prot · H00973 · 2013-03-06 00:00:00 — Vi kan hålla med om att mycket av den lagstiftning som sker på de breda områdena är regler som har sitt ursprung i EU:s olika rättsakter. Det är glädjande att nu har granskat regeringens arbete med regelförenklingar. Det är enligt vår mening en skarp kritik mot det sätt regeringen valt att angripa problemet på och inte alls olikt den kritik tidigare socialdemokratiska regeringar fått. Den huvudsakliga sentensen är att man har valt fel metod, inte minst att tyngdpunkten legat på myndigheter och inte på . Mätmetoderna får en rejäl dask på fingrarna. Det är inte enbart administrativa bördor som företagen upplever som betungande utan även direkta och indirekta kostnader. I detta sammanhang kan inköpen av kassaregister vara ett bra exempel. lyfter fram det exempel som vi ofta pekat på, att det ofta finns målkonflikter i regelgivningen. När regeringen ska besvara skrivelsen säger man ungefär så här: Jo, lite rätt har , och sedan beskriver man sida upp och sida ned hur fantasiskt framgångsrikt regeringens arbete med att minska regelkrånglet har varit. Det är inte en regering som sitter med framtidens lösningar utan en tondöv regering som blint famlar i mörkret efter nya idéer. Det tål att sägas igen: För att få en verklig näringspolitik som syftar framåt och vill möta framtidens utmaningar behöver vi en ny näringspolitik och en ny regering. Slutligen vill jag yrka bifall till reservation 3. 158 REBWAR (MP): Jag står förstås bakom alla mina reservationer, men jag yrkar bifall bara till reservation 3. och företagare förtjänar en enklare vardag. Minskat regelkrångel och minskad administrativ börda är av stor vikt för småföretagens möjligheter att överleva, blomstra och växa. Det ska vara enkelt att starta och driva företag. Det är det inte . beräknade att regelkrånglet kostade svenska företag . För att ta krafttag träffade en överenskommelse med de borgerliga partierna om att minska företagens regelbörda till 2010. Tyvärr har regeringen misslyckats, och hade regelkrånglet minskat med . Enligt en kartläggning av anser av företagare att det är lika krångligt eller till och med krångligare. Regeringen har misslyckats med att minska den tunga byråkrati som utgör ett stort hinder för många företag, speciellt småföretagen, som ofta saknar de resurser och den affärsjuridiska expertis som krävs för att hantera omfattande regelverk. vill genomföra en rad konkreta förslag som leder till minskat regelkrångel. Jag nämner några här. För det första vill vi att man ska slopa sjuklöneansvaret helt för företag med upp till tio anställda, till att börja med. Speciellt för småföretagen innebär sjuklöneansvaret ett byråkratiskt och krångligt system som drabbar den enskilda företagaren. Med vårt förslag minskar företagens administrativa börda då uppgiften flyttas över till , som redan har rutinerna. Vårt förslag är därför ett viktigt steg i strävan att minska regelkrånglet för företagen. Reformen innebär förbättrade ekonomiska marginaler och ökade möjligheter för företagen att utvecklas och nyanställa. Dessutom gynnas även en av de grupper som står längst från arbetsmarknaden: arbetssökande med lång sjukdomshistoria. För det andra vill vi öka myndigheternas fokus på en minskad regelbörda. , , och bör tillföras pengar för att påskynda arbetet med att ta fram konkreta förslag på hur regelbördan för företag kan minskas inom deras ansvarsområden. För det tredje vill vi permanenta . Rådets uppgift är att värna företagen mot onödiga administrativa kostnader och ökad byråkrati genom att bland annat granska nya lagförslag. Rådet ska upphöra 2014, men anser att dess arbete är så viktigt att rådet bör permanentas. Om man enbart fortsätter som tillfällig myndighet finns en risk att man tappar kompetenta medarbetare, och de är redan få. För det fjärde vill vi samordna inhämtningen