prot · H00988 · 2013-04-10 00:00:00 — Därför anser vi att det ska bli obligatoriskt att erbjuda mammografi åt alla kvinnor i i åldern . Året innan skrev ni: Ju tidigare cancern upptäckts, desto bättre förutsättningar för en lyckad behandling. Landstingen ska erbjuda alla kvinnor i åldern mammografi. Därför anser vi att det ska vara obligatoriskt för landstingen att säkerställa mammografi i enlighet med riktlinjer. fanns det möjlighet att få igenom detta genom en majoritet här i , men väljer ni att inte stödja det. Jag och många andra, bland annat , undrar varför. 44 (V) replik: Som Per Ramhorn vet har jag inte varit med i den diskussion som har förts i utskottet. Jag har faktiskt inget bra svar på den frågan. Jag utgår ifrån att du också har diskuterat med de övriga regeringspartierna. Då får de också ta ansvar för den här frågan. Jag vet att svarade utförligt. Du får prata med henne. 45 PER RAMHORN (SD) replik: Tack för svaret, även om det inte var något svar på min fråga! Jag förstår att du kanske inte är insatt i den här frågan. Rent principiellt tycker jag att om man står för att vilja göra något, har påpekat det och får chansen att genomföra det och ändå väljer att inte göra det blir det ett visst trovärdighetsproblem i den politik man för. 46 (V) replik: Jag utgår ifrån att diskussionen har handlat om vilka typer av frågor man ska lyfta upp och vilka reservationer man ska ta upp, och man tar inte alla. Jag vet inte vilka motioner man har valt att gå in i, vilka man inte har gått in i och varför. Jag har inte varit inblandad i diskussionen i det här fallet. 47 (M): I mitt tal kommer jag att tala om valda delar av hälso- och sjukvårdsfrågorna. kommer att lyfta fram och tala om psykiatrifrågorna. Regeringen lägger nu än mer fokus och resurser på att förbättra kvaliteten och tillgängligheten i hälso- och sjukvården. Hälso- och sjukvårdspolitiken syftar bland annat till att ge en god vård till hela befolkningen och till ett ökat inflytande för patienter och medborgare. Målet är självfallet att människor ska erhålla en jämlik och rättvis vård med god kvalitet. Regeringen har därför också gjort historiskt många insatser för att stärka patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården. Förutom reformer för ökad valfrihet för patienten finns till exempel den numera lagstadgade vårdgarantin som syftar till minskade väntetider för besök och behandling i sjukvården, skärpt tillsyn av hälso- och sjukvården samt ökade satsningar på kvalitetsregister i landsting och kommuner. Dessutom har regeringen för avsikt att vidareutveckla den så kallade kömiljarden. Regeringen har också fått positiva utfall av sitt arbete. Den svenska hälso- och sjukvården fortsätter att förbättras, och skillnaderna i resultat och kvalitet mellan landstingen fortsätter att minska. I rapporten jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet har och jämfört olika landsting utifrån 169 olika indikatorer. Generellt har de flesta resultat som presenterats i rapporten förbättrats avsevärt. Statistiken visar bland annat att fler cancerpatienter överlever , och för bröstcancer har den relativa femårsöverlevnaden stigit till . Vårdens utveckling har också varit positiv för hiv-patienterna, där kontrollen av virusnivåer är god i hela landet, och av patienterna når de uppsatta behandlingsmålen. Dödligheten i stroke och hjärtinfarkter, som är de vanligaste dödsorsakerna, fortsätter att minska. Tillgängligheten blir också allt bättre, både genom vårdval och genom kömiljard. Vi har en ny patientsäkerhetslag . Syftet med lagen är att minska vårdskador oavsett om skadorna beror på systemfel eller misstag från vårdpersonalen. Vi har en överenskommelse med SKL om en prestationsrelaterad ersättning som sammanlagt ligger på 2,5 miljarder över tidsperioden 20112014. För att svensk hälso- och sjukvård kontinuerligt ska kunna utvecklas och förbättras och för att stärka patienternas ställning i vården behöver verksamheterna regelbundet följas upp och