prot · H10925 · 2013-11-12 00:00:00 — Vi anser att GMO ska bedömas från fall till fall, efter dess särskilda egenskaper, vilket inkluderar påverkan på miljön. Ställningstagandet ska grundas på vetenskapliga och etiska bedömningar och utgå från försiktighetsprincipen. Då har vi sagt att bara godkänner GMO:er som är lika säkra som sina konventionella motsvarigheter, och alla GMO:er ska märkas så att konsumenterna vet vad det handlar om och själva kan ta ställning. Sedan vill jag framhålla att TTIP inte syftar till att sänka några nivåer när det gäller hälsa, miljö och säkerhet. På samma sätt som ska konsumenter och medborgare på båda sidor av kunna känna sig helt trygga när de väljer varor och tjänster. Dessutom har , som ju förhandlar för alla medlemsstater i frågan om frihandelsavtal, tydligt signalerat att EU:s grundläggande bestämmelser om GMO inte blir föremål för förhandlingarna om TTIP. När det gäller investeringsmekanismen är investerarens rättigheter enligt investeringsskyddsavtal – vi har 67 sådana – begränsade. De vanligaste är skydd mot diskriminering och skydd mot expropriation samt krav att behandla investerarna rättvist och skäligt. En investerare måste visa att de allmänt accepterade principerna i internationell rätt inte har respekterats. Tittar man lite på statistiken över tvistlösning under investeringsskyddsavtal ser man att den inte ger någon bild av att investerare gynnas särskilt. Av alla avslutade fall vann staten , investerarna och gjordes upp genom förlikning mellan parterna. Reglerna för tvistlösningsmekanismer i avtalen har utvecklats . EU strävar bland annat efter regler om öppenhet i bilaterala investeringsskyddsavtal. och EU har också verkat för de transparensregler i tvistlösningsmekanismer mellan stat och investerare som antogs inom ramen för FN:s konvention om internationell handelsrätt. När vi ändå talar om transparens, vikten av öppenhet, vill jag säga att naturligtvis generellt är för så stor öppenhet som det bara är möjligt. Det gäller i alla de frågor som interpellanten tar upp. Men jag ska också säga att inte är ensamt i EU. är vi 28 medlemsstater, och det finns de som inte är lika mycket för öppenhet som . Jag kan dock garantera att vi alltid hävdar vikten av öppenhet i dessa frågor. Man måste även komma ihåg att öppenheten ska tydligt deklareras redan när mandatet ges till kommissionen respektive att har sitt mandat. Men det handlar ju om en förhandling, och om det är helt öppet kanske den ena parten inte vill redovisa alla detaljer och därmed riskera att hamna i underläge i själva förhandlingen. Det måste man i så fall också vara medveten om ända från början. När det gäller Doharundan i förhållande till bilaterala avtal vet vi alla att Doharundan nu är djupfryst, och vi har helt enkelt inte råd att vänta på att ha en Doharunda innan vi kan förhandla om bilaterala avtal. 120 (V): Jag vill tacka statsrådet för debatten om ett eventuellt kommande frihandelsavtal mellan och . Det är viktigt att vi även fortsättningsvis för den här debatten. Det räcker inte, som statsrådet säger i sitt svar, att hon kommer att begära stöd av i enskilda sakfrågor när så är aktuellt och att statsrådet utifrån eget omdöme kommer att avgöra när det är aktuellt. Det här är en fråga, kan jag tycka, som är större än någonting som statsrådet ska avgöra. Jag antar att vi kommer att ha fler diskussioner och interpellationsdebatter i frågan. När det gäller mekanismerna finns det farhågor. De har framförts inte bara av mig här och , utan statsrådet känner givetvis redan till dem. Vi har konflikterna som berör hälsa och tobak, och jag är övertygad om att statsrådet egentligen tycker att det är vansinnigt att ett tobaksbolag kan hindra en nation som försöker beivra tobaksrökningen. Likaså måste man ifrågasätta agerande när det gäller att stämma den tyska staten. var inte det här ett enskilt fall för . De fortsatte på den inslagna linjen och har stämt den tyska staten , 2012, då det gällde kärnkraften. Det finns anledning att återkomma till den här diskussionen och debatten längre fram. Jag får tacka statsrådet så . 