prot · H10918 · 2013-10-24 00:00:00 — Det är väl fantastiskt vad tekniken kan göra! En god princip för politiskt arbete är att utforma tydliga mål, inte att detaljstyra. Inom det område som den nya bibliotekslagen gäller är det inte bara den lagen som tar upp frågan. Biblioteken är så pass viktiga. Även skollagen och läroplanen slår fast att varje kommun ska erbjuda sina medborgare ett väl fungerande bibliotek, och alla elever ska ha rätt till ett skolbibliotek. I skollagen står det också att skolbiblioteken definieras som en gemensam och ordnad resurs av medier och information som ställs till elevernas och lärarnas förfogande och som ingår i skolornas pedagogiska verksamhet med uppgift att stödja elevernas lärande. Så är det! Det räcker inte med detta, herr talman. I läroplanerna är biblioteken centrala. De är rektorernas absoluta ansvar. Av läroplanerna framgår att rektorns speciella ansvar för skolans arbetsmiljö gäller inte bara förskoleklasserna utan också , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och fritidshemmen. Arbetsmiljön ska utformas så att eleverna får tillgång till handledning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för att själva kunna söka kunskap genom till exempel bibliotek, datorer och andra hjälpmedel. För gymnasieskolan tillkommer förutom det jag nu har sagt att man kan använda bok- och bibliotekskunskap och modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. Bibliotek är oerhört centralt, om inte publiken här redan har förstått. I den nuvarande bibliotekslagen, och i det förslag vi nu debatterar, ingår skolbiblioteken i det allmänna biblioteksväsendet. Det är fastslaget på så många punkter. I det förslag till bibliotekslag som läggs fram i propositionen tydliggörs att såväl offentliga som enskilda huvudmän inom skolväsendet självständigt ansvarar för skolbiblioteken. I och med detta tar vi ännu ett steg framåt för bibliotekens ställning i samhället. Hur framstår då oppositionen i detta betänkande? Deras övertygelse är att ju fler detaljregler som kommer från , desto bättre och likvärdigare verksamhet. Det är i grunden helt fel. Svenska kommuner och svenska skolor ser mycket olika ut. En stor skola med många elever kan erbjuda ett fantastiskt skolbibliotek med anställd personal. Det är bra. Men en liten skola som ligger på gångavstånd till ett folkbibliotek kan inte göra detta. Det har faktiskt bättre förutsättningar att samverka med folkbiblioteket som ligger i närheten. Det viktiga är att alla elever får tillgång till ett bra bibliotek. Detsamma gäller oppositionens krav på utbildad personal på biblioteken. Svensk sjukvård blir inte bättre för att socialutskottet bestämmer hur många läkare det ska finnas på i . Skolan blir inte bättre för att utbildningsutskottet detaljreglerar antalet förskollärare i . De kommunala biblioteken blir inte bättre och inte mer rättvisa för att vi från talar om för dem vilken specifik utbildning personalen bör ha på biblioteken. Det viktiga som lagen slår fast är att varje kommun ska erbjuda bra bibliotek med bra personal och att alla skolor ska erbjudas bra skolbibliotek. Vägen dit kan se väldigt olika ut. Vi måste i det här fallet respektera hur det kommunala ser ut. En sak till som jag vill ta upp är roll, som blir allt viktigare. Mindre kommuner, till exempel, behöver mer konsultativ hjälp när de arbetar med biblioteksfrågan, för de har inte den kompetensen själva. Kommunerna har jättemycket att lära av varandra när det gäller biblioteken – därav den samordnande roll som pekas ut att få och delvis redan har. Det kan göra mycket. utvidgade roll är att se om det behövs nya strategidokument och hur de ska se ut. Där spelar roll. Detta är redan på plats. Jag återanvänder ett ord som använde, herr talman, när hon talade om att slå in öppna dörrar. Det är precis vad man gör med reservationen i denna del. Slutligen: Den nya bibliotekslagen är väl avvägd med tydliga mål där kommunernas absoluta ansvar slås fast. Den är teknikneutral och modern men tar hänsyn till kommunernas olikheter. Förslag till en modern bibliotekslag i tiden är med andra ord det som jag yrkar bifall till, och yrkar jag avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde (M). 