utvärderas. I detta sammanhang pågår det ett flertal olika projekt för att förbättra möjligheterna att följa utvecklingen inom hälso- och sjukvården på olika nivåer. Exempelvis har , utöver sina årliga rapporteringar av situationen i hälso- och sjukvården, genomfört ett antal fördjupade studier på olika områden. En patientmaktsutredning tillsattes av regeringen . Utredningen ska föreslå hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården ska stärkas. En utgångspunkt för utredarens arbete ska vara att förbättra förutsättningarna för en god och jämlik vård. Utredaren ska bland annat föreslå hur vården kan ges på mer likvärdiga sätt, hur patientens valmöjligheter inom vården kan stärkas ytterligare och hur patientens behov av stöd, råd och information bör hanteras inom ramen för vårdgarantin och det fria vårdvalet. Dessutom ska utredningen lämna förslag på en ny patientlagstiftning där bestämmelser med betydelse för patientens ställning samlas. Vårdvalsreformen har varit en viktig reform för hälso- och sjukvården. Nästan 300 privata vårdcentraler, många med längre öppettider, har startat, och antalet vårdcentraler har ökat i 19 av 22 landsting. Det har betytt oerhört mycket för befolkning. Sedan regeringen införde vårdgarantin och kömiljarden har tillgängligheten i vården förbättrats mer . Låt oss komma ihåg att 2007 var det 75 000 personer som hade väntat på ett besök hos en specialistläkare. var det bara 25 000. Således är två tredjedelar av den här långa kön nu borta. var det 22 000 personer, alltså var tredje patient, som hade väntat mer än på operation. var det bara 7 000, alltså en tiondel av patienterna. Det här resultatet kommer inte av sig självt. Det är bland annat resultatet av att vi infört en vårdgaranti som stärker patientens rättigheter och ett resultat av att vi införde en kömiljard som ger pengar till de landsting som kortar väntetiderna. Det är resultatet av att vi införde valfrihet i primärvården och bejakar att landstingen verkligen samarbetar med privata vårdgivare för att fler ska kunna få operationer snabbt. Reformers positiva genomslag tar tid. Regeringen har utfört historiska förbättringsarbeten inom svensk hälso- och sjukvård, och vi kan nu se det positiva resultatet av de här stora satsningarna. Vi ska också fortsatt möta hälso- och sjukvårdens framtida utmaningar, för de finns, med innovationskraft, valfrihet och patientinflytande. Självklart kommer kvaliteten även fortsättningsvis alltid att stå i första rummet. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet. 48 (S) replik: Säg något som den moderatledda regeringen gör som inte är historiskt eller som inte innebär mer pengar . Jag tänkte att det skulle vara intressant att höra om det är så att det fria vårdvalet och fler vårdcentraler har gjort slut på agendan för utmaningar i vården. Jag tycker nämligen att låter väldigt nöjd när hon står i talarstolen och berättar hur läget är. Vad tänker om hur hennes partivänner hanterar våra allra största regioner? Det är vårdplatsbrist och snudd på nedläggning av rikssjukvården med barnintensiven. Vi ser ju att resurser fortfarande inte fördelas efter behov. Är det bra att skära ned på vårdplatser när befolkningen ökar? 49 (M) replik: Nej, , jag beskrev just i mitt anförande att utmaningar kvarstår. Det är vi väl medvetna om. Jag är inte nöjd , men jag kan också konstatera att väldigt mycket har hänt. Är jag nöjd med vårdplatsbristen och åtgärderna? Vi vet att vårdplatserna till främsta delen styrs av landstingen och deras prioriteringar. Vi vet också, för att nämna ett exempel i , att egen kollega tog bort 300 vårdplatser innan tillträdde och alliansstyret lägger nu tillbaka 500 vårdplatser med målet 2015. Jag skulle också vilja ställa en fråga till utifrån kongressbeslutet på den kongress ni hade , där ni beskriver att ni vill avsevärt begränsa möjligheter att plocka ut vinster i välfärdssektorn. Ni skriver också att lagen om valfrihet ska förändras så att den fria etableringen inte är möjlig. I mitt anförande framhöll jag just effekterna och framgångarna av det fria vårdvalet. Mycket fokus är det från och kring vinsterna och alltför sällan på kvaliteten inom den offentliga sektorn. Det lyfter man sällan fram. Vi vet att det finns missförhållanden i såväl offentlig som privat sektor. Självklart ska det åtgärdas. Kvaliteten ska alltid gå först. Men det som ni nu har bestämt på er kongress, , får effekter. Bland annat arbetar 120 000 personer inom den privata välfärdssektorn. 