prot · H10941 · 2013-12-06 00:00:00 — Det är, som förklarade, att ta pengar från dem som är unga . För folk som är i min ålder har premiepensionen en ganska liten betydelse. Men när de som är i 20–30-årsåldern blir pensionärer kommer det som genereras från premiepensionssparandet att vara en viktig del av deras pension. Enligt vad myndigheterna beräknar kan det handla om i mindre pension om man tar bort premiepensionssparandet från pensionssystemet. Många säger i debatten att det är hemskt att man ska behöva spekulera på börsen, men då ska jag påminna om att det finns ett tryggt icke-valssystem i det statliga icke-valsalternativet som man både kan välja till och välja bort. De har haft en bra utveckling av sina placeringar . Där kan man sätta sin premiepension om man inte har lust att fundera på placeringar. Jag har full respekt för det. Jag är själv ingen aktiv spekulant när det gäller pensionssparande, men jag tycker att det är viktigt att det i ett obligatoriskt pensionssystem, som vi har i , ändå finns en liten möjlighet för dem som vill vara med och tänka lite själva och fundera på hur de vill placera en del av sitt sparande att göra det. Det är för mig en ideologiskt viktig del. Det var en bra kompromiss som Socialdemokraterna och de borgerliga kom fram till med den här delen av premiepensionssparandet. Vi kan göra mycket inom olika politikområden för att äldre ska leva bra, och ännu bättre, i vårt land. Just det allmänna pensionssystemet ger en viktig och stabil trygghetsgrund även om det för många fortfarande handlar om så små marginaler att samhället måste komplettera även utanför pensionssystemet. När vi diskuterar förändringar i pensionssystemet ska vi även ha breda överenskommelser om pensionen för att garantera den långsiktiga tryggheten. Avslutningsvis, herr talman, har särskilt tre viktiga utgångspunkter för sin politik när det gäller pensionen. Den första är att arbete och bra ekonomi är en självklar förutsättning för trygga pensioner. Den andra är att det ska finnas en koppling mellan inbetalda avgifter och pensionsnivå, och den tredje är vi inte ska ta från dagens 20- och 30-åringars framtida pension. Med det yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på de reservationer som finns. (Applåder) I detta anförande instämde (FP). 99 (S) replik: talar sig varm för premiepensionerna. Jag har förstått att det är en viktig utgångspunkt för att hålla fast vid det. Mycket beror på de analyser man gör och de tidpunkter man väljer för att starta sin analys. Premiepensionssystemet bygger på att kapitalet ständigt har en mycket stor tillväxt. har vi bakom oss med en helt annorlunda situation. Då ifrågasätter jag vad man bygger den starka analysen på, att premiepensionerna har ett sådant stort värde. Det finns också ett annat värde i premiepensionerna, med en annan konstruktion. Om man flyttar över en del till det allmänna systemet stärker det både dagens pensioner och morgondagens pensioner. 100 (FP) replik: För det första ska det påpekas – påstår visserligen inte det, men många tror att det är något slags kris i pensionssystemet – att över lång sikt håller pensionssystemet ihop. Inget talar för att det kommer att bli kriser med ständiga balanseringar på lång sikt. För det andra finns det naturligtvis inga penningplaceringar, i någon form, som någon objektivt kan säga självklart är de allra bästa. Erfarenheten talar för att börsen har gått bättre än löneutvecklingen generellt i 50–, i varje fall räknat från 30-talskrisen. Ingen ekonom kan säga att det är garanterat bäst om vi placerar pensionspengar på det ena eller det andra sättet. Då är kompromissen att låta just följa börsutvecklingen en rimlig avvägning. Det är ingen stor del, men om börsen går bra är det ändå en betydande del. räknade med att om börsen kommer att gå som den har gjort under de senaste 50 kommer framtidens pensionärer att förlora några tusen på att vi avskaffar premiepensionssystemet. Den risken vill jag inte ta. Naturligtvis har rätt i att det inte finns någon hundraprocentig garanti för vilken placering som är den bästa, oavsett vilken linje man driver. Icke-valsalternativet har dock haft en god utveckling i . Sedan har vi det lilla utrymmet – som man ideologiskt kan försvara – som innebär att enskilda individer själva ska ha en liten möjlighet att försöka påverka det obligatoriska sparandet, om de vill. Jag ser det som en uppenbar risk att tanke om att föra över delar av premiepensionssystemet kommer att drabba framtidens pensionssparare. 