prot · H009105 · 2013-05-15 00:00:00 — Skälet till att jag är politiker är att jag vill förändra samhället. Vi socialdemokrater vill ha mer ekologisk produktion eftersom det förbättrar miljön och klimatet. Det är en viktig nisch för att stärka det svenska jordbruket. Man kan fundera på vad den frihandelshysteri som jag tycker att man ibland känner av innebär. Tycker och att det är alldeles utmärkt att vi importerar av maten i det här landet? Ni vill kanske inte ens göra någonting åt det. Är det någonting som det inte ens är viktigt att försöka förändra? Man kan tycka att det är okej att vi har frihandel, och vi befinner oss de facto här. Men tycker och att vi inte ska göra någonting åt det och att det är marknaden som ska lösa detta? Eller finns det en politisk vilja att öka den svenska livsmedelsproduktionen? 55 (M) replik: Här ser vi att protektionisterna Socialdemokraterna är i gång och pratar. Det är ett problem att vi importerar så mycket livsmedel i . Men om man vänder på kuttingen lite grann kan man säga att det är en fördel om vi kan exportera en hel del av våra livsmedel också. Det här är en tvåvägskommunikation. Om vi låser oss vid olika typer av mål för hur mycket som ska produceras i ett land är vi mycket farligt ute. Jag tror inte att Socialdemokraterna menar det i grund och botten. Problemet är att deras politik leder till detta. Socialdemokraterna gärna pratar om protektionism, och det låter lite grann som om de har samma tänk som . De lever på en liten isolerad ö i ett annat universum än vi andra. Så fungerar inte världen. pratar väldigt mycket om förmynderipolitik. Det är ganska klassiskt om man tittar på Socialdemokraternas politik generellt. Han pratar om att den reglerade jordbrukssektorn måste vara reglerad för tid och evighet, annars skulle den inte fungera. Man kan fundera lite på vilka andra sektorer som vi också måste reglera. Jag vet att Socialdemokraterna har haft en kongress där de diskuterade om man skulle förbjuda vinster i välfärden och om man skulle förbjuda privata bolag i den näringen också. Då börjar vi mer och mer komma in på något som jag tycker liknar politisk kommunism. Det är inte någonting som alliansregeringen förespråkar. Jag tror inte heller att det är en väg som de svenska medborgarna vill att vi ska gå, varken när det gäller ekologiska livsmedel eller andra sektorer. 56 (S) replik: Det socialdemokratiska partiet har styrt under nästan ett halvt sekel. Framgångssagan för har varit frihandel. Vi har haft starka exportföretag som har byggt det här landet. Socialdemokratin och jag är för frihandel. Men min fråga handlade inte om huruvida man är för eller emot frihandel utan om huruvida anser att det är ett problem att importerar hälften av all mat. Jag tycker att den fria marknaden ska råda. Utbud och efterfrågan är i grunden bra faktorer, men man kan föra en diskussion om huruvida de faktorerna fungerar på livsmedelssidan. Min fråga handlade inte om det. Min fråga var: Vill göra någonting åt att mindre än hälften av den mat som konsumeras kommer från ? Vill ni göra någonting åt det? Har ni en politisk vilja att göra någonting åt det? Det var den ena frågan. Den andra frågan är: Vill avveckla det stöd till ekologisk produktion som finns ? Jag tror inte att fick svar på sin fråga om detta. Det är ju i grunden en subvention och någonting som är av ondo, enligt den retorik använder . 