret på väg åt rätt håll. Då låter det ganska ihåligt i mina öron när bullrar på så i denna debatt. 74 (S): hade näringsutskottet och miljö- och jordbruksutskottet ett seminarium kring landsbygdsprogrammet. Vi fick många goda exempel på hur landsbygdsprogrammet har skapat positiva effekter runt om i landet när det gäller miljö, sysselsättning och regional utveckling. EU:s framtida jordbrukspolitik är en väldigt aktuell fråga, och regeringen förhandlar just nu om dessa frågor i unionen. En oro som jag har och som jag delar med många andra handlar om hur landsbygdsprogrammet kommer att se ut . Det finns indikationer på att landsbygdsprogrammet kommer att reduceras kraftigt till förmån för direktstöden. Den första etappen är nu EU:s budget och långtidsbudget. Min fråga till landsbygdsministern är: Hur kommer landsbygdsministern att agera för att få statsministern och finansministern att driva en tydlig svensk linje i förhandlingarna som ger oss ett starkt landsbygdsprogram även ? 75 Landsbygdsminister (C): Tack så hjärtligt för frågeställningen! Jag delar den syn som talar om, det vill säga att landsbygdsprogrammet har inneburit att många nya verksamheter har startats på den svenska landsbygden men också att redan existerande verksamheter har vidgat sig verksamhetsmässigt och vad gäller antalet sysselsatta. Precis som säger är det under den vecka som kommer diskussioner om den budget som ska fördelas, om jag uttrycker mig enkelt, genom . Min åsikt är att vi måste prioritera landsbygdsprogrammet i förhållande, relativt, till de direktstöd som utbetalas genom Brysselsystemet. 76 (S): Jag vill tacka för svaret, men min oro kvarstår. De förhandlingar som vi har i kommer självklart att vara tuffa. Men jag tror att det är oerhört viktigt att landsbygdsministern arbetar inom regeringen för att se till att driva de här frågorna. Jag är orolig för att det, när budgeten landar, kommer att innebära att vi kommer att flytta pengar från den andra pelaren till den första pelaren. På så sätt kommer landsbygdsprogrammet att bli drabbat, och vi kommer att få en utveckling av den europeiska jordbrukspolitiken som vi inte vill se. Jag är oerhört orolig för att landsbygdsministern inte kommer att ha kraft nog att faktiskt få regeringen och statsministern och finansministern att driva den svenska linjen så att vi visar tydligt att vi vill ha en annan inriktning än den som jag tror är på väg. 77 Landsbygdsminister (C): Det är återigen bara för mig att bekräfta det som säger. Det finns i andra delar av Europeiska unionen starka krafter som vill se en ökning av de direktstöd som förmedlas till den europeiska landsbygden på bekostnad av landsbygdsutvecklingen. Som jag förmodar att väl känner till är den svenska inställningen förankrad i . Där sägs det att relativt ska den andra pelaren från svensk sida prioriteras. Vad jag förstår är det, med den EU-nämndsbekräftelse som finns, den absoluta linje som måste drivas av dem som förhandlar om fördelning likaväl som den totala mängden pengar som ska fördelas genom EU-systemet. 78 (C): Jag måste avslöja mig själv som en eventuell miljöbrottsling. Min fråga går till miljöminister . Innan jag blev riksdagsledamot var jag företagare . Som företagare lyder man under strängare lagar än man gör som privatperson. Jag minns en gång när jag var på väg till ett möte jag har för mig att det var i mötet skulle äga rum. Då stannade vi till vid en rastplats för att sträcka på benen. Där i skogsbrynet låg ett lysrör slängt. Vi tog med oss lysröret utan att tänka oss för så mycket och lämnade in det på en miljöstation. har jag förstått att det kan ha gjort oss till miljöbrottslingar, för transport av farligt avfall ska anmälas till kommunen om man är ett företag. Och lysrör räknas som farligt avfall. Det här är naturligtvis ett extremt exempel. Men det är ett tecken på hur fyrkantig lagstiftningen på miljöområdet ibland kan upplevas. Inte sällan verkar det som att investeringar i miljöförbättrande åtgärder uteblir för att miljöprövningsprocessen för de miljöförbättrande åtgärderna blir för dyr och tidskrävande. Jag har hört att miljöministern adresserar de här problemen i olika omgångar. Kan ministern berätta mer om vilka förändringar vi kan förvänta oss. 79 Miljöminister (C): Tack för frågan! Det är inte ofta vi i frågestunden diskuterar enskilda ledamöters mörka förflutna. Men huvudfrågan handlar om hur vi förenklar miljötillstånd och hur vi ser till att miljölagstiftningen upprätthåller miljöintegriteten och blir starkare och effektivare. Men det handlar också om att adressera de stora och svåra problemen. Jag försöker i en femstegsraket att göra detta genom att förenkla för småföretagare och se till att de kan följa sitt ärende. Det handlar om att förkorta tiden för miljöprövning och att undvika det som jag kallar för pingpongförfarande i en miljöprövning genom att först se till att vi bestämmer vad som är en miljökonsekvensbeskrivning och sedan gör miljöprövningen. Det här förslaget har remitterats, och vi håller nu på att titta på texterna och avser att återkomma till med förenkling och förbättringsförslag i . 80 (C): Tack för ett mycket intressant svar!