prot · H009126 · 2013-06-19 00:00:00 — Vi ska höja kvaliteten genom läxhjälp till alla, genom resursfördelning som tar hänsyn till elevernas behov och genom att presentera en statlig satsning som riktar in sig på de skolor som har de tuffaste förutsättningarna. Alla barn i vårt land har rätt till en bra utbildning, och det tänker vi socialdemokrater fortsätta kämpa för. 96 (M): Skolreformer tar tid. Att se omedelbara effekter av reformer som började gälla för ett eller är såklart helt omöjligt. Men inte för Socialdemokraterna och som snabbt dömde ut reformerna och redan nu vet att de är misslyckade. Det är inte ett seriöst förhållningssätt, och det visar lite grann hur de slarvar med något så viktigt som den svenska skolan. Det är modigt av den före detta skolministern att använda som ett argument för en ny politik. Jag måste nästan be utbildningsutskottets kansli att ta fram . Den var en rak beskrivning av den politik som Alliansen sedan i stort genomförde i syfte att göra just det som är så viktigt och som tar sådan tid, det vill säga stärka skolresultaten och öka likvärdigheten. Det råder ingen tvekan om att vi är beredda att lyssna på kritik. Vi tittar gärna på andra länder, modeller och skolsystem som lyckas få en ökad likvärdighet. i är ett mycket intressant exempel där man på ganska har lyckats lyfta skolor som har tuffa utmaningar. Det är också modigt att våga kritisera den breda reform som har kommit på plats i samarbete med lärarfacken, SKL och . Den är oerhört viktig. Vi kommer aldrig att lyckas lyfta svensk skola om inte de absolut bästa blir lärare och får tid att undervisa och se till att elever kan lyckas. Det stora problemet har varit att vi hade en politik som urholkade läraryrket. Detta är helt centralt, framför allt om vi jämför oss med . Det är intressant att höra Socialdemokraterna tala om samsyn. De vill ha samsyn på snart sagt alla politiska områden. Det gäller energipolitiken, bostadsbyggandet, skolan, sjukvården och äldreomsorgen. Det är inget fel att tala med varandra, och det är inget fel på breda överenskommelser. Men gör först er egen hemläxa! Vad är de rödgröna beskeden? Ni behöver inte ge många besked, men ni kan i alla fall ge ett besked här . Vad kommer att hända med betygen? Kommer linje att gälla, det vill säga en väg mot att ta bort betygen? Eller kommer det att bli linje som handlar om att göra allt för att minska skadeverkningarna av betygen? Vad är det som gäller? Hur blir det med karriärtjänsterna? Kan lärarna lita på att den satsning på höjda löner som Alliansen har levererat ligger fast? Kan man lita på att ni om ni får väljarnas förtroende har råd att satsa på svensk skola på det sätt som Alliansen har gjort? Det duger inte att bara komma med kritik utan att ge ordentliga besked. Vi i Alliansen vill vara tydliga med att vi kommer att hålla fast vid ambitionen att upprätta en kunskapsskola. Det är viktigt inte bara för utan för att alla ska få en bra start och kunna lyckas i livet. Vi tror att svensk skolpolitik mår bra av breda överenskommelser och långsiktighet. Vi tror inte på en skolpolitik som vänds upp och ned över för att ledningarna inte åtnjuter förtroende ens i sina egna partier och röstas ned på kongresser. behöver inte en sådan skolpolitik. behöver fortsatt allianspolitik. 97 (MP): Herr talman och ärade kolleger! Det är aldrig helt lätt att förbereda sig för en sådan här debatt. Det finns ju två , och man vet inte riktigt vilken man ska möta. Den ene är den utbildningsminister som är övertygad om att allt som har gjorts är rätt och att det enda som behöver göras mer är lite mer, som att införa betyg i ännu lägre åldrar och plocka bort ytterligare några tjänster och ämnen från gymnasieskolan. Då är det fixat. Sedan tillsätter han en utredning som kan berätta när resultaten kommer att vända, eller som ledarsida uttryckte det: I går kom en rapport som visar på de sjunkande resultaten i skolan, och utbildningsministern gick till en spågumma. Så har vi den andre . Det är