57 (M) replik: Jag tycker att det känns skönt att höra att och hans parti står för frihandel. Jag hoppas att vi kan diskutera det mer i kommande debatter med miljö- och jordbruksutskottet här i kammaren. hejar på att vi importerar av våra livsmedel. Då kan man undra vad det är vi inte får importera. Ska vi sätta upp mål för hur mycket som ska exporteras och hur mycket som ska importeras måste vi kanske politiskt gå in och titta lite på vad vi får importera och exportera också. Vi kanske ska säga att kaffe är någonting som inte får importera mera av. Kaffe odlas inte i utan är något vi faktiskt måste importera. Det kanske och vill förbjuda eftersom vi inte ska importera saker och ting. Som jag sade tidigare är detta en tvåvägskommunikation. Det är klart att och alliansregeringen gärna ser att vi kan exportera mer svenska produkter. En del i detta är satsningen på Matlandet, som har nämnts tidigare i debatten. Det är ett sätt för oss att driva saker vidare för att ska kunna stå på starkare på den globala livsmedelsarenan. Vi pratade stödsystem tidigare. Jag tycker att stödsystemen ska vara så få som möjligt, men ibland är det nödvändigt med små, tidsbaserade stödsystem. Satsningen på Matlandet är ett sådant system, men alla stödsystem har en sluttid. Det är en debatt och en diskussion som vi måste föra när det gäller varje enskilt stödsystem. Vi kan inte stå här och generalisera om alla typer av system. 58 (FP): Jag vill gärna ta tillfället i akt och lyfta fram de stimulanser som vi nu har diskuterat och debatterat och som regeringen har vidtagit för en positiv utveckling av ekoodling. och regeringens utgångspunkt är konsumentperspektivet. Det vill jag slå fast. En konsumentefterfrågan ska mötas av en produktion, men vi räknar också med att den ska mötas av en betalningsvilja hos konsumenterna där man premierar mervärden. har gjort en utredning om lagen om offentlig upphandling. Sedan kommer vi att återkomma med en proposition med en mängd konkreta förslag. Jag hoppas och tror att vi också ska ta till oss många av de konkreta förslag som finns i det batteri av förslag som bland andra har talat om. Vi tittar självfallet på allt. Vi känner till att ekoodling kräver större arbetsinsatser och ger lägre skördar, men den bidrar till den biologiska mångfalden. Den minskar belastningen på mark och vatten, bland annat genom att man inte använder bekämpningsmedel eller handelsgödsel. Därför är det befogat med samhällsstimulanser för att ekoproduktionen ska utvecklas. Det är en produktion som har varit och är en spjutspets också för den konventionella odlingen. Jag vill återigen lyfta fram Odling i balans. Där har bönderna som odlar konventionellt visat att de tar till sig den här kunskapen och kan fortsätta att bedriva en hållbar konventionell odling. Det handlar inte om antingen eller, utan det handlar om både och. Det är viktigt att vi tar miljöhänsyn, att vi ser till att det inte blir läckage till vattendrag och att vi använder oss av kunskapen om det värdefulla med en lämplig växtföljd. Jag ska inte upprepa allt som tog upp när det gäller detaljfrågorna om de satsningar som regeringen har gjort, men jag vill upprepa något. Det handlar bland annat om 500 miljoner från landsbygdsutvecklingsprogrammet. Det handlar också om en höjning av ersättningen för ekologisk spannmål och ekologiska proteingrödor som oljeväxter och om vallersättningen. Sedan är det riktade insatser till SLU, , för fältforskningsverksamhet, liksom speciellt riktade medel till och konsumtion. Formas, vårt forskningscentrum, får för att finansiera forskningsinsatser speciellt riktade till ekologisk produktion. Det har raljerats kring det nya matlandet. Här handlar det om specialdestinerade medel för ekologisk produktion, men det nya matlandet har också gett möjligheten för ett antal småföretag inom livsmedelssektorn på lokal nivå att starta och växa. Det tycker jag är värt att lyfta fram. Jag kan alltså konstatera att mycket har gjorts i den här riktningen men att det framöver är oerhört angeläget att det kommande landsbygdsprogrammet också beaktar alla de här viktiga aspekterna. Det är viktigt med utveckling i rätt riktning och en hållbar utveckling som inkluderar den ekologiska produktionen. I just det här betänkandet handlar det nu mycket om en lag om kontroll av ekologisk produktion. Det är en anpassning till en EU-förordning där vi också inkluderar nationella bestämmelser. Vi anser att det här regelverket skapar en bättre struktur. har det varit ganska svåröverskådligt, och vi underlättar för kontrollmyndigheten att kunna utöva