10 000 av de 14 000 företagen har färre än tio anställda. Ni väljer ofta att framhålla att det här handlar om stora företag som lyfter pengar från . Men vi pratar om småföretag. I av de nybildade företagen är det kvinnliga företagare eller ägare. Varför lyssnar inte du, , på alla de positiva effekterna som det här har medfört, och vad är ditt svar till dem? 50 (S) replik: Det var ett långt inlägg. Jag kan konstatera att det har gått med en borgerlig regering. Det har gått också med ert styre bland annat i , så jag tycker kanske att det vore passande att tala om hur man ser på de problem som står inför. Jag tycker att det vore intressant om kunde ägna sina nästa åt att berätta om hon tycker att det är bra att vi har vårdplatsbrist. Naturligtvis inte, kommer att säga. Då är min följdfråga: Om det nu är så att man minskar antalet vårdplatser trots att befolkningen ökar, är man då på rätt väg? Är det moderat politik? Jag ska hemskt gärna svara på frågan om vi tycker att skattemedel ska användas till det de är avsedda för. Tycker vi att kvalitet är det viktigaste som vi ska sätta i fokus? Tycker vi att patienternas intresse ska gå före företagens intresse av var de vill etablera sig? Tycker vi att det ska finnas privata och offentliga aktörer? Tycker vi att det är en bra idé om kommuner och landsting är överens med de privata aktörerna om hur de ska bli en väl fungerande del i vårdkedjan? Ja, det tycker vi. Detta är våra förslag från vår socialdemokratiska kongress som har ägt rum i . Min fråga till kvarstår: Tycker , , att vi fördelar resurser efter behov som det ser ut , eller vilka sätt har ni att möta detta och se till att resurserna faktiskt fördelas efter behov så att vi får en mer jämlik sjukvård? 51 (M) replik: vet också att numera tillsammans med SKL samlar in anmälningar och redovisningar kring vårdplatser från varje landsting så att vi äntligen kan få en överblick över situationen i . Detta har inkommit, och det var bara någon vecka sedan vi hörde redovisningarna av det. Jag hoppas också att verkligen förstår att vi inte är nöjda med vårdplatsbristen. Den måste förebyggas till varje pris. Vi vet att det är ansvar, självklart, men vi kan också förebygga genom olika saker. Framför allt vet vi att i januarifebruari är det vanligt med förekomst av vinterkräksjuka, och det har varit RS-virus. Vi vet att det är Socialdemokraterna som har eliminerat vårdplatserna i . I , för att nämna det igen, har de halverats där vi nu bygger ut. En vårdplats är heller inte alltid lösningen på allting. Det handlar om en sammanhållen kedja där rätt diagnoser kommer till akutvårdsmottagningarna och där primärvården avlastar. Det handlar om att tillgodose delar av sjukvården generellt sett. Det är inte bara en vårdplats, en säng, som ska till, . Jag skulle ändå vilja beskriva de konsekvenser som S-politiken ger. Det är en politik som faktiskt motverkar företagande, jämställdheten och människors frihet att själva få välja och välja bort det som inte är bra. Det här kommer att slå emot jobben, , och så blir resultatet när det är en politisk ideologi som får styra. De politiska skiljelinjerna är väldigt tydliga mellan Alliansen och Socialdemokraterna. Det är också alltför sällan som observerar och framhåller den offentliga sektorn, som också har sina brister. 