5 (MP) replik: Jag får börja med att fylla i det som jag missade i mitt anförande. Jag ställer mig naturligtvis bakom alla reservationer men yrkar bifall till reservationerna 5 och 17. Jag tror inte att jag har missat yrkandena förut i talarstolen, men är den första, som med allt här i världen. På anförande hör jag att hon är väldigt nöjd med den nya bibliotekslagen och alla förslag däri. Jag har lyssnat noga. Men det kommer alarmerande uppgifter om att vi saknar bibliotekarier och att vi saknar skolbibliotek. Med tanke på den betydelse som vi med all säkerhet vet att allt detta har för unga människors möjlighet att ta del av information, bli lotsade vidare i informationssamhället, ta del av språkböcker och så vidare undrar jag om inte känner någon oro för att det i bibliotekslagen inte finns med någonting om själva bibliotekariernas roll, om bibliotekariernas betydelse. Är det inte viktigt att detta verkligen finns med i en lag? 6 (M) replik: Biblioteken är oerhört centrala i många människors liv. Det var de, och är fortfarande, i mitt eget liv. Mitt bibliotek, som ligger mitt över gatan hemma i , håller på att byggas om och byggas ut till att bli en fantastisk skapelse, verkligen en fantasins fyrbåk som kommer att glädja göteborgarna. Biblioteken är väldigt viktiga. Precis om sade i sitt anförande är biblioteken inte bara en samling böcker, utan biblioteken är både böckerna och de människor som förmedlar fantasin, kunskapen och de fakta som finns där. Bibliotekspersonalen är i högsta grad en del i det bra . Det finns med i alla de lagar som jag redogjorde för att det ska finnas minst ett bibliotek i varje kommun, och det är kommunernas ansvar att förse invånarna med möjlighet till bibliotek. Biblioteken är böckerna och de anställda där. Nej, jag tycker inte att det finns något problem här, utan jag är fullständigt förtröstansfull med att varje kommun uppskattar sitt bibliotek och de anställda där. Jag håller med om att det är allvarligt att många kommuner väljer bort att prioritera biblioteksverksamheten. Det kan vi inte reglera från riksdagshåll, utan vi får uppmuntra våra kommuner att jobba bättre och avsätta mer medel för denna verksamhet. 7 (MP) replik: Jag konstaterar att jag inte får något riktigt svar, eller jag får ett svar där man säger att det inte går att reglera från riksdagshåll. Men det gör det faktiskt; det går att reglera i en lag att det ska finnas personal. Det är det vi debatterar här. Det är bekymmersamt att man inte tar det här på större allvar. Vi ser att det är tufft i många kommuner. Man har svårt att klara det man ska göra. På vissa ställen får man skära ned på antalet bibliotekarier. Jag läste en artikel om där man plockar bort bibliotekarien på en gymnasieskola. Eleverna där är otroligt oroliga för hur de ska lotsas. De har jättemycket hjälp av med att lotsas runt i informationstekniken och med att hitta. Allting finns, men det gäller att hitta. Det är en konst och någonting man behöver lära sig . Där har bibliotekarierna en mycket viktig roll och kan vara ett otroligt stöd inom skolans värld. Eleverna säger att matsalen och är de två ställen som utgör hjärtat i skolvärlden. Plockar man bort bibliotekarien från kanske man ska plocka bort matsalspersonalen från matsalen så att alla får laga sin mat själva. Var går gränsen till den trygga möjlighet att utvecklas som vi ändå ska vara med och skapa i politiken? Jag tycker att det skulle ha funnits en tydligare skrivning och tydligare ambitioner i lagen när det gäller personalens betydelse, och det skulle lagstadgas. 