121 Statsrådet (M): Jag tackar och för en bra debatt. Frihandel är väldigt positivt. Jag vet inga goda exempel där det fungerar med stängda gränser, bojkott och isolering. Tvärtom är det med mer frihandel som fattiga länder reser sig ur fattigdom. Jag är den första att beklaga att Doharundan har gått i stå. Det handlade om en utvecklingsrunda som skulle gynna utvecklingsländerna. Där är vi inte . Vi hoppas ändå på några lättnader under . är det väldigt viktigt att vi också har ett handelsinriktat bistånd för att kunna öka kapaciteten för fattiga länder att ta del av de avtal som finns på bästa möjliga sätt, så att de även utvecklar egen industri och produktion och en starkare ekonomi. Tillsammans representerar EU och , som interpellationen handlar om, halva världens bnp och en tredjedel av världshandeln. Det är alltså ett otroligt viktigt avtal. Det finns flera olika uträkningar, men resultaten pekar på att ett handelsavtal mellan och skulle kunna öka bnp . Varje svensk skulle kunna få mer i plånboken om handeln liberaliserades helt och hållet. Därför är jag väldigt glad att det nu är ett högt förhandlingstempo och att vi påminner om helheten när vi går in i ett mer intensivt skede. Vi vill inte att det kör fast i enskilda tekniska frågor. Det handlar både om att avskaffa tullar och om att jämka samman våra regelverk på båda sidor . Jag ser fram emot den dag då vi har ett fullödigt och djupgående frihandelsavtal med . Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2013/14:31 om bostadsproblematiken i 122 Statsrådet (KD): har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att komma till rätta med bostadsproblematiken i . Inledningsvis kan jag konstatera att jag och interpellanten är ense om betydelse som en tillväxtmotor för landet, liksom om att unga, kreativa människor inte ska behöva flytta utomlands för att kunna få ett bra boende. Vi är också överens om att det byggs för lite och att alltför få kommuner i tar ansvar för bostadsförsörjningen. Det är bland annat i syfte att åtgärda den obalansen som regeringen beslutat att tillsätta den parlamentariska kommittén om regional planering och bostadsförsörjning. Målsättningen är att det inom ramen för denna utrednings arbete ska vara möjligt att få till stånd breda och långsiktiga överenskommelser som kan säkerställa att kommunerna inom regionen tar ett gemensamt ansvar för bostadsförsörjningen. Med detta sagt vill jag, som tidigare, framhålla att det inte finns någon quick fix på bostadsmarknadens problem. Det finns många orsaker till att bostadsmarknaden i , särskilt i storstadsregionerna, inte fungerar såsom vi önskar. Det handlar i mycket om ett alltför genomreglerat och stelbent plansystem, med många instanser och möjligheter till överklaganden, men också om hur till exempel kommunala särkrav hämmar utvecklingen. Detta är frågor som tar tid att lösa. Vi kan därför inte bygga bort bostadsbristen över . måste också ansträngningar göras för att nyttja de bostäder vi har på ett så effektivt sätt som möjligt. Det är därför vi har förbättrat förutsättningarna för att hyra ut privatbostäder. Jag arbetar dock intensivt med alla de olika frågor som är viktiga pusselbitar när det gäller att få en fungerande bostadsmarknad där utbudet bättre svarar mot hushållens efterfrågan. 123 (S): Jag tackar bostadsministern för svaret. Det byggs för lite bostäder i och i . växer med ca 100 personer, men det byggs i snitt bara 20 bostäder per dag. Man behöver inte direkt vara någon för att räkna ut att de som flyttar hit inte i första hand är familjer med tre eller fler barn utan i allra högsta grad lever i singelhushåll. presenterade för ganska precis en månad sedan rapporten kul och leva livet. Den handlar om unga i . Den visar hur positivt de unga ser på , och det är jätteroligt. De gillar kulturellt, kulinariskt och kommersiellt och hyllar sin stad. Man tycker att det är ett