han som har backat från så många punkter i skolpolitiken att man funderar på om inte skolministern hittat en alternativ karriär. Har man paraderat med så många pudlar är man nog välkommen till . När jag förberedde mig för denna debatt visste jag inte vilken utbildningsminister jag skulle möta, men står det klart. I denna debatt möter vi utbildningsministern som är övertygad om att vartenda förslag har varit rätt. På ingen punkt behöver han fundera på om han har gjort något som skadat den svenska skolan. Det enda han kan göra nu är att luta sig tillbaka och vänta på att resultaten vänder. Flera utredningar har tittat på hur det tar att vända resultaten i en skola. Det globala konsultföretaget , som bland annat studerar skolsystem, konstaterar att man på fem kan vända resultaten i svensk skola. har varit ansvarig för den svenska skolan . Låt mig i all ödmjukhet nämna tre saker som har hänt i svensk skola under dessa år. Det handlar om de tre frågor som jag tog med mig till denna debatt: behovet av tid för lärare att möta varje elev, behovet av tillit till dem som arbetar i skolan och behovet av en genomtänkt bildningssyn för skolan. När det gäller tid uppger nio av tio lärare att sedan blev ansvarig för skolan har de fått ägna mer tid åt att fylla i papper och mindre tid åt att vara med eleverna. De uppger att sedan Alliansen bildade regering har den administrativa arbetsbördan ökat. När det gäller tillit har tillsammans med lärarfacken kritiserat reformer som regeringen genomfört. Inte alltid för att de har varit fel i sak eller feltänkta en del reformer har vi varit kritiska till, andra har vi välkomnat utan för att de genomförts på ett sätt som varit underfinansierat och oförankrat. Det är också därför de har behövt justeras. ombads anta en ny skollag. har ombetts justera den fyra gånger. Det är inte att skapa arbetsro. Det är inte att skapa tid för och visa tillit till lärarna. Bildningen handlar om möjligheten för alla elever att få tid med lärare och att få den hjälp de behöver. Sedan Alliansen bildade regering har 1 000 speciallärare och specialpedagoger, av dessa, försvunnit från svensk skola. planerade regeringen en ytterligare nedskärning på 1,3 miljarder. meddelade regeringen att det kanske var för mycket och att man ska återkomma med hur mycket man tänker skära ned på svensk skola. Medan vi funderar på hur mycket vi behöver lägga till och satsa på svensk skola funderar regeringen på hur mycket man ska skära ned. Kan vi så här på sista dag få ett besked från regeringen om hur stor nedskärningen på svensk skola blir ? 98 i (C): Det blir delvis en märklig form av debatt när man talar om nedskärningar i skolan, som också kan bero på demografiska förändringar eller annat, och säger att det är speciallärarna som har försvunnit. Vi vet att många av de speciallärare som har funnits i den svenska skolan har pensionerats. Det har varit väldigt erfarna, duktiga lärare som givetvis hunnit gå i pension. Det alliansregeringen gjort har handlat om att öppna upp för speciallärarutbildningen. På det sättet tillförsäkrar vi den svenska skolan fler speciallärare som är utbildade på ett bra sätt. var det en borttagen utbildning. För del är det oerhört viktigt att ha skolfrågorna i fokus och att följa utvecklingen nära. Vi är glada över alla reformer som har kommit på plats. Oavsett om man behöver göra justeringar i skollagen är jag som centerpartist glad över det stärkta elevfokus som finns i den nya skollagen jämfört med den tidigare. Jag är glad över de förtydliganden som skett i läroplaner, kursplaner och så vidare och som på olika sätt ökar tydligheten för eleverna men också för lärarna. Man vet vad man ska göra, vilka mål man ska nå och vilka kunskaper man ska jobba med. Mycket som har gjorts är väldigt bra. Vi har haft en debatt om ett motionsbetänkande. Det har vi haft här i kammaren, och vi tar ställning till olika motioner och så vidare. Därför blir det väldigt märkligt när man klagar på att man har lagt fram förslag