sin kontroll. Men det ska sägas att det är viktigt att vi har tummen i ögat så att inte krånglet eller administrationen ökar. Jag tycker att vi ska ge kredd till oppositionen i det här stycket, för här har vi haft en bra dialog i utskottet. Vi har bejakat flera av de motioner som har skrivits av framför allt Socialdemokraterna, och jag kan konstatera att den produkt som vi nu har och det betänkande som ligger har blivit bättre. Bland annat har det handlat om delegation till kontrollorganen så att de får ta ett större ansvar i processen, vilket vi öppnade för. Vi öppnade också för offentlighetsprincipen. Det är alltså två viktiga punkter där vi har tagit till oss och bejakat innehållet i motionerna. I utskottet sker det oerhört mycket positivt. Den utredning eller uppföljning som utskottet har gjort, bland annat vad gäller ekologisk odling, är mycket intressant läsning. Kortfattat kan man av uppföljningen konstatera att efterfrågan på de ekologiska livsmedlen har ökat starkt men också behovet av att formulera ett framtida mål för ekologisk produktion. Regeringen har gett i uppdrag att titta på utformningen av nya mål inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammet som kommer att gälla 20142020. Där har redan kommit med en rapport med synpunkter, och det är sådant som vi nu har att ta ställning till framgent. Det har talats mycket här om lagen om offentlig upphandling. Detta är viktigt. Här har inte enbart politikerna ute i kommuner och landsting möjlighet att påverka och ställa krav, utan här är det ju enskilda de som bor i kommunerna och föräldrarna till skolornas elever som har möjlighet att ställa krav på vad de anser vara rätt och hälsosamma livsmedel. Då har vi många möjligheter inom ramen för den kommande lagen om offentlig upphandling. Jag är övertygad om att det kommer att ske en del förtydliganden här. Det är helt korrekt som har sagt att lagen i sig har gett utrymme, men det har funnits stora brister i kunskapen och frimodigheten när det gäller att utveckla och ta vara på detta. Regeringen har avsatt pengar för att utbilda uppköpare, och det har betytt mycket. I har kommuner slagit sig samman och ställt såväl djurskyddskrav som etiska krav och miljökrav i sina gemensamma upphandlingar. Det har visat sig vara framgångsrikt. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga yrkanden. 59 (V) replik: räknade upp en del satsningar som görs i ekologisk riktning. nämndes bland annat. Men det stora problemet med de där pengarna är att de inte finns kvar längre, eftersom vi inte längre har någon handelsgödselskatt. Syftet med handelsgödselskatten var att alla pengar som man drog in från den skulle gå tillbaka till jordbruket, bland annat till . Jag vill fråga om ni har någon separat finansiering av det här undandragandet av finansiering till SLU. Hur går det med samtalen inom regeringen för att införa en handelsgödselskatt? Jag har förstått att för sådana samtal med regeringen. Sedan nämnde och ekologisk produktion. Men Matlandet har väl inte direkt utmärkt sig för att ha ekologisk produktion som ett av sina huvudsyften, eller har jag missat någonting? får gärna berätta exakt vilka satsningar på ekologisk produktion som hon menar finns inom ramen för Matlandet . Sedan skulle jag också vilja veta om har några konkreta förslag för att ändra lagen om offentlig upphandling så att det ska bli lättare att upphandla ekologiskt. Vi i vill tydligt skriva in i lagen att man kan ha ekologiska produkter som ett krav. Vi vill också höja beloppet över lag för när man ska behöva göra en offentlig upphandling så att det ska bli lättare för de lokala upphandlarna att själva bestämma direkt vilka produkter de ska köpa från de bönder som finns närmast i kommunen och inte behöva göra någon upphandling av uppköpet över huvud taget. Kan det vara någonting för ? 