8 (M) replik: Jag håller med om att det är ett problem om bibliotek läggs ned, och jag vill inte se utvecklingen att fler bibliotek läggs ned eller att fler bibliotek försvinner. Det är ett allvarligt problem, som vi får försöka lösa tillsammans med kommunerna. Vi får uppmuntra dem och få dem att inse hur viktigt det är med bibliotek, om de ännu inte gör det. Jag är övertygad om att de allra flesta kommuner uppskattar sina bibliotek och de anställda inom biblioteken. Precis som jag sade i min förra replik är biblioteken inte bara boksamlingen, utan biblioteken är människorna, låntagarna och de anställda. Men det kanske behövs andra kategorier än bibliotekarier. Vi har goda exempel från i kommun. När man anställde andra personalkategorier än bibliotekarier och kompletterade bibliotekarierna med andra kompetenser ökade besöken och bokutlånen stort. Självklart är människan i oerhört viktig. Det är jag helt överens med om. Men att vi skulle reglera det i den nya bibliotekslagen är, för att använda ord om igen, som att slå in öppna dörrar, för det räknas redan in. 9 (V) replik: Det var lite smått och gott det där, . Jag kan väl hålla med om att det är bättre än om det vore dåligt. Jag tycker att du har en väldigt idealistisk syn på den verklighet som vi lever i och de villkor som biblioteken verkar under. I slutet av ditt anförande kom du in på KB, , som ju är en sorts paraply över hela landets biblioteksväsen. har inte fått de 13 miljoner man har äskat, och det är beklagligt att en så rik nation som inte har råd att upprätthålla ett så bra centralt system som möjligt. Det sägs då att ska uppfylla nya strategiska mål. Då skulle jag vilja höra din syn på det: Vilka är de målen? Hur ska man kunna utföra samma viktiga idoga arbete med 20 färre i en personalstyrka som inte är alltför stor? Jag kan skicka med några mer lokala frågor, eller ett mindre bibliotekssammanhang, nämligen skolbiblioteken som vi alla värnar om. Vi borde gemensamt kunna uttrycka en stor oro när det år kommer rapporter om att biblioteken är undermåliga. Det står kanske några kartonger i en källare eller det är obemannat. Du sade att det finns en stor olikhet mellan kommunerna, men det är en dålig tröst för dem som är mest olika. Jag skulle vilja veta lite mer om på vilket sätt denna olikhet spelar någon roll i debatten om bibliotekslagen. 10 (M) replik: KB:s samordnande roll är väldigt viktig. KB är inte bara ett paraply utan även en inspiratör, spridare av goda erfarenheter som man kan ta del av och konsult till små kommuner som inte har kompetensen på egen hand. KB kommer att göra en jättestor skillnad i arbetet med att utveckla biblioteken i landets alla kommuner – 289 tror jag att det är. Jag är övertygad om att KB kommer att göra ett fantastiskt bra arbete. I KB:s uppgift ligger också att leta och se om det behövs ett strategidokument eller flera strategidokument. Då ska de ha möjlighet att ta fram dessa dokument. Det har inte bara jag och allianspartierna i kulturutskottet konstaterat, utan även utbildningsutskottet har konstaterat att detta ligger i KB:s roll. Det står i betänkandetexten i det ärende vi debatterar . KB kommer att vara en jätteviktig spelare i detta arbete framöver. När det gäller skolbiblioteken har den nybildade Skolinspektionen i uppdrag att titta på hur skolorna ger rektorn ansvar att förse eleverna med nödvändiga kunskaper, och där ligger bland annat skolbibliotek. Jag är övertygad om att vi kommer att ordna detta på bästa sätt. 11 (V) replik: Det är återigen ett väldigt idealistiskt tänkande att det här nog kommer att bli bra. tror jag att har en värmländsk gen i sig. I har vi ett uttryck som heter: Det ordner sig, och gör det inte det så kvetter det. Jag tycker att det är tillämpligt, men inte i kulturpolitiken, för där kvetter det inte om det finns bra skolbibliotek och bemannade bibliotek. Efter analysen av KB:s framtida verksamhet och betydelse får jag uppfattningen att nästan nöjer sig med att KB blir någon sorts konsultfirma som ska inspirera och ge lite kickar utåt i vårt avlånga land. Men KB:s uppdrag är så mycket större: att insamla och att förvalta berättelserna, som det heter, till kommande generationer och allt detta. Då har jag svårt att få ihop det med att de blir 20 färre i personalstaben och, som säger, att man ska leta fram ett dokument. Vad tror att det skulle stå i det dokumentet i så fall som skulle lösa detta uppdrag? 