i som inte har gått igenom. Vi anser från alliansregeringens sida att det är av stor betydelse att ärendena bereds på ett bra sätt och att det läggs fram propositioner om ämnet. Jag vill återkomma till förra veckans debatt. Jag vet inte om företrädare då tävlade i hur man kan säga misslyckad skolpolitik. Det är som att man upprepar det som ett mantra och som att det vore så, men man kan inte exemplifiera vad man faktiskt pratar om. Några saker har vi varit lyhörda nog att justera i efterhand, till exempel när det gäller lärarlegitimationen. Att det inte gick så bra som vi hade hoppats på från början har vi alla haft ett gemensamt bekymmer med. Det finns olika anledningar till att det blev så. Jag tror att det är oerhört viktigt att inte gå på den dystra ton som finns hos många av oppositionens företrädare utan att man i stället lyssnar på de förslag som finns. Egentligen finns det inte speciellt mycket konkret politik, utan man har lagt sig nära det som Alliansen redan har genomfört. Och det är vi glada för. Det är bra för den svenska skolan med den samsyn det ger att man anammar mycket av det som stod i , vilken refererade till. Det gällde sådant som vi såg som problem och som man sedan har åtgärdat. Från sida ser vi tydligt att man har behov av reformro. Det är inte så att man inte kan göra förändringar, men man behöver få använda alla de olika verktyg man har fått för att åstadkomma ännu bättre verksamhet. Utbildningsministern sade att resultaten har vänt. Det kan vi se på ett antal olika områden. Det kanske inte är på det sätt vi hade önskat överallt, men det är en positiv förändring vi vill förstärka ytterligare. Jag vill än en gång betona denna viktiga del och det viktiga dokument som har tagits fram mellan Kommuner och Landsting, , och de två fackliga lärarorganisationerna. Det är jätteviktigt för de tio punkterna. Självklart är det så att tio punkter som presenteras i ett program inte är totalt nya punkter. Det vore väldigt märkligt. Men när man gör en sådan sammanställning och visar på den stora samsynen kring att stärka läraryrkets status ser jag med stor tillförsikt fram emot det arbete för att åstadkomma en allt bättre skola som kommer att genomföras i alla kommuner som är arbetsgivare, men också i friskolor. 99 (SD): menar att vi förutom att förstatliga skolan behöver se över det svenska friskolesystemet. Vi anser att det är på väg att urarta totalt. Jag har sagt det förut, och jag säger det än en gång: Även om i grund och botten är positiva till friskolor menar vi att reformen har gått för långt. Jag vill än en gång påpeka vilket jag har gjort här att när friskolereformen lanserades var tanken med denna att föräldrakooperativ, speciella ämnesprofiler eller nedläggningshotade glesbygdsskolor skulle få en chans under ett nytt huvudmannaskap. Det var tanken. är den vanligaste inriktningen allmän inriktning långt från grundtanken med reformen. Det finns i många kommuner ett överutbud av skolor. Det är kostnadsdrivande som det omöjliggör ett långsiktigt planerande. tillsattes tror jag att det är trodde jag att vi skulle få diskutera friskolesystemet helt förutsättningslöst. Ska vi ha friskolor över huvud taget? Om ja hur många och i vilken form? Ska friskolorna få ta ut vinst ur verksamheten och så vidare? Detta är viktiga frågor, och jag trodde att vi skulle få diskutera dem. Men så blev det inte. Jag beklagar att regeringen inte tog chansen att ta frågan på större allvar. Jag anser att skolan, tyvärr, påminner alltmer om hela havet stormar. Det böljar hit, och det böljar dit. Man genomför den ena underfinansierade reformen efter den andra. Jag håller med en tidigare talare om att många reformer har varit bra. Men när de är underfinansierade och också ogenomtänkta kan de göra mer skada än nytta. senast har vi kunnat läsa om skolkoncernen och dess konkurs. En konkurs ställer såklart till det. Jag tänker citera vad , , har sagt med anledning av konkursen: Under de fem åren 20072011 har mottagit i koncernbidrag. Det