bra ställe att bilda familj och skaffa barn på. Men orosmolnen är stora, och allra störst är bostadsproblemen. För att citera : dysfunktionella bostadsmarknad utgör regionens verkliga akilleshäl. Bostadsmarknaden i är så pass dysfunktionell att mer än var tredje ung person överväger att flytta härifrån. Den är så pass dysfunktionell att företag uppger att bostadsmarknaden är det största hindret för rekrytering av rätt arbetskraft. Den är så pass dysfunktionell att unga bor kvar hos sina föräldrar mycket längre än vad som är bra för dem själva och deras föräldrar. Mindre än en tredjedel av dem tror att de över huvud taget kan få ett bra boende i regionen, och ju yngre man är, desto mer pessimistisk är inställningen. Det är naturligtvis bra att bostadsministern inser huvudstadens roll som tillväxtmotor i landet. I stora delar instämmer bostadsministern i problembeskrivningen. Men sedan kommer vi till det som är problemet: Det görs inte tillräckligt. unga är en blandad kompott av människor från hela landet med olika bakgrund och olika ursprung. Hit dras de unga kreativa människor som så väl behöver för att kunna konkurrera med omvärlden. Mångfalden av människor är något som unga uppskattar. Stadens mångfald är dock under stark förändring. Mer än hälften med bostadsrätt har fått ekonomisk hjälp från sina föräldrar för att täcka bostadskostnader. Föräldrarna kan stå för kontantinsatsen, vara borgenärer till banklån eller helt enkelt hjälpa till att klara räntor och avgifter för lånen. Det är inte svårt att se hur glider isär och blir en stad enbart för dem med resurser eller resursstarka föräldrar. Andra göre sig icke besvär i regeringens . De unga stockholmarna överväger på grund av bostadsproblematiken att lämna . Men då är det inte , eller som lockar, utan det är mot , , och flyttlassen går. Det behöver göras betydligt mer för att komma till rätta med bostadsproblematiken än det som bostadsministern här redovisar. Jag upprepar min fråga: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att komma till rätta med problemen? 124 (M): Jag hörde en klok person som sade att det här med politik inte bara handlar om hur påläst man är eller vilken talang man eventuellt besitter för det politiska hantverket. Rätt mycket handlar om tajmning också. På det temat kan man inte annat än känna en viss sympati för , som har skrivit en mycket relevant interpellation om ett faktiskt samhällsproblem där massor av saker behöver göras . Hon har fyllt interpellationen med siffror, statistik och goda argument. Visserligen företräder hon oppositionen, så hon missar alla de saker som regeringen gör, men det hör till spelets regler. Det är i alla fall en interpellation som i allra högsta grad är relevant. Sedan förstår jag att den politiska tanken är att frågeställningen ska tas upp med tillräckligt mycket indignation, så att de som lyssnar på debatten på något sätt ska tycka att det nog ändå är Attefalls fel att det byggs för lite. Om det inte vore just för det där med tajmningen! står vi ju här och diskuterar detta , alltså efter att alliansregeringen presenterat en historisk framtidssatsning just för trafik och bostäder just i . Det var det som och hennes parti aldrig mäktade med att göra när de hade makt och inflytande i denna kammare och i , där var aktiv tidigare, inte under vare sig 1970-, 1980-, 1990- eller . Den satsning som presenterades i går innebär både en utbyggd tunnelbana, i en växande stad dit allt fler söker sig, och en möjlighet att få 78 000 nya bostäder. Ska man sätta de siffrorna i ett perspektiv pratar vi om ett helt nytt som ska få plats i och en politik för hur det ska gå till. Det finns säkert de som kommer att peka på att det ju är bra att perrongerna byggs i men att det inte är bara dit folk söker sig. Faktum är att är ett av de länder i som urbaniseras allra snabbast, och dessa problem finns överallt. Växtvärken finns i , som jag kommer från, , , eller var det nu kan vara. Så är det på alla dessa ställen där man