101 (S) replik: Det bygger på den borgerliga tesen om att kapital är viktigt. Det är viktigt, men det finns faktorer i detta som jag tycker att man bortser från. Avgifterna i premiepensionssystemet är väl ändå dyra? Ett annat faktum som tydligt har kommit fram i utredningarna är att under de år som vi har haft pensionssystemet har AP-fondernas tillväxt varit dubbelt så stor som premiepensionernas. Tänk om man i stället hade valt att använda dem som den större bufferten. Utredningarna talar också för att det gemensamma allmänna sparandet har varit mycket mer framgångsrikt, och om jag skulle bygga på den tesen är din tes när det gäller den här delen helt felaktig, . Jag måste säga att jag är lite överraskad över att de borgerliga partierna driver dessa frågor, i debattartiklar och andra forum, med sådan kraft och emfas över hela landet. Då är det viktigt att det framkommer här att det bygger på en tro om att kapitalet på börsen, och de placeringar som görs där, ska växa kraftigt. När jag ser på pensionerna och pensionssystemet oroar jag mig också mycket för de avtalade pensionerna som inte heller har haft den utvecklingen . En allt större del av våra pensioner ska ut på den spekulativa marknaden. Det är i grunden oansvarigt att leda utvecklingen framåt genom att tro att kapitalet ska ge en tillväxt utöver allt annat. Det måste finnas andra och tryggare sätt att ge människor en trygghet i pensionen på . har vi sett hur kortsiktigheten i det ekonomiska tänkandet har sett ut. Det är förvånande att de borgerliga partiföreträdarna, med sådan kraft och med den tesen driver frågorna i hela landet. 102 (FP) replik: säger att det bygger på tro. Ja, resonemang bygger på spekulation och tro, nämligen på tron att de senaste 50 årens statistik över att börsutvecklingen har varit bättre än löneutvecklingen kommer att brytas. Det är inte heller något annat än tro. Det går inte att fastställa någonting objektivt hundraprocentigt säkert i en sådan fråga. När det ändå har varit så framgångsrikt finns det ingen som helst anledning att inte behålla denna lilla del, som bara utgör en liten men viktig del, av premiepensionssparandet – om det fortsätter att gå bra på börsen på lång sikt. Det är fel att påstå att mitt resonemang skulle vara mer tro eller spekulation än vad är. Det bygger också på något slags bedömning. Många års statistik talar dessutom snarare för min bedömning. Det är sedan en helt annan sak att man kan göra justeringar; det är också det som utredningen av premiepensionssystemet visar. Det är vi alla i Pensionsgruppen – tror jag – beredda att resonera kring. Det kan handla om avgifter som begränsar antalet fonder i viss utsträckning. Det kan handla om bättre information, och det kan handla om andra åtgärder – utredaren kanske föreslår vissa gränser för hur höga riskerna ska vara och så vidare. Där är vi från öppna för en bred diskussion över parti- och blockgränser. Vi slår dock vakt om själva grundidén att valfriheten och möjligheten att spara på det sättet ska finnas kvar. Det var en kompromiss som var ett viktigt inslag i pensionsuppgörelsen. 