av information från företagen. tvingas företagen ofta rapportera in samma uppgifter till en rad olika myndigheter. Vi vill införa ett register dit företag kan leverera uppgifter en enda gång, och där de olika myndigheterna sedan hämtar uppgifter i stället för att företagen ska tvingas lämna uppgifter . Regeringen har gett uttryck för att den vill förenkla och minska företagarnas uppgiftslämning till statliga myndigheter, men man tycks aldrig komma längre än till att man tillsätter utredningar. För det femte vill vi sprida regelförenklingsarbetet till kommuner och landsting. Vi vill förenkla regelverk och inspektioner avseende miljökrav på läns- och kommunnivå genom att stärka rådgivningen och standardisera de olika kraven avseende olika tillsynsfunktioner inom en och samma kommun och inom ett och samma län men även mellan olika kommuner och län. För det sjätte vill vi förenkla skattesystemet och underlätta för företagen. Regeringens nya förenklingsutredning ska analysera förenklingsförslag som inkommit från näringslivets aktörer. Dock undantas , vars myndigheter står för en tredjedel av dagens regelkrångel. För är det självklart att även skattefrågorna ska ingå i förenklingsarbetet. Inom skatteområdet finns mycket kvar att göra, och vill se en omfattande och bred skatteöversyn med fokus på att förenkla skattesystemet och underlätta för företagarna. För det sjunde vill vi ge företagarna ökad trygghet. Trygghetssystemet för småföretagare och egenföretagare är bristfälligt och behöver stärkas. förordar ett robustare trygghetssystem och en allmän a-kassa, och i denna reform är det centralt att förbättra situationen för företagarna. När det gäller regeringens arbete med regelförenkling tycker att det är bra att frågan om företagares regelbörda har medvetandegjorts, och som vi kan se av motionsfloden i frågan har man också lyckats med detta. Men företagarna och vi folkliga företrädare hade väntat oss betydligt mer av en regering som haft så hög svansföring i frågan och gett så stora löften om att minska regelkrånglet för företagen. Regeringens förenklingsarbete har inte bedrivits strategiskt. Regeringen har långsiktiga mål men saknar konkreta delmål och indikatorer. Det är också stora brister i tillämpningen av förordningen om konsekvensutredningar vid regelgivning. Detta är kritik som också riktas mot regeringen av . För att nå regeringens övergripande mål om en märkbar, positiv förändring i företagens vardag är det viktigt att arbetet med att förenkla för företagen prioriteras på tunga regelområden och får ökat genomslag även på lokal och regional nivå. Våra förslag är konkreta, och om de genomfördes skulle de ge en betydande regellättnad. Nästan hälften av företagens administrativa kostnader kommer från EU-rättsliga krav. Det måste därför vara en prioriterad fråga för att driva på regelförenklingsarbetet inom EU. Företagen har behov av skyndsamma åtgärder. Att det finns en politisk vilja till förbättringar är bra, men regeringen tycks sakna verktygen för att åstadkomma reella förändringar. av stora ekonomiska utmaningar i med krascher, företagsnedläggningar och indragna krediter har företagandet naturligtvis kommit i kläm, och kampen för överlevnad har självklart varit prioritet nummer ett för alla företag. Kan vi hjälpa företagarna att använda 25 av 100 miljarder till att växa i stället för att förse byråkratin med uppgifter och statistik har vi gjort något bra för hela landet. Vi kan förbättra förutsättningarna för företagande. Att jobba hårdare med att förenkla för företagare är viktigt. Att sänka kostnaderna för att hålla anställda är ett annat förslag som vi bedömer angeläget. Jag har presenterat sju av förslag som skulle underlätta för företagen och minska deras regelkrångel. I detta anförande instämde (MP). 159 (C): Betänkandet handlar om om regelförenkling för företag, men det berör också ett antal motioner. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Jag tänker prata om till att börja med, men sedan tänker jag komma fram till lite självrannsakan i slutet av mitt anförande, om det tillåts i kammaren. Vi har diskuterat regelförenkling tidigare, inte . Då uttalade jag, vilket jag kan göra igen, att det inte är så alldeles enkelt att sätta upp en procentsats som mål när man har ambitionen att minska regelkrångel. Det är också mycket komplicerat att sätta upp en procentsats som målsättning på många andra områden. Därför är det bra att har tittat på det här arbetet, vilket man har gjort . Efter att ha lyssnat på oppositionspartierna vill jag säga: Tro det eller ej, men vissa saker har faktiskt varit bra, fungerat bra och varit väl genomförda. Även om alliansregeringen inte har nått , som var målsättningen, har man ändå lyckats få till förändringar. Jag vill prata lite grann om dem också. Perioden 20102014 berörs inte i den här rapporten, men jag vill ändå nämna att arbetet där har fokuserats på de fem områden som bedöms ge störst effekt i företagens vardag. De fem områdena är sänkta kostnader för företagen, minskat och förenklat uppgiftslämnade, förenklade myndighetskontakter på läns- och kommunnivå, uppföljning av förenklingsförslagen från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. För det arbetet har det också tagits fram förslag på mål och indikatorer för att kunna följa upp det övergripande målet att skapa en märkbart positiv förändring i företagens vardag. Vi politiker är duktiga på att prata, och det är vi också arvoderade för att göra, men ibland tycker jag att vi borde lyssna ännu mer. Låt mig ta ett exempel ur min vardag. Alla vi ledamöter är aktiva, och vi befinner oss ute i det som en del kallar för verkligheten. Vi möter företagare, och vi möter andra som inte är företagare. Många har synpunkter på hur företagandet fungerar i . Många har för all del också synpunkter på hur arbetstagarna har det. Jag märker att alla inte alltid har tid med oss förtroendevalda. Det tar jag till intäkt för att regelkrånglet är betydande och att vi är duktiga på byråkrati. Jag dök upp spontant jag gör oftast spontanbesök; det tror jag att ni andra också gör och då kan man förstås inte förvänta sig att alltid bli väl mottagen med orden: Kom in och sätt dig, jag har all tid i världen. Men när man får svaret att nej, jag är ledsen, jag har inte tid, jag har så mycket annat just , jag har inte tid på hela veckan, då tar jag det till intäkt för att det inom vissa branscher mer än i andra är hårt och pressande att vara företagare . Sedan finns det undantag. Det finns de som har all tid i världen. Det kan alltså se olika ut när vi talar om alla branscher generellt. Att göra dessa besök och få oss till livs vad som är våra utmaningar är viktigt. , som ställt frågan till 4 000 företag inom branscherna bygg, handel, restaurang och hårvård, har fått en del svar. Men det finns många fler branscher än de som fokuserat på. Jag vill gärna göra ett nedslag i den undersökning där 19 000 företag finns med. Den undersökningen visar att man nu är mer nöjd med företagspolitiken och politiken kring regelkrånglet. De 19 000 företagarna är fler än de 4 000. Så kan man också mäta, men det räcker inte för oss, herr talman. Vi måste se till att få fler nya företag och att företag som är verksamma kan tjäna pengar och anställa människor eftersom vi fortfarande har en hög arbetslöshet i landet, särskilt bland unga människor. När företagen inte anställer är det en indikator, och regelkrånglet kan vara en del av hämskon. Men också kostnaderna är en orsak, vilket pekar på. Det kanske är lite för brett att enbart titta på kostnaderna, men kostnaderna är ett problem och gör att företagen inte kan anställa. Vi måste komma dithän att företagen anställer fler, och