tycker att man måste komma till rätta med det som tidigare beskrevs som specifika storstadsproblem, med tröghet i besluten, planprocesser som tar , studentbostäder som blir för dyra, bullerregler eller riksintressen och andra saker som gör det svårt att bygga i städer, där människor uppenbarligen vill bo. Men det roliga även där, om jag ska återvända till tajmning, är att det händer hur mycket som helst på det området. Utredning efter utredning läggs fram som förvandlas till konkret politik och läggs på bord. Det är , herr talman, ungefär 14–tills ska fatta beslut om en förtydligad lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Det är oerhört relevant när det gäller precis de frågor som vi diskuterar här . Jag tycker att man måste ha med sig detta. Vi har visserligen en bostadsminister som kommer att skriva in sig i historieböckerna, men det är inte det som är det viktiga. Det viktiga är att vi har visat hur man adresserar samhällsproblem, både med den satsning som presenterades i går och med alla de saker som sker i bostadspolitiken. Just när ordet tajmning vilar över debatten, herr talman, kan man tycka att skulle kunna komma upp ur skyttegraven och vara lite glad. Jag säger inte att hon ska fira att alliansregeringen levererar god politik som är bra för hela och för . Jag menar inte att hon ska applådera att bostadsministern kommer att skriva in sig i historieböckerna genom att påverka bostadspolitiken framöver. Men hon kanske kunde vara lite glad för de väljare i och i hela som kommer att tjäna på den politik som presenterades i går, som vi fattar beslut om och som vi fortsätter att satsa på. 125 (FP): under denna långa interpellationsdebattkväll har vi diskuterat en interpellation av som handlade om flaskhals för ekonomisk utveckling och bostäder. Jag erinrade då, och gör det nu igen, om en företrädare till civil- och bostadsministern som också hade säte i , nämligen . Han gav dåvarande landshövdingen i , tidigare statsråd, i uppdrag att se vad man kunde göra för att knyta samman bostäder med en bättre kommunikationsplan i . Det var ett mycket bra förslag, för restiden är oerhört viktig för var man ska kunna bo. Det spelar inte så jättestor roll om man bor i , , och så vidare, utan det avgörande är restiden till jobbet och de färdmedel som finns. Problemet har varit att det inte har funnits några kollektiva färdmedel i . slumpar det sig så att jag kan något om remissvaren på den Hellströmska utredningen. Det finns 26 kommuner i , herr talman, och dessa 26 kommuner lovade att de skulle bygga mer bostäder under förutsättning att man ordnade med mer kollektiva färdmedel, tunnelbana, pendeltåg och vad det nu kunde vara. Då lovade man att bygga massor med bostäder. Jag anklagar inte Socialdemokraterna för detta. Det är svårt att komma fram till stora överenskommelser – det vet vi som bor i regioner som är splittrade i många kommuner. Därför är det naturligtvis värdefullt att det nu föreligger en överenskommelse som möjliggör 78 000 bostäder, som var inne på, eller hur många det nu blir. Man ska också komma ihåg att förhandlingsuppdraget för och härmed inte är slut, utan man kan mycket väl tänka sig vidare överenskommelser när det gäller kollektiva färdmedel, till exempel till i den region jag bor i. Det finns mycket mark att bygga på här, men det är få som vill bygga om det inte är säkert att det är ekonomisk lönsamhet i projekten. har givit en väldigt bra problembeskrivning av det som finns i . Men det finns inte en antydan till lösning över huvud taget. Detta med kommunikationerna förstår jag att inte kan ha känt till i den utsträckning som vi nu känner till det. Det har jag full förståelse för – den exakta utformningen kände ingen här till . Men på den andra punkten, nämligen finansieringen av alla bostäder, är även Socialdemokraterna svaret skyldiga, för man får ingen antydan ens i deras förslag till budget om hur de ska finansiera nya bostäder. Därför har jag en fråga till : Vilka åtgärder vill ni sätta in utöver detta med kommunikationer på finansieringssidan? Jag kan nämna tre saker som ni har prövat. Är det räntebidrag som ska återinföras? Är det paritetslånesystemet? Eller är det statliga lånegarantier på i flerfamiljshus? Det är tre konkreta förslag som ni har prövat. Något av dem är det som ni är inne på, såvitt jag förstår. Jag har förståelse för att ni inte har pengar i budgeten för det just , men det kommer att kosta en slant om ni vill återinföra någon av dessa saker. 