betyder att betydande resurser som varit ämnade för elevernas skolgång har tagits från skolorna. Han fortsätter: Så har skatt avsedd för utbildning för det kommande släktet flutit upp i bolagskedjan och kanske ut ur landet. Under en täckmantel av pedagogisk mångfald används pengar avsedda för utbildningsinvestering till ekonomisk . Vidare säger han: Slutsatsen blir att svenska barns undervisning och svenska lärares arbetssituation i praktiken styrs av monetära intressen från andra länder i en bolagskedja fjärran från den pedagogiska mångfalden! Tänk om vi hade kunnat diskutera denna fråga i ! Men i stället för att ta frågan på allvar väljer regeringen en väg som är att likna vid någon som försöker spackla över sprickorna och måla mögelfläckarna. Jag har nämnt det tidigare, och jag nämner det igen eftersom jag tycker att det är ett bra sätt att beskriva det. Så gör man alltså i stället för att försöka förändra, eller kanske åtminstone diskutera, frågan i grunden. Sedan får man se var man landar. Men regeringen har varit helt ovillig att göra detta. Jag tycker att det är anmärkningsvärt. För att komma till rätta med de problem som trots allt finns, oavsett hur många duktiga lärare och hur många bra skolor det finns, menar vi att man måste förstatliga skolan. Vi står fast vid det. Men man måste också se över friskolesystemet. Vi menar att man måste gå tillbaka till friskolereformens ursprungliga intentioner och i likhet med skapa ett system där det ska finnas ett påvisbart behov av de skolor som ska starta. Det gäller till exempel en pedagogisk profil eller en språkskola. Det handlar inte om att vara för eller emot friskolor; jag är fortfarande för friskolor. Men det gäller att hitta en väl fungerande balans, och jag anser att vi inte har det . 100 (V): Närhetsprincipen gäller för dem som inte gör ett aktivt val, säger . Tur att man har rätt att gå i skolan i alla fall! Det sägs att det fria skolvalet har möjliggjorts för att bryta bostadssegregationen. Men när tittar på just den effekten av det fria skolvalet visar det sig att så inte är fallet. Däremot ser man en ny typ av segregation: en skolsegregation, där vi har fått alltmer homogena elevgrupper. De välutbildades barn går på en skola och barn till föräldrar med mindre utbildning på en annan. Därför kvarstår min fråga: Ska någras möjlighet att välja skola eller välja bort skola väga tyngre än alla barns rätt till en bra skola och utbildning? Jag möter ständigt lärare som uttrycker frustration och maktlöshet över sin arbetssituation. De vet vad de behöver göra och vad deras elever behöver, men de har inte tiden eller möjligheterna att göra det. Detta är också skäl som väldigt många lärare anger när de väljer att byta yrke. Vi har tidigare fått rapporter om att lärare bara ägnar så lite som en tredjedel av sin arbetstid åt att undervisa. Många av lärarna ger uttryck för att de varken hinner planera eller utvärdera sin undervisning, vilket innebär att de har svårt att anpassa sin undervisning efter elevernas behov. Det är illa, och det strider mot skollagen. Vi kan nog alla skriva under på att läraren är den viktigaste faktorn i skolan för att vända den negativa trenden med sjunkande kunskapsresultat. ser vi hur föräldrarnas utbildningsbakgrund, men också plånboken, har avgörande betydelse för elevernas resultat. Det senare har blivit särskilt tydligt i fråga om RUT-avdrag för läxhjälp. För oss i är det viktigt att skolan verkställer sitt kompensatoriska uppdrag. Det är lärarna som ska ansvara för elevernas lärande, inte eleven själv eller hens föräldrar. För att vända den negativa trenden behöver läraren få vara just lärare, och skolans pengar måste stanna i skolan. Det är inte rimligt att riskkapitalister tillåts leka affär medan det skärs ned på kuratorer, skolvärdar och studie- och yrkesvägledare som lärare går på knäna för att täcka upp för det. Utbildningsministern säger att man har genomfört en mängd reformer och att det tar tid att se effekterna. Så låt oss