52 (FP): Vi diskuterar alltså hälso- och sjukvård, och det är ett väldigt brett fält. Därför har vi i delat upp det så att tar psykiatrin och de frågor som hänger samman med det området, och jag tar upp resten så långt som tiden medger. Det här är ett motionsbetänkande. Det är klart att vi alla vill visa upp vart vi vill hän i arbetet för en god hälso- och sjukvård för alla på jämlika villkor. Det står givetvis även bakom, liksom att vården i huvudsak ska vara solidariskt finansierad, men den här finansieringen, skattepengarna, kan gå till både offentligt driven vård och omsorg och till privat driven vård och omsorg förutsatt att den lever upp till den kvalitet och de riktlinjer som , vetenskap och beprövad erfarenhet har slagit fast. Sedan jämförs i debatten siffror, bra och dåliga. Negativt skildras då den privata sidan, framför allt av oppositionen, men om man går in i siffrorna ser man att privata vårdcentraler når högt på uppskattningsskalan, liksom offentligt drivna. Det finns också de som är mindre bra. I förrgår besökte jag ett vård- och omsorgsboende där det inte är någon personalomsättning alls. Det är ett privat boende, och man har kommit ned i vad jag tror är landets lägsta läkemedelsanvändning bland de boende 3,5 läkemedel per boende. Vad hade hänt när man nådde den nivån? Jo, flera av de boende kunde skrivas ut från det som brukar beskrivas som dödens väntrum. Så pigga hade de blivit när de blev av med en rad läkemedel. Det var alltså ett privat drivet vård- och omsorgsboende. Det ser således olika ut, och en del av olikheterna kan bero på att landsting och kommuner är olika styrda. Vi har bokstavskombinationer av partier. I den kommun jag besökte är det Socialdemokraterna och som styr. I vår fritidskommun styr Socialdemokraterna och . Det finns olika varianter, vilket naturligtvis präglar utvecklingen men gör det svårt att göra generaliserande jämförelser om bra och dåligt. Vi kan dock vara överens om att allt som har låg kvalitet måste vi lyfta, och de som har bra kvalitet ska vi stimulera till fortsatt utveckling. För är valfriheten, att se individen, ett fundament när det gäller tillgången till den kvalificerade vården och omsorgen. Man ska ha makt över sitt liv, och hälso- och sjukvården ska vara behovs- och serviceinriktad. Givetvis ska man ha tillgång till sin egen journal och få information om vårdgivare och behandlingsresultat. Vårdgarantin är en god början, men den ska naturligtvis omfatta hela vårdkedjan från det att man söker för ett symtom till att man fått den hjälp, den rehabilitering, man behöver. Det styckevistänkande som har rått måste vi bli av med. Något som vi också vill lyfta fram är eget rum på sjukhus, att man ska få vara i fred och inte löpa risken att bli infekterad av medpatienter. Det kan betyda mycket att nu går före och inrättar egna rum för dem som ska vistas där. En annan viktig sak är att ha en husläkare, en egen doktor, i stället för hyrläkare. Här måste vi komma underfund med vad det är som gör att läkarkåren det finns också andra personalgrupper går in i hyrsystemet, med bristande kontinuitet i hälso- och sjukvården som följd och med de nackdelar som det innebär för patienterna. Det vård- och omsorgsboende jag talade om har haft samma doktor , en doktor som tillsammans med sjuksköterskorna gått in i varje individs läkemedelsbehandling, kopplat symtom till läkemedel och successivt plockat bort det ena läkemedlet efter det andra. Evidensbaserade insatser viktigt, viktigt. Här gör SBU mycket goda insatser och behöver få de resurser som krävs för att allt vi gör i hälso- och sjukvården ska vara evidensbaserat. Just nu håller SBU bland annat på att utvärdera mammografin, vilket är viktigt. Vad säger de nya resultaten om vilka åldersgrupper som ska behandlas, kopplat vidare till vilken behandling som är lämplig? Är det så att man kan hitta vilka det är som regelbundet behöver undersökas med mammografi och vilka som kanske kan undersökas med längre mellanrum? Till detta kommer naturligtvis den jämlika vården, det utredningsarbete som vi på regeringssidan har gjort. Det är inte acceptabelt med de stora skillnader som finns mellan landstingen när det till exempel gäller att