60 (FP) replik: Vad gäller budgeten och ekonomin kan jag konstatera att SLU får 7 miljoner för fältforskningsverksamhet gällande ekologisk produktion. De får ytterligare 5 miljoner till och konsumtion. Där handlar det om arbete för samordning, samverkan och information om ekologiskt lantbruk i ett svenskt, nordiskt och internationellt perspektiv. Dessutom erhåller Formas . Då handlar det om att finansiera forskningsinsatser om ekologisk produktion. Vad gäller Matlandet är specialdestinerade för satsningen på ekologisk produktion. När det gäller handelsgödsel är det ingen hemlighet att har gått ut och sagt tydligt att vi anser att kadmiumdelen är det mest akuta, och där vi vill att man ska ha en beskattning. Sedan vill vi fortsätta att ha resonemang om detta. Det viktigaste är att vi fortsätter att ha principen att förorenaren ska betala. Det är grundprincipen som vi har, men vi måste också se till att inte vika från löftet som gavs, utan bönderna behöver kompenseras på ett annat sätt. Det har varit vår grundinställning. I utredning om lagen om offentlig upphandling finns det en mängd konkreta förslag. Vårt parti har redan påbörjat en granskning, och jag utgår från att vi sedan gemensamt i Alliansen kommer att ha en ordentlig granskning. Min talartid är slut, så jag ber att få återkomma i nästa replik. 61 (V) replik: får gärna berätta mer om lagen om offentlig upphandling. Jag tycker också att utredning är intressant. Men det jag vänder mig emot lite grann är att både du och tidigare rullar ned ansvaret på våra lokalpolitiker. Man säger att om vi bara utbildar dem rätt, om de bara är modiga och ställer krav är det inga problem att ställa krav på ekologiska produkter. Vi vet ju att det inte är så enkelt. Det gäller även allt närproducerat. Det kan handla om att handla upp livsmedel som har hög djurskyddsstandard och så vidare. Man hamnar i domstol. De flesta censurerar sig redan från början. De törs inte ställa de där kraven därför att de inte vill betala höga advokatkostnader. Det är det stora problemet. Vi ska inte hålla på och skönmåla det här, vi ska inte förenkla det och vi ska inte rulla ned ansvaret till de lokala politikerna, utan det är vi som bestämmer ramarna för lagen om offentlig upphandling. Den måste göras enklare, och den måste göras generösare, för miljöns och djurskyddets räkning. Kan vi, , vara överens om det kan vi verkligen samarbeta. Det gäller också handelsgödselskatten. Vi kan plocka ut kadmium om du vill det. Den dagen vill gå från principen till reell handling och ha en verklig handelsgödselskatt eller kadmiumskatt, kom till oss, så klubbar vi igenom det i den här församlingen! Sedan vill jag också kommentera Matlandet . till ekologiska satsningar inom ramen för Matlandet är faktiskt lite beklämmande när det är en satsning som omfattar om vi räknar in EU-pengarna, i synnerhet i ljuset av att målsättningen var att av produktionen i skulle vara ekologisk 2010. Regeringen uppnådde inte den målsättningen. Då borde man ta fram hållbara matlandet i stället och säga att när vi går in med pengar ska det just vara mat som producerar ett mervärde, och det kan vara ekologisk mat. 62 (FP) replik: Det som först och främst är viktigt att påpeka vad gäller lagen om offentlig upphandling är att väldigt många som hade en god kunskap om själva lagen såg att det fanns möjligheter att skriva in olika kriterier och krav, fast man har inte utnyttjat den möjligheten. Därför krävs det ett förtydligande. Det krävs också att vi på vissa punkter, där vi precis som skriver nästan har övertolkat en del av en EU-lagstiftning, kan förenkla. Vi behöver inte göra på det sättet, utan vi kan göra det mycket enklare. Det som är viktigt för väldigt många ute i bygderna är att man upphandlar i mindre kvantiteter. Då får väldigt många lokala producenter möjlighet att sälja till bland annat skolor och kanske äldreboenden. Att precis som man har gjort i kunna skriva tydliga kriterier, kunna utnyttja dem och skriva in vad man önskar, är en möjlighet som finns, men den måste vi se till att alla kan utnyttja och att alla kan få den möjligheten. Jag ser fram emot det arbete