12 (M) replik: Tack, , för att du jämför mig med värmlänningar och tycker att jag har ett värmländskt drag! Jag uppskattar det mycket. Vi smålänningar är inte så vana vid komplimanger – vi är vana vid fattigare tilltal. Jag tror på människan, , och människans förmåga. Ja, det är min utgångspunkt. Och självklart vet vi, inte bara tror, att inom biblioteksområdet och kulturområdet finns det många människor som har en stark drivkraft att göra detta så bra som möjligt. Vår uppgift som politiker är att sätta upp mål och ange visioner, inte detaljstyra. Vi sätter ramarna, och sedan fyller människorna dem. Det kommer den nya bibliotekslagen också att stimulera till. Precis som sade har KB fler uppdrag än detta som de nu har påbörjat. Jag är övertygad om att de kommer att sköta det med bravur. Och vi inom Alliansen och oppositionen kommer att följa detta arbete för att se att de uppfyller det, men jag är övertygad om att de med den kompetens som finns inom KB kommer att klara det galant. 13 i (S) replik: Det är härligt att här i kammaren lyfter upp – det S-V-MP-styrda – som ett bra exempel angående biblioteken och det stadsbibliotek som vi har i . Att man satsar på kulturen i gör mig jättestolt och glad som göteborgare och som socialdemokrat. Jag tänkte på frågan om en nationell biblioteksstrategi. Jag tycker inte att det är riktigt tydligt att det förslag som vi från oppositionen lägger fram om att vi vill ha en nationell biblioteksstrategi redan är tillgodosett. Om vi tittar i betänkandetexten och i propositionen ser vi att det står att är den myndighet som ska få ansvaret för att ha en nationell överblick och ska främja verksamhet inom det allmänna biblioteksväsendet. Men det framgår inte alls att man ska ha en biblioteksstrategi och en nationell biblioteksplan, utan det står att självt ska få bedöma om de vill göra det här. Jag tycker att det är att släppa ansvaret från politikens sida. För mig är det viktigt att vi vågar ta beslut och att vi vågar peka med hela handen utifrån att vi ser att situationen ser ut som den gör. Då skulle jag vilja ställa frågan till : Är det verkligen så att du tycker att det förslag vi lägger fram i vår reservation överensstämmer med det förslag som ligger i propositionen? 14 (M) replik: Jag ska börja med att läsa ur vårt betänkande på s. 25, och det är yttrandet från utbildningsutskottet: Av propositionen (s. 45) framgår att regeringen i fråga om en nationell biblioteksplan anser att det i det uppdrag som Kungl. redan har finns utrymme att överväga vilka mer strategiskt inriktade dokument som kan främja samverkan och utveckling inom området. Med andra ord kan myndigheten bedöma om det finns behov av nationella plandokument och i så fall utarbeta sådana. Detta konstaterar utbildningsutskottet. Och jag menar att det är till fyllest. Finns det inom verksamheten behov av en biblioteksstrategi kommer det fram en biblioteksstrategi. Men jag kommer aldrig att acceptera att vi ska besluta om en biblioteksstrategi därför att behöver en biblioteksstrategi. Det är verksamhetens behov som ska styra, inte politikens. Det är min bestämda uppfattning. 15 i (S) replik: Jag tycker att man ska vara tydlig och säga att detta är två helt olika förslag. säger i talarstolen att vi slår in öppna dörrar. Vi är tydliga ifrån oppositionen. Vi tycker att det här behövs. Det behövs en nationell biblioteksstrategi. Det säger vi utifrån att vi ser hur situationen ser ut: färre filialer, färre bibliotek, vi har en läsutveckling som går åt helt fel håll och vi har många grupper som inte tar del av bibliotekens verksamhet. Vi ser vårt uppdrag att tydligt peka på att vi vill ha en nationell biblioteksstrategi. Vi är inte ensamma om det. Det finns andra, varav är en, som lyfter fram vikten av detta. Man måste vara tydlig