126 Statsrådet (KD): Tack för inläggen! Jag vill gärna understryka att liksom Handelskammaren, myndigheter, och många andra aktörer är duktiga på att måla problemen. De är ganska välkända. Vi har byggt hälften av vad andra jämförbara länder har gjort per capita. Vi har stora ungdomskullar just , vi har en inflyttning till storstäderna och vi har en befolkningsökning i landet som skapar dessa problem, som på sina håll är rent ut sagt akuta. Vi har en enorm utmaning. Jag kan också hålla med om Handelskammarens beskrivning att det är en dysfunktionell bostadsmarknad i inte minst. När jag kom till det här jobbet föresatte jag mig en sak, och det var att inte bara prata om problemen utan också ge mig in på vad vi konkret gör åt dem. Det är precis det vi håller på med. nämnde det beslut som ska fattas i kammaren om en skärpt bostadsförsörjningslagstiftning. kommer det propositioner om hur vi ska få fram fler ungdoms- och studentbostäder och lagändringar som vi ska göra i . gör också en del jobb. På så sätt ska vi få fram fler studentbostäder, fler ungdomsbostäder, billigare och fler bostäder i centrala lägen samt bostäder som i större omfattning är byggda mer flexibelt och för olika plånböcker. Vi tar bort regelverk för att skapa bättre förutsättningar att bygga student- och ungdomsbostäder. Vi har ett intensivt arbete. Det kommer förslag kring en kortare, snabbare och enklare planprocess. Vi tittar på bullerproblematiken, där statliga myndigheter tolkar riksdagsbeslut på två olika sätt, vilket har blivit en hämsko inte minst när man bygger i tätortsnära och kollektivtrafiknära miljöer. Vi kommer med förslag på enhetliga byggregler, och jag hoppas att Socialdemokraterna ställer upp bakom det. Vi har en rad andra förslag, exempelvis på andrahandsuthyrningsområdet, för att få en bättre och smidigare process. Vi har ytterligare utredningar och uppdrag på gång som kommer att landa hos regeringen . Allt detta sker för att göra processen från idé till spaden i backen kortare, snabbare och enklare, vilket kommer att både öka bostadsproduktionen och förbilliga och förbättra konkurrensen. Jag vill påstå att det är den största reformagendan som pågår just nu i svensk bostadspolitik. Här har vi då ett parti som heter Socialdemokraterna som vill ta över regeringsmakten. Man läser era motioner. Vad vill ni? Vad föreslår ni? Det är tomt så det skriker om det. Det är oerhört magert med er egen politik. Frågan till blir: Vad vill Socialdemokraterna konkret göra som är annorlunda än det som alliansregeringen håller på med? Kan beskriva det? Och vad skulle de förslag som jag då misstänker att kommer att rada upp här specifikt råda bot på här i ? Ni har väl ett batteri av åtgärder eftersom ni anser att ni är regeringsdugliga och att ni kan ta ansvar för . Visa då detta! blir kanske den första socialdemokratiska riksdagsledamot som kan beskriva det här för mig – var så god! 127 (S): Snälla herr minister – sluta fokusera på problemen och börja leverera! Jag har varit vice ordförande i . Jag var borgarråd i –2006, då vi levererade 20 000 bostäder . Det går att bygga om man vill. Men det behövs politiskt ledarskap och vilja. Tyvärr är det detta som tycks saknas både hos regeringen och hos era kompisar i . Se till att det finns infrastruktur och kollektivtrafik! Jag är den första att gratulera – jag är jätteglad för det – till att i alliansregeringen idogt motstånd mot utbyggd t-bana har satt sig över sina partikolleger i och i . Man har kommit överens om att kovända i frågan om