103 (C): handlar det, som vi har hört, om pensioner. Till att börja med föreslår man i betänkandet att ska få mer pengar till information. Det är viktigt att vi uppmärksammar det. skulle verkligen behöva informera mer, inte minst om pensionssystemets konstruktion. Den är oerhört dåligt känd bland befolkning. Ändå är det viktigt att vi känner till hur det fungerar för att vi själva ska kunna påverka vilken pension vi får. Jag tänker inte minst på dagens ungdomar som ska in på arbetsmarknaden, eller som redan har kommit in, och hur viktigt det är att de känner till hur pensionssystemet fungerar för att också kunna få en inkomst när de kan arbeta. Det finns fler saker som handlar om information. Vad gäller bostadstillägget, som vi har diskuterat , kommer vi att höja bostadstillägget eller förändra det en del även på ett positivt sätt. Jag är övertygad om att det bland de pensionärer som vi alla slår mest vakt om, de som har de lägsta pensionerna, finns många som är berättigade till bostadstillägg men inte känner till att de har möjlighet att få det. Där skulle behöva göra ännu mer, gå igenom underlag och uppmuntra dem som inte sökt bostadstillägg att göra det. Det skulle verkligen förbättra deras pension. De som har de lägsta pensionerna är som vi hört kvinnor. Vad gör vi åt det? Ja, det kan man verkligen undra. Vi centerkvinnor är i färd med att slutsignera en rapport med 36 förslag om hur kvinnor kan få högre pension. Det är en cliffhanger; ni får höra mer om det . Pensionssystemet har vi hört mycket om. Detsamma gäller de utredningar som är på gång. Jag har förmånen att vara representant i Pensionsgruppen. Det uppskattar jag oerhört mycket, för det är ett viktigt område att jobba med. Vi vill alla att vi ska få högre pension. Vi har talat om , som kom med förslag om att vi ska höja pensionsåldern. Det är inte bara vi i Pensionsgruppen som kan påverka så att vi får fler arbetade år och fler arbetade timmar. Nej, skolsystemet behöver göras om. är man 28–innan man är fast förankrad på arbetsmarknaden. Det beror på att många av oss pluggar . Vi måste genomföra studierna , men det är ingenting som vi i Pensionsgruppen kan påverka, alltså hur fort vi passerar genom skolsystemet. En annan uppgift som vi har gäller föräldraförsäkringen. Där måste vi se till att vi delar den mer jämnt så att kvinnor också får högre lön. Och lönerörelsen ska vi bara inte tala om! Vi har redan hört hur viktigt det är att kvinnors löner blir högre, men det kan inte vi i Pensionsgruppen påverka. Att dela pensionen med mannen man lever med, mannen man har barn med, är ytterligare ett alternativ, men inte heller det kan vi påverka . Det finns mycket vi kan göra, men inte allt. Jag önskar att vi hade fler hängrännor i det politiska systemet i stället för stuprör, som är fallet. Det tar alltför att få igenom saker när många från våra departement är inblandade. Vi tjänar som sagt på att arbeta. har vi även talat om arbetsmiljön, hur oerhört viktig den är för att kunna arbeta längre. Vi har hört att det inte längre finns någon forskning på det området. Det gör det visst! Vi har i Pensionsgruppen fått oss till del hur man vid bland annat undersökt vad det är som hindrar människor från att arbeta längre upp . Det är beklagligt att behöva inse att när man är 55-plus är man inte längre intressant för sin arbetsgivare. Det är något som vi kan påverka i andra positioner i samhället och därmed medverka till att vi har möjlighet att jobba längre. Att kunna byta arbete är också mycket viktigt. Där finns en villfarelse om att det blir dyrt för arbetsgivaren vad gäller tjänstepensionen när man är äldre och byter arbete och arbetsgivare. Den villfarelsen vill jag härmed avfärda. Så är nämligen inte fallet. Det skulle dock vara bättre om vi fick en flexibel LAS som gjorde det enklare att byta arbete än . tar upp det som vi säger om att sänka skatten ytterligare för pensionärer. Sedan säger han att jobbskatteavdraget skulle vara det som förhindrar att vi sänker skatten för pensionärer. Socialdemokraterna finansierar sina reformer med pengar som inte finns. Att trolla fram resurser genom att säga nej till jobbskatteavdraget, som ni sedan lovar att acceptera, , är som att bjuda på valfläsk med hjälp av monopolpengar, eller vad jag ska jämföra det med. Vad kommer ni att välja bort, , när ni säger att