vi behöver fler nya företag. Det beslut som fattats är att samtliga departement ska ta hänsyn till konsekvenserna för företagen när de fattar beslut. Där har vi inte varit tillräckligt bra. Låt mig säga att , innan alliansregeringen kom till makten, var det heller inte perfekt på något vis. Vi ska ta ansvar för den politik som vi för, och vi tar till oss den kritik som man kan utläsa av . Man kan dock av den andra undersökningen, den med ett större underlag, se att det trots allt är fler företag som är nöjda. Vi har ett antal myndigheter till vår hjälp, såsom Tillväxtanalys. Vi har även webbsidor med en samlad möjlighet för företagare att ha endast en port in, det som tidigare talare efterfrågade. Det tycker jag är viktigt och rätt. Men det finns mycket kvar att göra. Det finns ett land på andra sidan jordklotet som på sin regerings hemsida bara hade en enda klickbar yta. Där stod: Vill du driva företag? Och det var den enda knapp du kunde klicka på. Det, herr talman, tyckte jag var trevligt. Det anslaget skulle vi också kunna ha, men har vi så mycket annat i vår samhällsservice som vi måste kunna erbjuda på regeringens hemsida. Jag gillar det anslaget, men där är vi inte . Det kanske vi inte heller ska vara. Vi är duktiga på myndighetsutövning i . Nåväl, vi behöver återkommande utvärdera våra arbetsprocesser så att resurser läggs på det som ger störst effekt. Därför är det positivt att som oberoende aktör valt att granska just regelförenklingsarbetet. har regeringen sänkt de administrativa kostnaderna för företagen med 7 miljarder, och närmare 500 förenklingsförslag har genomförts av departement och myndigheter i syfte att förenkla vardagen för företagen. Arbetet med att sänka kostnaderna är ett pågående arbete. Alliansregeringen har även sänkt bolagsskatten. Då kan någon kanske tycka att det väl inte spelar någon roll, men det spelar faktiskt roll för både små och stora företag. Här finns en symbios som är viktig att ta hänsyn till. talare har anfört att av de administrativa kostnaderna kommer från EU:s rättsliga krav. Därför är jag nöjd med att alliansregeringen när man kommer till ministerrådsmötena utgår från att tänka småskaligt först. Det har varit hållning, och det tycker jag att vi ska fortsätta med, att tänka småskaligt först. Sedan var det självrannsakan. Jag har kanske redan något varit inne på det. Är jag helt nöjd? Jag började som ledamot i 2006, och en av de frågor som jag tyckte var allra viktigast var en förenkling för företagande och småföretagande. Det var en av de frågor som jag gick till val på, som vi lite enkelt säger . Jag är naturligtvis inte helt nöjd. Det finns mycket kvar att göra. Jag är dock nöjd en sådan dag då visar att alliansregeringen , eller snart tre, har tagit ett rejält skutt framåt. Det visar att mycket har hänt . Då är jag mycket nöjd. Man ska akta sig för att tala för sin sjuka mor. Om är krasslig eller rent av mår väldigt dåligt, herr talman, ska vi väl absolut tala för vår sjuka mor. Låt mig säga att om det nu har varit så illa och har fått kritik, ibland befogad och ibland undrar jag om det inte varit lite väl rejäla brösttoner då är jag glad när visar att det går åt rätt håll. Det finns dock inte med i vårt betänkande. Vi kan väl alla beklaga att vi inte fått med allt under samma kappa. Jag har varit vredgad över de hinder som funnits och är vredgad över de hinder som fortfarande finns kvar. Där har vi ett gemensamt ansvar allesammans, inte bara regeringspartierna. Vi kan titta på de departement som haft ansvar för. berättade om Landsbygdsdepartementet, vilket han även gjort tidigare i kammaren, som ett exempel där man lyckats väl med att minska regelkrånglet. Det kan bero på att den departementschefen haft en enormt stor koffert med krångel som varit enklare att städa ur än andras. Så kan det för all del vara. Vi har kanske