med att ska få detta uppdrag. Det ni säger i propositionen och betänkandet är att om anser att man ska ha en strategi – eller om det efterfrågas av biblioteken – kan de göra en sådan. Jag tycker att jag och vi som politiker måste ta vårt ansvar och säga att vi tycker att den utveckling vi ser går åt helt fel håll. Vi vill ha en nationell biblioteksstrategi därför att vi tror att det är ett sätt att se till att främja biblioteksutvecklingen och till syvende och sist se till att vi får en läsutveckling som vänder åt ett mer positivt håll både för individerna och för samhället och utvecklingen i stort. Vi behöver se till att fler människor tar del av bibliotekens verksamhet och att läsandet ökar. Det ser jag som jätteviktig uppgift, i stället för att bara säga: Det får de göra som de vill med. Det tycker jag är en svaghet i propositionen. 16 (M) replik: Läsfrämjande är oerhört viktigt. Regeringen satsar fantastiska summor på att främja läsandet och ta in nya aktörer som hjälper till med detta. Många vägar har öppnats, och många fler vägar kommer att öppnas. Vi kommer dock inte att göra detta med ett ovanperspektiv. var mycket klargörande alldeles : Det är politikens behov som ska gälla, inte underifrånperspektivet. Om bibliotekspersonal, och andra aktörer och kommuner tycker att det behövs en strategi eller flera strategier och olika dokument kommer detta att komma fram. Det är det vi säger. Vi tänker inte ställa upp på en biblioteksstrategi för att och ska ha det. Om det ska finnas en strategi när det gäller biblioteken ska den komma från dem som behöver den, inte från politiken. 17 (FP): Förmågan att läsa är nyckeln till delaktighet i vårt samhälle. När vi till exempel ser elever som har det svårt i skolan är det ofta för att de, när de var en liten flicka eller pojke, inte lyckades knäcka läskoden utan kom hopplöst efter i skolan. I värsta fall var det heller inte någon vuxen som upptäckte det . En vuxen person som inte kan ta till sig vanlig information genom medier är utan delaktighet och i ett hopplöst underläge. Läsande av både faktaböcker och skönlitteratur har alltid bidragit till att en människa tänker nya tankar, reflekterar och drar slutsatser. Den konstnärliga upplevelsen av till exempel skönlitteratur skapar också ny insikt – en kunskap som inte går att få via faktaböcker. Det är just för att det är en sådan kraft i litteratur och konst som makthavare ofta har velat kontrollera vad människor läser. Om den gamle kinesiske kejsaren skrev att han byggde och brände alla böcker i för att själv bli början. ordnade nazisterna och bokbål i , och tog ett järngrepp om litteratur och konst i . Men man kan begränsa friheten på många sätt. Jag brukar ibland citera författaren som bland annat sade: Man behöver inte bränna böcker för att göra slut på en kultur. Det räcker med att få människor att sluta läsa. Tyvärr är det detta som delvis har hänt i – att många unga läser sämre och mindre. Det är en lång utveckling med en negativ lästrend som har hållit på i 25–i . Det är för att vända negativ utveckling som Alliansen nu genomför ett antal åtgärder både inom skolan och inom kulturen. Tydliga kunskapsmål, uppföljningar med nationella prov och att speciallärarna kommer tillbaka är viktiga förändringar som Alliansen genomfört i skolan. Den nya skollagen säger också, som vi har hört, att alla skolor ska ha skolbibliotek. Det är en nyhet som har kommit sedan Alliansen tillträdde som regering, och det är något som vi i har kämpat för . I kulturpolitiken har vi nu två viktiga propositioner om läsning att ta ställning till . Den första är dagens proposition om bibliotek och bibliotekslag, och den andra – som debatteras – är propositionen om litteratur och läsning, Läsa för livet. För säkerhets skull – när vi nu pratar om böcker – ska jag säga att jag självklart inte bara menar pappersböcker när jag talar om läsning. Det viktiga med att utveckla sin läsförmåga är att man kan läsa olika typer av texter och till exempel förstå