ni accepterar jobbskatteavdraget? Ska ni inte sänka pensionsskatten? Ska ni inte satsa på skolan? Ni har redan sagt att ni ska ta bort de sänkta arbetsgivaravgifterna för ungdomar – och så oroar sig för att det inte är lätt för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Den möjlighet som finns och som gett ett bra resultat vill ta bort. Då säger jag: För pensionssystemet är det oerhört viktigt att vi behåller de sänkta arbetsgivaravgifterna för ungdomar. Det om något bidrar till att de får pension den dag de kommer upp i pensionsåldern. Därmed yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. I detta anförande instämde (M). 104 (KD): Vi får höra många slirningar på sanningar eller fakta, men jag ska inte gå in på det, för då skulle jag få hålla på . För femte gången sänker nu Alliansen skatten för pensionärer. Sammanlagt har vi då, , sänkt skatten med . Det är glädjande att de svenska finanserna är i så god ordning att dessa förbättringar går att göra. Det finns anledning att glädjas. De försök som ibland görs för att förminska dessa förbättringar blir rent patetiska. Den som verkligen anser att en förbättring av garantipensionen med en hel månadslön inte är något att yvas över måste i så fall förklara varför man själv tidigare inte gjort något som ens kommer i närheten av nu genomförda förbättringar. För inkomstpensionärer innebär förslagen sammantaget en förbättring av inkomsten med . När man säger att det senaste jobbskatteavdraget skulle öka klyftorna mellan pensionsbeskattning och inkomstbeskattning av löntagare är det en ren osanning. har, i och med det nu föreliggande förslaget, 1,7 miljoner pensionärer fått sänkt skatt med medan 4,1 miljoner löntagare fått sänkt skatt med 12,5 miljarder. Skatten för pensionärerna har alltså sänkts med mer än det dubbla i förhållande till löntagarna. Det vore bra om man sade som det var, herr talman. Det svenska pensionssystemet är utformat för att motverka att det långsiktigt utbetalar mer än vad tillgångarna tillåter. Det är alltså inget politiskt styrsystem som i . Det kallas för balansering. Mycket av den senaste tidens diskussioner om pensioner har riktat in sig mot denna nödvändiga funktion. Därmed inser man inte att tilltron till systemet skulle minska om kopplingen mellan inkomster och utgifter upphörde. Om man vill stärka tillgångarna i systemet får det göras på annat sätt. Ett annat förslag som har framförts är att avveckla premiepensionen och överföra dess medel till inkomstpensionssystemet. Syftet med den åtgärden vore att ge dagens pensionärer högre pension. Resultatet av en sådan manöver skulle avhända dagens sparare möjligheterna att själva påverka en del av sin framtida pension, . Därutöver skulle principen om att inte föra över skulder mellan generationer urholkas. Frågan varför dagens sparare skulle avsätta till dagens pensionärer skulle uppkomma och riskera att skapa en olycklig generationsdebatt. Pensionsgruppen har initierat ett antal utredningar på ett flertal områden för att inventera olika frågeställningar och framtida utmaningar. Den största utredningen, , har presenterat ett stort antal förslag som kan ligga till grund för beslut och belyser på ett förtjänstfullt sätt vilka områden som måste uppmärksammas. Den demografiska utmaningen gör att pensionssystemet utmanas om vi vill ha rimliga pensioner även . Många av svaren på frågorna finns inte inom pensionssystemet utan på andra områden, som företagande och arbetsmarknad. Att fler bör få möjlighet att arbeta längre är inte den enda lösningen. Viktigare är att yngre personer tidigare kommer in på arbetsmarknaden. Insatser för att få ungdomar i arbete ger minst lika god utdelning i form av bättre inkomstpension. Det är också därför Alliansen satsar på att underlätta anställningar av ungdomar på olika sätt. Pensionsfondernas funktionssätt måste effektiviseras, så att de ger bättre utdelning till pensionssystemet. Här finns konkreta förslag, och jag hoppas att det inte dröjer