som jag hoppas ska utföras med lagen om offentlig upphandling. Det kommer att lösa upp väldigt många knutar, inte enbart på livsmedelsområdet utan inom en rad områden. Vad gäller Matlandet talar jag om den summa som liksom är konkret destinerad till ekologisk produktion. Självklart är det i praktiken så mycket mer, för väldigt mycket av hanteringen, den förädling som görs och de livsmedel som används har en ekologisk grund. Produktionen sker på ett ekologiskt och ett klimatmässigt smart och hållbart sätt. Här ser jag ingen konflikt, utan det är med. 63 (C): Ska vi ställa mer krav på Krav? Ja, de senaste månadernas larm och debatt om fusket med våra matvaror visar att det tyvärr är nödvändigt med mer kontroll. Betänkandet handlar om kontrollen av den ekologiska produktionen, och det är både nödvändigt och rimligt att den utsätts för kontroll för att behålla trovärdigheten hos konsumenterna. Visa av den senaste tidens erfarenheter har vi sett att det inte räcker med en etikett, det måste också finnas äkta vara bakom den. ser alltså nödvändigheten av att genomföra förändringarna som föreslås. tydliggörs ansvaret för kontrollerna, besluten blir möjliga att överklaga och underlagen till besluten blir allmänna handlingar hos myndigheten. På vägen till att avgifta kretsloppet är ekologisk produktion en mycket viktig del. Många vill köpa ekologiska produkter och på så vis bidra till en bättre miljö. Det är en sund utveckling. I betänkandet pekas på möjligheter att få den här produktionen att växa ytterligare, och det är självklart positivt till, liksom till att nya mål för den ekologiska produktionen sätts upp. Men det måste vara rimliga mål, mål som är möjliga att uppnå därför att marknaden för ekologiskt finns. I tror vi mer på morötter än på piskor, och vi ser att konsumenterna är de främsta pådrivarna av en ökad ekologisk produktion genom att efterfråga varor och vara beredda att betala för den önskade kvaliteten. Naturligtvis har även det offentliga samhället, som är en betydande konsument, en viktig roll att spela för att skynda på utvecklingen så att det blir mer ekologiskt på våra fat. Men vi måste också komma ihåg, vilket vi talade om på ett seminarium nu , att jordbruket i stort också svarar för en stor miljönytta genom att bevara det öppna landskapet. Båda produktionssätten är viktiga. Härmed yrkar jag, herr talman, bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 64 (KD): Fri dans, sade jag till en kollega i bänken. Det känns som om det betänkande vi nu debatterar, Ny lag om kontroll av ekologisk produktion, ger oss möjlighet att prata om det hjärtat är fullt av. Så tänker även jag göra, även om det till dels hanterar det här ämnet. Jag kan inte låta bli, herr talman, att också konstatera att med flera har gått igenom vad som är grunden för det här betänkandet. Vi är faktiskt i stort överens med i alla fall Socialdemokraterna om vikten av att vi har ett fungerande kontrollsystem och vikten av att vi implementerar de EU-gemensamma reglerna på ett sätt som är funktionellt och riktigt. Jag blir dock lite full i skratt när från konstaterar att det är för mycket märkning, att det är fel märkning, att det inte ska märkas så mycket och att det inte ska kontrolleras så mycket. Annars brukar det, herr talman, låta precis tvärtom i den här talarstolen. Det ska kontrolleras. Det ska märkas. Det ska etiketteras både upp och ned och fram och bak. Jag tror att en balans i det här är viktig. Det är viktigt att vi ser vilken kvalitet som en vara och en produkt har. Och det är viktigt att vi kan jämföra. Vi lever i en värld med en fri marknad. Vi lever i Europeiska unionen. Vi ska alltså kunna se att de produkter som levereras, som vi kan köpa i våra livsmedelsbutiker och som kan köpas överallt i , har en trygg och säker märkning när det gäller ekologisk produktion för dem som vill handla sådan vara. Det är också viktigt att vi satsar resurser på att utveckla jordbruket i . talare hänvisade till seminariet , och