abstrakta resonemang och tillgodogöra sig information. Det gäller naturligtvis oavsett om man läser på nätet, i e-böcker eller via andra medier. Det finns inte någon nödvändig motsättning mellan läsning och nya medier eller exempelvis nätsurfning – tvärtom. Ju mer utvecklad läsare man är desto lättare kan man vara källkritisk, värdera information och hitta det intressanta i olika sammanhang. En nyhet i dagens lagförslag är just att allmänheten avgiftsfritt ska få låna och få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform, till exempel fysisk form eller digital som e-böcker. Så gör redan många kommuner, men blir det fastslaget att samma regler ska gälla för e-böcker som pappersböcker. Det är viktigt. Mer ingående förslag om att utveckla bra sätt att förmedla e-böcker och lösa frågorna om författarnas ersättning behöver vi diskutera framöver. En del av det tas upp i propositionen Läsa för livet. Den viktiga frågan återkommer vi till. Propositionen om bibliotek innebär också att grundläggande kvalitetskrav införs när det gäller bibliotekens utbud av olika slag: medier, informationssökning och andra tjänster. Omvärldens förändringar ska speglas i bibliotekens uppdrag att sprida kunskap om hur ny informationsteknik kan användas och hur man kan hjälpa människor att lära sig att använda den. I propositionen uttrycks att begreppet kvalitet ska innebära att biblioteken ska göra aktiva val baserade på kvalitetskriterier när de planerar tjänster eller gallrar i bestånden. I begreppet allsidighet ligger också ett krav på neutralitet och att utbudet av medier och tjänster inte får styras av ideologiska eller religiösa påtryckningar. Det är också en mycket viktig nyhet att regeringen nu föreslår att biblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja språkutveckling, stimulera till läsning och så vidare genom att erbjuda litteratur utifrån deras behov. Det konstateras också att biblioteken kan spela en särskilt viktig roll för barn och ungdomar från läsovana familjer. Vi har haft en bibliotekslag, som för övrigt var den första i historien. låter det som om vi alltid har haft en bibliotekslag, men den första kom 1996, och det här är alltså den andra. För att förtydliga definierar regeringen vilka bibliotek som ingår i det allmänna biblioteksväsendet. Det är det vi kallar folkbiblioteken, stadsbiblioteken, skolbiblioteken, högskolebiblioteken, de regionala biblioteken, bokbussarna, lånecentralerna och de övriga offentligt finansierade biblioteken. Med tanke på diskussionen om biblioteksstrategi vill jag påpeka att den här lagen tar ett väldigt kliv framåt för att ta ett helhetsgrepp över biblioteksverksamheten. En viktig fråga är naturligtvis också hur biblioteken är tillgängliga för alla, oavsett om man kan ta sig dit fysiskt eller om man besöker dem via nätet. Därför är det viktigt att propositionen pekar ut tre prioriterade grupper. Det är personer med funktionsnedsättning, personer med annat modersmål än svenska och våra nationella minoriteter. Biblioteken ska vara öppna och tillgängliga på ett likvärdigt sätt för alla. gällde de uppdrag som jag räknade upp – det är en viktig skillnad – bara de kommunala folkbiblioteken, men gäller prioriteringarna alla bibliotek som ingår i det allmänna biblioteksväsendet. Biblioteken gör ett fantastiskt arbete runt om i . Jag har varit på besök och sett många aktiva bibliotek som ordnar författaraftnar för vuxna, bokträffar, filmkvällar och sagostunder för barn och mycket mer. Många bibliotek har också redan nu utvecklat samarbete med skolor och föreningar. Det vi i särskilt uppskattar i den nya bibliotekslagen är att lagen skärper kravet inte bara på biblioteken utan också på att huvudmännen, det vill säga kommunerna och staten, tar sitt ansvar för att ge biblioteken möjlighet att leva upp till den nya lagen. Det finns en stor kompetens och expertis på biblioteken, och det är bra att det slås fast att de nu ska arbeta aktivt med att öppna dörren till läsning för fler människor.