tala om det vi vet. har i återkommande rapporter pekat ut 1990-talets skolreformer som orsaken till de problem vi ser i skolan . Därför väckte vi, och fick igenom, en motion i 2011 om att tillsätta en utredning med uppdrag att utvärdera och analysera de stora skolreformerna och deras effekter på integration, jämlikhet, utbildningens kvalitet och alla elevers rätt till en likvärdig undervisning. Syftet med utvärderingen skulle vara att ta fram förslag för att stärka elevernas rätt till en likvärdig utbildning, ökad kvalitet och en sammanhållen skola. Utbildningsministern valde att ignorera beslut , och när han väl kommer till skott blir det inte en statlig utredning utan en utvärdering som läggs på ett enskilt institut som inte har till uppgift att återkomma med förslag utan enbart att utvärdera. Om ministern på riktigt är orolig för utvecklingen i svensk skola är det att gå från ord till handling . Vi vet vad som är orsakerna till den orättvisa vi ser i skolan . Det är mycket tydligt i . Det är bara en fråga om vilja. 101 (KD): Det är många som har lyft fram speciallärarnas viktiga roll, och det kommer jag också att göra men mer med fokus på vad vi faktiskt kan göra och utveckla. Många elever är i behov av särskilda stödinsatser för att klara målen. Därför har alliansregeringen återinfört speciallärarutbildning för att öka den specialpedagogiska kompetensen på våra skolor. Speciallärarna ska jobba direkt med eleverna till skillnad från specialpedagogerna som handleder dem som jobbar med barn i behov av särskilt stöd. Mitt hjärta klappar alldeles extra för de elever som är i behov av riktigt kompetenta speciallärare för att klara skolan men som inte får tillgång till rätt kompetens. Stöd till elever med särskilda behov kan säkert fungera väl på sina håll, men jag har sett alltför många exempel där elever i behov av särskilt stöd går runt i skolan endast med en assistent. Det kan i och för sig vara en mycket viktig person rent socialt för eleven, men personen kan helt sakna pedagogisk utbildning. Det duger inte. De elever som har de största behoven ska undervisas av de mest kompetenta lärarna. De elever som har de största behoven ska ha tillgång till lärare med rätt kompetens. Skollagen är tydlig med att alla elever ska få stöd och stimulans för att utvecklas så långt som möjligt. Skolans nya läroplan lägger tydligare fokus på att eleverna ska uppnå kunskapsmålen, vilket också kan öka behovet av stöd till de elever som har svårt att klara målen. I den svenska får av eleverna särskilt stöd vid ett givet tillfälle, och av eleverna får särskilt stöd under sin grundskoletid. har det varit brist på specialpedagoger och speciallärare, och många som jobbar som speciallärare har inte examen. kommer införandet av lärarlegitimationen att öka kraven på att speciallärare har rätt utbildning. SCB:s prognos visar en ökad brist inom yrket på grund av framtida pensionsavgångar och den stora andelen obehöriga bland dem som arbetar med specialpedagogiskt stöd. Tillgången på utbildade specialpedagoger och speciallärare minskar , då man beräknar att det kommer att finnas ungefär 10 000 som efterfrågan är 20 000. har också genomfört en undersökning där ett stort antal kommuner anger att de står inför stora problem att rekrytera behöriga speciallärare och specialpedagoger till sin särskoleverksamhet, och detta gäller alla nivåer och åldersgrupper. De kommuner som svarat på enkät uppger att mellan av eleverna behöver sådant stöd. Det tyder på ett stort behov av utbildade speciallärare och andra lärare med specialpedagogisk kompetens. Flera tror att det kommer att behövas dubbelt så många speciallärare som specialpedagoger. Kommunerna är rörande eniga om att det krävs en nationell satsning inom det specialpedagogiska området för att kunna täcka framtida behov. som behovet av utbildade speciallärare är stort tar det alltför innan de första speciallärarna utexamineras. När hjälp ges till dem som behöver, förbättras undervisningen för alla. Det allra viktigaste är emellertid att alla barn med specifika behov av stöd får den hjälp de behöver. Därför skulle en särskild satsning i form av ett speciallärarlyft öka intresset för speciallärarutbildningen. Det är något vi kristdemokrater ser som oerhört viktigt för att klara skolans allt fler framtida utmaningar. 