jag tycker att det var oerhört spännande att få lyssna till att konklusionen från en av föredragshållarna var att utan det svenska jordbruket kommer vi inte att klara miljömålen. Det är inte heller, herr talman, det som vi brukar höra, och företrädaren var från . Utan det svenska jordbruket kommer vi inte att klara miljömålen. Jag tror att vi behöver säga den meningen lite oftare i den här kammaren. Ett sätt att klara miljömålen är också att se till att den produktion av livsmedel som vi har i sker på ett tryggt, säkert och effektivt sätt. Mycket har hänt i den verksamheten, och mycket kommer att hända. Dock tror jag inte, herr talman, att det vi benämner ekologisk produktion eller Kravmärkt produktion, som inte är identiskt detsamma, är det som blir det allena saliggörande för framtiden. Jag tror att vi behöver ett hållbart jordbruk som har betydligt vidare aspekter än så framgent men där det naturligtvis blir mer ekologiskt hållbart i den vidare bemärkelse som vi använder. Jag brukar säga att jag vill se ett hållbart jordbruk. Jag tror dock att vi inom överskådlig tid kommer att behöva använda ett visst mått av bekämpningsmedel och ett visst mått av specialiserad produktion, som gör att vi inte med det som bland annat lägger in i ekologisk produktion kan bedriva den överallt. Det är också viktigt att konstatera att vi behöver ha en gemensam europeisk jordbrukspolitik. Vi behöver ha en politik som tydliggör vikten av att satsa resurser på ett hållbart jordbruk och att vi betalar för den gemensamma nyttan. Också seminarier är nyttiga att bevista. har det här i huset varit en otrolig mängd seminarier. Jag återkommer till vi hörde om . Det som har gjorts i pelare 2 i landsbygdsprogrammet är viktigt och väsentligt, och det behöver vi fortsätta med. Vi fick höra exempel från en lantbrukare i , som beskrev vad som kommer att hända om hans gård slutar att ha djur på markerna. Den biologiska mångfalden minskar. Det kommer att bli färre öppna landskap, vilket i sin tur leder till färre turistattraktioner och så vidare. Så går spiralen åt fel håll, kontra att vi är beredda att betala för de nyttigheter som finns och betala för de produkter han producerar. Vi behöver ett helt kretslopp, och vi behöver ett kretslopp som också tänker in att människor ska bo, leva och verka i hela vårt land. Annars fungerar inte systemet. talare har nämnt att här behöver satsas resurser på forskning och utveckling. Jag som kristdemokrat är glad över att det är precis det regeringen har gjort. Vi avsätter resurser till Formas med flera för att se hur vi ska bedriva ett hållbart jordbruk framöver. Vi kommer att ha långa diskussioner i kammaren om framtidens jordbrukspolitik och det framtida landsbygdsprogrammet. Jag är en stor tillskyndare av att programmet ska bli hållbart, effektivt och tydligt så att vi fortsättningsvis kan använda det som ett viktigt redskap i vårt arbete. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 65 (MP) replik: Eftersom jag blev nämnd vid namn kände jag att jag behövde säga några ord. Sade jag verkligen att det var fel att det var för mycket märkning? Kan hjälpa mig att minnas? Det minns inte jag. Jag tycker att konsumenter naturligtvis ska ha rätt att välja. Då måste de självklart ha adekvat information. Det konventionella jordbruket klarar inte miljömålen. Jag kan säga det en gång till: Det konventionella jordbruket klarar inte miljömålen. På vilket sätt skulle det konventionella jordbruket klara miljömålen med användande av kemiska bekämpningsmedel, till exempel miljömålet om rent grundvatten? Jag kan inte låta bli att kommentera uttalandet om att spruta eller gödsla lite. Då faller hela idén med den ekologiska odlingen. Den bygger på en konsekvent genomförd växtföljd, och då kan man inte använda besprutning eller gödsel när det passar. Det är välkänt inom den ekologiska odlingen. I det här fallet är jag fundamentalist. 66 (KD) replik: Jag brukar inte uppskatta fundamentalister, men är väl ett undantag.