erbjuda IVF. Det är något som vi ett par av oss sitter i har varit inne på för att se hur detta kan rättas till. Det finns alltså en rad saker som är på god väg att rättas till. När jag tittar på reservationerna ser jag att där finns sådana som tar upp vård och behandling av olika sjukdomar. Frågan om sällsynta diagnoser har drivits länge av . Det gäller små patientgrupper. Bland de breda lagren i hälso- och sjukvården är kunskapen om hur de ska diagnostiseras och behandlas ofullständig. kan dock inte ensamt tillgodose dessa personers behov. Det är viktigt att vi i , inte minst genom EU:s satsningar, kan få specialistcentrum, några förhoppningsvis i , andra i övriga medlemsländer. Dit ska man kunna skicka personer som misstänks ha en sällsynt diagnos för att där ställa rätt diagnos, komma fram till lämplig behandling och ge råd om den behandlingen på hemmaplan. Det ska vara möjligt att ha en kontinuerlig dialog med specialistcentrumet, i vilket land det än ligger, för att vi ska få en optimal situation för de personer det gäller. Det behövs finansiering av de dyra behandlingarna och läkemedlen, och vi i diskuterar därför en central pott för dessa pengar. 53 (KD): Det vi nu debatterar och senare ska fatta beslut om i kammaren är ett betänkande som berör en oerhört stor bredd av frågor inom hälso- och sjukvårdssektorn. Jag vill inleda med att lyfta fram den medicinska utvecklingen som har gett oss många nya möjligheter. Allt fler sjukdomar kan botas eller lindras, och allt fler lever och med god livskvalitet. Antalet svenska 100-åringar ökar stadigt, och lyckönskningstelegrammen från Hans Majestät Konungen har fått en tiofaldig ökning . Det är en utveckling som vi ska vara glada över. har alliansregeringen genomfört stora reformer inom hälso- och sjukvården. Dessa reformer har lett till bland annat kortare vårdtider, förbättrad patientsäkerhet och kompetenshöjning inom sjukvården till gagn för patienterna. De totala hälso- och sjukvårdsutgifterna har ökat från 263 miljarder till 318 miljarder . Och de fortsätter att öka. Som andel av bnp, vilket man ofta mäter, har de sammanlagda hälso- och sjukvårdskostnaderna ökat från år . Den positiva medicinska utvecklingen skapar nya behov. Den vanligaste dödsorsaken för både män och kvinnor är hjärt- och kärlsjukdomar. Vi ser en mycket gynnsam utveckling där antalet patienter som insjuknar eller avlider i hjärtinfarkt minskar. Det ska vi vara glada över. Personligen har jag varit med om akut ballongsprängning och känner därför i mitt eget liv hur ny teknik har gett mig liv och en fortsatt god livskvalitet. Denna utveckling bland många ska vi se som en del i välfärdsutvecklingen för . När det däremot gäller de kroniska sjukdomarna, som ofta utvecklas långsamt och är ihållande, återkommande och ibland obotliga, har den gruppen inte haft tillräckligt fokus vare sig nu eller tidigare. Astma, som är den vanligaste kroniska sjukdomen, diabetes, schizofreni, Parkinsons sjukdom, epilepsi och reumatism är några av de sjukdomar som drabbar en mycket stor del av befolkningen. Ändå talas det alldeles för tyst om dem och om de problem som de drabbade har år ut och år in. Det är problem som innebär begränsningar i livsföringen och ofta livslång medicinering. För den som drabbats är det viktigt med insatser för att minska risken för försämring eller komplikationer. Sjukdomen påverkar ofta livet även för närstående och anhöriga, vilket kräver information och stöd för att de ska klara situationen. Det är angeläget att lyfta fram den delen i sjukvården som en utmaning och framtidssatsning. Med detta sagt, herr talman, är jag glad för att ett arbete har inletts på med syfte att förbättra för dem som drabbats av kroniska sjukdomar. Det är en stor patientgrupp som behöver ett ökat fokus. Det är en del i vår stora nya utmaning. Vi har en nationell strategi för cancersjukvården med syfte att minska risken att insjukna i cancer, förbättra omhändertagandet, förlänga överlevnaden och förbättra livskvaliteten