102 Utbildningsminister (FP): Vi måste göra mer. Jag nämnde det i mitt inledningsanförande. Vi måste stärka läraryrket. Vi behöver avbyråkratisera. Där ska vi alla vara självkritiska till många av de regler som har införts och som har ökat administrationsbördan. Vi ska motverka segregation, införa mer undervisningstid och tidigare betyg till exempel. Men vi måste också ha en väldig respekt för de stora reformer som är sjösatta och som just nu börjar träda i kraft och verka. Det tar tid innan de ger effekt på undervisningsresultaten. hänvisar till och säger att det tar sex . Ja, det gör det ungefär, enligt . Det säger professor också. Reformerna genomförs , och det tar ungefär sex innan de ger en sådan effekt att det synligt påverkar slutresultaten i skolan. mäter från regeringsskiftet , som om dessa stora reformer hade kunnat genomföras då kan man räkna men så är det inte. Att förbereda läroplansreformer, betygsreformer och skollagsreformer tar tid. Resultaten hade sjunkit när jag klev in på Baylans tjänsterum . När jag klev in där på tjänsterummet tänkte jag att där måste ju finnas fullt med planer att sätta i verket för att lyfta upp resultaten i svensk skola. Jag öppnade första skrivbordslådan i Baylans skrivbord. Den var helt tom. Jag öppnade nästa skrivbordslåda, och den var också helt tom. Det fanns inte en idé. Gissa vad som fanns i den tredje lådan! Den var tom. Jag vände på skrivbordsunderlägget eftersom jag tänkte att det åtminstone måste finnas en post-it-lapp med någon tanke. Nej, det fanns ingenting. Det fanns inte en tanke på vad som skulle göras, och resultaten hade sjunkit . Det var den situationen som vi befann oss i. Den arbetsro som skulle ha behövts i våra svenska klassrum hade lagt sig över det socialdemokratiska , och det är det vi nu rättar till. 103 (S): Utbildningsministern är rolig om än inte sanningsenlig. Det första den här regeringen gjorde var att ta bort de satsningar som fanns på de skolor som hade det tuffast. En halv miljard skulle riktas till skolor som hade de tuffaste förutsättningarna för att öka likvärdigheten. Gy07, gymnasiereformen som skulle förbättra möjligheten för fler att fullfölja gymnasieskolan, skrotade . Stora delar av den skollag som efter många om och men kom till med var väl förberedda på just . Det är ingen som anklagar för att han inte har gjort något. Det har han gjort. Men att göra något betyder inte att det alltid är rätt. Och att göra fel saker kan ibland vara ganska destruktivt. Talare före mig har påvisat hur lärarna har påverkats av de många kraven. Det är dokumentation, administration, stress och nationella prov som innebär att lärarna har allt sämre möjligheter att göra sitt jobb, nämligen att möta och undervisa elever, att reflektera och att planera lektionerna. Socialdemokraterna känner en djup oro över den utveckling som pågår. Det är därför vi har begärt den här debatten. lägesbedömning visar att utvecklingen går åt fel håll. Jag misstror inte någon i denna kammare när det gäller att vi har goda ambitioner. Jag tror inte att det finns någon i kammaren som inte vill att det ska gå väl för alla barn i vårt land. Men det gör det inte . Det var mot den bakgrunden jag ställde frågan till de fyra borgerliga partierna: Delar ni vår oro, och vad är ni i så fall beredda att vidta för åtgärder? Det enda vi har fått tillbaka är ett antal anklagelser om att det var värst förr och att det här skapades . Problemen och utmaningarna finns här och . Socialdemokraterna har lagt fram förslag och kommer att fortsätta att lägga fram förslag. Och ja, , vi kommer fortsatt att erbjuda samarbete inför de utmaningar som denna regering är för trött för att se. 104 (M):