alltför länge innan ett förslag kan presenteras. Likaså finns det förslag om teknik för balanseringen som bättre svarar mot den ekonomiska verklighetens svängningar. I detta sammanhang kan det fordras en förklaring, med tanke på tidigare inlägg. Om man tänker sig detta som balansering på en planka spelar det ingen roll hur högt upp man lyfter plankan; det kommer ändå in en balansering i sammanhanget, eftersom man vill ha intäkter och utgifter på samma nivå. Balanseringen kommer att finnas kvar oavsett hur man gör, om man nu vill ha det systemet. Det finns även andra sätt att förbättra tillgångarna i systemet som svarar bättre mot de utmaningar som vi står inför. Det finns taknivåer, beräknade intäkter och så vidare som man kan titta på. Men den allra viktigaste komponenten är även på detta område likväl arbete och företagande. Det är pensionärernas bästa garanti . Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 105 (M): Världens första pensionssystem kom till 1889, brukar vi säga. Det var under tid i . Pensionsåldern var , medellivslängden . I firar vi 100-årsjubileum , som vi hörde här i talarstolen – vårt pensionssystem startade . Vår pensionsålder var då , och medellivslängden för män var en bra bit under 60. och fram till har den återstående medellivslängden vid födseln ökat med smått otroliga . Dagens nyblivna pensionärer kan se fram emot att få leva ytterligare i snitt om de är kvinnor och om de är män. Den ökade medellivslängden kombinerat med låga födelsetal innebär att antalet personer i arbetsför ålder per pensionär, det vill säga person , kommer att ha halverats från dagens fyra personer till två personer. Pensionssystemet och pensionsåldern har växt fram olika årtionden. Det är klart att det innebär utmaningar för vårt pensionssystem då allt färre i arbetsför ålder ska försörja oss pensionärer. Det är då viktigt att vi har ett långsiktigt system som är tryggt och förutsägbart och där reglerna inte ändras vid olika majoriteter i denna kammare. Vi lever allt längre och är allt friskare, och det är självklart glädjande. innebär det ett högre tryck på pensionssystemet när färre ska försörja allt fler. Den rådande arbetslinjen i svensk politik är alltså oerhört viktig och betydelsefull för dagens och morgondagens pensionärer. Jag har många i min närhet som gärna vill arbeta efter , också i min gamla profession som lärare. Vi kan i den vitbok som lade fram läsa om pensionssystemets utmaningar . Det gäller att anpassa pensionsåldern till den ökade förväntade livslängden, begränsa tillgången till förtida pension och andra möjligheter till tidigt utträde från arbetsmarknaden, stödja ett längre yrkesliv genom att ge bättre tillgång till livslångt lärande, anpassa arbetsplatserna till ökad mångfald i arbetsstyrkan, skapa sysselsättningsmöjligheter för äldre arbetstagare och stödja ett hälsosamt åldrande. Sedan Alliansen tillträdde 2006 har vi sänkt skatten för pensionärer med sammanlagt . I genomsnitt har en pensionär fått 5 000–– beroende på kommunalskatten – mer i plånboken tack vare dessa skattelättnader. I flera andra europeiska länder har utvecklingen i stället gått åt motsatt håll. Tillvaron för pensionärerna har i dessa länder försämrats kraftigt, och även själva pensionsåldern har i vissa fall behövt justeras upp. Att i stället klarat av att göra förbättringar är glädjande och är ett resultat av en ansvarsfull ekonomisk politik. I vårt betänkande gör vi ytterligare förstärkningar till de pensionärer som har lägst pension. Vi höjer bostadstillägget, och vi höjer fribeloppet på arbetsinkomster på vid beräkningar av bostadstillägg för ålderspensionärer. Alla människor ska kunna åldras i trygghet med bibehållen värdighet. Därför är det viktigt med ett robust pensionssystem som håller och en stark arbetslinje som leder till hög sysselsättning och därmed stärkta pensioner. För oss moderater och för Alliansen är arbetslinjen central. Alla som kan och vill ska ha möjlighet att arbeta. Den möjligheten ska finnas även för de äldre. Därför har vi gjort det mer lönsamt att arbeta efter 65. Den som fortsätter att arbeta efter får ett högre jobbskatteavdrag och slipper dessutom den särskilda löneskatt som arbetsgivaren annars får betala. För personer födda tas inga sociala avgifter ut alls. Det här innebär att det är billigare att behålla och nyanställa äldre medarbetare och att den som jobbar efter får mer av sin lön. Att underlätta för äldre att jobba längre är en stor utmaning och en av våra mest prioriterade frågor. Den som vill och kan jobba längre ska också få göra det. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga motioner och reservationer. I detta anförande instämde (M). 106 (S): Varje gång vi pratar familjepolitik i denna kammare får vi höra hur viktigt det är med valfrihet. Vi får höra att föräldrar avgör bäst själva och att politiken inte ska lägga sig i. Jag är helt övertygad om att vi även kommer att få höra detta. När jag skrev valfrihet på Google fick jag förklaringen: Valfrihet innebär att man själv kan välja hur man ska handla. Valfrihet är frihet från tvång och omständigheter som begränsar handlingsalternativen. Jag skulle vilja uppehålla mig vid detta, herr talman. Ska man ha valfrihet ska den vara fri från omständigheter som begränsar handlingsalternativen. Där kommer den första haken. Barnfamiljers situationer ser oerhört olika ut, men det som ger störst skillnader i uttaget av föräldraförsäkring är kön, utbildningsbakgrund och inkomst. Valfriheten för den ensamstående föräldern skiljer sig givetvis från den i familjer med två vårdnadshavare. Valfriheten för föräldrar med låga inkomster är betydligt mer begränsad än den för föräldrar med höga inkomster. Valfriheten att göra flexibla uttag där man kombinerar jobb och ledighet skiljer sig mycket mellan olika yrkesgrupper. Detta är exempel på några omständigheter som begränsar valfriheten. När det gäller vårdnadsbidraget är det tydligt att det är till för dem med hög inkomst och för familjer som är fattiga. För de allra flesta barnfamiljer är en ersättning på inte ett ekonomiskt alternativ. Så valfrihet är väl knappast ett begrepp som stämmer in på denna reform. Vi ser hur klyftorna ökar i vårt land. När klyftorna ökar minskar valfriheten för några. Jag besökte Familjens hus i . Det är en fantastisk verksamhet, en familjecentral som jag önskar att alla barnfamiljer hade tillgång till. Där finns mödravård, BVC, öppen förskola, familjeutbildningar och socialt stöd när man så behöver. Men det var en sak som berörde mig mer än allt annat där. Där fanns en stor och fräsch toalett. En stång var upphängd där inne och på den hängde det en massa barnkläder – alltifrån body och pyjamas för bebisar till vinterjackor för 2–3-åringar. Detta var kläder som föräldrar lämnat in efter det att deras barn hade vuxit ur dem. Det är en god tanke att dessa kläder kan komma till nytta och användas av ett annat barn. Det var inte detta jag reagerade mot. Nej, det var personalens förklaring till varför kläderna hängde just där. Jo, på så sätt slipper man visa att man är i behov av hjälp. Man slipper skämmas över att man behöver plocka ned ett plagg till sina barn. Att vara fattig är så skamfyllt. Det är som sagt inte fel att man kan dela med sig av det som blir över; det tror jag att vi alla tycker är bra. Men att vi har en växande fattigdom i vårt välfärdsland är inte acceptabelt, och här förväntar jag mig att vi känner ett gemensamt ansvar. Några ska inte vara beroende av andras givmildhet. Fattighjälpen borde vi ha lämnat bakom oss i vårt land. Barnfattigdom beror på att föräldrar är fattiga, och där måste politiken ta sitt ansvar. Höjda barnbidrag och studiebidrag, höjt underhållstöd, en fungerande arbetsmarknadspolitik, en arbetslöshetsförsäkring värd namnet och en fungerande sjukförsäkring är åtgärder som krävs. Barnfattigdom i handlar sällan om att barn får gå hungriga och frysa för att deras föräldrar inte har råd att köpa mat och kläder åt dem.