efter diagnos, minska regionala skillnader i överlevnad och minska skillnader mellan befolkningsgrupper i insjuknande och överlevnadstid. Personligen anser jag att vi behöver en motsvarande strategi för kroniska sjukdomar med fokus på patientinflytande, tillgänglighet och valfrihet samt en kunskapsbaserad vård för dessa grupper med långvariga vårdbehov. En glädjande seger och ett steg på vägen, som enligt min mening är viktigt, är regeringens initiativ till en samlad strategi för en jämlik vård, det vill säga en vård som erbjuder alla invånare god kvalitet, hög tillgänglighet och möjlighet till delaktighet och inflytande. Detta regeringsinitiativ om en jämlik vård är en viktig markering av att som land är berett att jobba vidare och utveckla välfärdssamhället. Det är något som också utskottet lyfter fram på s. 26 i betänkandet. Ett annat område som jag vill fokusera på är insatser som görs för att stärka patientens ställning och som utskottet pekar på i betänkandet på s. 27 och 28. Jag är som kristdemokrat glad för att vi nu kunnat ta del av delbetänkande som kom . Min förhoppning är att detta betänkande och kommande underlag från ska ge grund för att ytterligare stärka patientens ställning inom hälso- och sjukvården. Detta är nödvändigt för kvalitetsutveckling, men det är också nödvändigt för att vi på ett riktigt sätt ska ta till vara de resurser som finns i sjukvården och den resurs som patienten utgör. I går var jag med på ett seminarium här i . Det var ett seminarium som jag sent kommer att glömma om jag någonsin glömmer det. Ämnet var: Bryt tystnaden om psykisk ohälsa på arbetsplatsen. Bland talarna på seminariet fanns förre statsminister . Han gav på ett gripbart och personnära sätt en beskrivning av vad som hände honom som statsminister . Mitt under budgetförhandlingar om statsbudgeten för den drabbades han av en depressiv reaktion och blev omgående sjukskriven för psykisk ohälsa. Det intressanta är att man gjorde inga omskrivningar av vad som hade hänt. Man sade som det var i pressmeddelandet från det dåvarande norska . Öppenheten var bra för honom i hans rehabilitering. Denna öppenhet var också bra för alla andra som levde i liknande situationer med psykisk ohälsa. Med den behandling han fick kom han tillbaka och blev i ett kommande val även omvald som statsminister. Det viktigaste budskapet från i går när han berättade om sitt liv var att aldrig ge upp kampen mot stigmatiseringen av psykiska sjukdomar. Kampen mot stigmatisering av psykiska sjukdomar är en av våra huvuduppgifter i den politiska och allmänna debatten. Med tanke på det seminarium som hölls i går är jag glad när jag tar del av utskottets skrivningar på s. 35 där vi redovisar den satsning som regeringen gjort och den fortsatta insats som planeras genom att man avsätter 870 miljoner . Handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa utgör en viktig grund för det framtida arbetet som har fokus på barn och unga samt personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik. vill jag kort nämna det särskilda yttrande som vi kristdemokrater avlämnat i detta betänkande på s. 90. Vi pekar på vårt tidigare ställningstagande att inte tillstyrka utskottets dåvarande förslag om ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning. Denna ståndpunkt har vi fortfarande, och den bygger på och på att inta den svagare partens, barnets, perspektiv. Med dessa synpunkter vill jag yrka bifall till socialutskottets framlagda förslag i betänkande SoU13. 54 (S) replik: Eftersom socialministern aldrig är med i våra debatter får från ikläda sig den rollen. Det är i och för sig roligt att ta debatten även med dig, men det hade också varit roligt om socialministern kunde vara med . Jag har två frågor, men jag tar den första frågan i den första repliken så att hinner svara på den. I nästa replikskifte tar vi nästa fråga. Jag tänkte haka på det du avslutade med, nämligen ert särskilda yttrande om ensamstående kvinnors rätt till assisterad befruktning.