utbyggd tunnelbana. Grattis – verkligen grattis! Ingen är gladare än jag och stockholmarna. Anmärkningsvärt är dock att det skulle ta att komma fram till att man skulle riva upp stoppet för den planerade tunnelbaneutbyggnaden till Hagastaden. Stoppet har skapat stor osäkerhet bland bostadsmarknadens aktörer och därmed hämmat takten i bostadsbyggandet. Detta är helt makalöst. Se till att snabba på handläggningstiderna i planprocessen! Det går inte att skylla allt på . Den har reviderats åtskilliga gånger, och det är inte säkert att den blir så mycket bättre för att den revideras igen. Se i stället till att processerna blir snabbare och att saker inte hamnar mellan stolarna när de överklagas. Se till att processen blir så kort som möjligt. Se till att samtliga kommuner tar ansvar för bostadsbyggandet! bygger inte de högerstyrda glesbefolkade kommunerna i . Det är oansvarigt. Jag talar inte bara om att det ska byggas utan också om för vem det byggs. Tillväxtmotorn behöver mångfald för att utvecklas och fortsätta blomma. Det behövs olika former av bostäder som passar olika människor när det gäller både pris och storlek. Vanligt folk har inte råd att bo i . Sluta upp med att göra möjliga framtida stadsnära områden till naturreservat! fattade beslut om att göra Bogesundslandet, som ägs av , i till naturreservat. Området är stort som . Med en bro via talar vi om till city. Här skulle en helt ny livsmiljö kunna förverkligas för både befintliga och framtida stockholmare. Men inte då – regeringen fixar svampskog i stället. Det skulle ge minst 30 000 nya bostäder. På köpet kan uppgraderas till en flygplats värdig huvudstad med fler långflygslinjer. På regeringens hemsida kan man konstatera att nästan 70 utredningar pågår på bostadsområdet. kommer med Stockholmsbarometern som visar att byggindustrin fortsätter att minska kraftigt och är den bransch som dämpar konjunkturen – detta som bostadsbristen ökar. Man kan inte bo i en utredning. Jag frågar igen: Vilka åtgärder kommer statsrådet och regeringen att vidta för att komma till rätta med bostadsproblematiken i ? 128 (M): Vi hade en debatt i kammaren där det blev precis som det brukar bli när vi diskuterar dessa frågor – ganska högt tonläge och många hårda ord. Men någonstans i verkligheten blev det en fundering för dem som följer debatten: Var går konfliktlinjen, och vad är de stora skillnaderna? En sak som vi konstaterade och som var ganska uppenbar i debatten var just att här står Socialdemokraterna och för fram argument och tycker att det nu är dags att göra någonting. Sedan pekar de på punkt efter punkt. Jag tycker att vi svarade ganska tydligt när det gäller både utredningsförslag som ligger och propositioner som läggs på bord. Det är som att de bara går förbi. Det är som att det inte räknas, på något sätt. Jag har full förståelse för att om man skriver en interpellation som handlar om förbereder man sig och listar sina argument. Sedan kan tajmningen bli sådan att detta kommer dagen efter den stora framtidssatsningen i går. Om man då kommer till en interpellationsdebatt och utöver det som vi redan gör möts av 78 000 argument till är det lite svårt att förhålla sig till detta; det förstår jag. Men det fanns tre stora saker som lyfte fram. Hon tog upp handläggningstider. Det är ytterligare ett område där det sker saker just . Man tittar på hur det ska fungera och hur det ska kunna gå snabbare. Hon lyfte också fram det här med att göra processen snabbare. Även det är precis sådant som vi nämnde och som bostadsministern nämnde som något som vi syftar till ska bli av. Se till att samtliga kommuner tar sitt ansvar! är vi nere på 14 innan ett av dessa första beslut återigen ska fattas här i kammaren. Det blir ganska obegripligt. Och när det väl blir konkret röstar man nej. När vi väl fattar beslut till exempel om hur fler av de unga som talar om och som kommer hit och inte hittar någonstans att bo ska lösa det hela kortsiktigt innan vi hinner bygga färdigt allt – då röstar man nej.