varit lite både och, men vi har alla ett ansvar. Därför skulle jag vilja vända mig till oppositionspartierna, för här har alla partier möjlighet att berätta om sådant som trycker dem. Det är några stycken på läktaren som lyssnar, vilket vi tycker är trevligt, men det går också att se debatten på webben. Jag skulle önska att de andra partierna uttalade sig, eftersom de lägger fram en del egna förslag . Det tycker jag är klädsamt. hade en hel räcka med förslag. Det är bra att man tydligt lägger fram dem. En diskussion som funnits gäller månadsuppgifter. Jag är ersättare i skatteutskottet, så jag får de handlingarna. Om vi ska ta ansvar enbart för den verksamhet som gäller näringsutskottet räcker det inte, herr talman, om våra företag ska vara konkurrenskraftiga vare sig det är fråga om exportföretag eller företag som verkar på vår inhemska marknad. Därför undrar jag om det verkligen är bra att lägga fram förslag om månadsuppgifter. Det vill jag fråga oppositionspartierna. Rör det samtliga branscher, eller rör det bara byggbranschen? har ni möjlighet att svara på det. Det vore klädsamt. Det är bra att lägger fram förslag om hur vi ska kunna förenkla, men i skatteutskottet lägger fram ett annat förslag som fördyrar och försvårar för företagare. Det vore därför roligt att se även den nettolistan. Jag vet att man inte ska vara alltför kaxig när man tillhör ett regeringsparti. Jag kanske har gått över gränsen och varit lite för kaxig. Jag ska be att få avsluta, herr talman, till, misstänker jag, allas stora glädje. Jag hade nämligen anmält åtta minuters talartid. Frågorna är viktiga, och har jag också fått lufta att jag varit vredgad. Mitt i all denna diskussion finns det sedan företagare av kött och blod som sliter sitt hår och undrar varför det går så sakta. Det får vi ta på oss och därför arbeta ännu hårdare. 160 (S) replik: Jag tänkte vara sparsam med replikerna i denna sena timme, men höll ett så engagerat anförande att han måste få en replik. Det är en bra ton som håller i denna debatt genom att också idka lite självkritik i stället för att bara säga att vi är bäst och ni är sämst. En sådan debatt skulle bli lite av pajkastning. Alla har någonting att lära i det här sammanhanget. Vi har som bekant suttit i regeringsställning . Vi har inlett ett ambitiöst arbete, och sedan har det blivit fel. Jag vill först och främst ta upp detta med månadsuppgifterna. Detta är återigen ett fall. Mitt exempel var kassaregistren och en ökad skattekontroll. De har ett gott syfte. Men det finns en målkonflikt. Det är mer som en kommentar. Det är trots allt den regering som stöder som lägger fram förslaget. Jag vet inte riktigt var vi står. Jag får kolla med våra företrädare i skatteutskottet. Jag har två konkreta frågor. Den ena gäller EU. Det är helt riktigt att när man kommer till konkurrenskraftsrådet eller där näringslivsfrågor tas upp är regeringen noga med att tala om småskaligt först, att regelkrångel ska bort och så vidare. Men vi som sitter i vet att det kommer hundratals förslag på andra ställen. Jag har aldrig sett en sådan kommentar i något annat råd över huvud taget. Jag skulle gärna vilja få en kommentar på det. Det andra jag skulle vilja ha kommentar på är följande. Jag fastnade väldigt mycket på att hade reagerat på att man förväntat sig de stora resultaten långt ut i regelgivningskedjan och inte lagt tonvikten på där regelbördan låg, nämligen lagar och förordningar. Vad är reaktion på det? 161 (C) replik: Jag ska försöka att svara på frågorna. Jag tror att jag skönjer en politisk åsikt i inlägg. Om det är så får du gärna styrka det igen. Jag tror att vi är överens om att det småskaliga behöver stödjas än mer. Det är vad jag tror att jag kan tolka in i inlägg. Det är i så fall önskvärt att fler tar ton i den frågan och talar om småskalighet. Alla företag har varit små från början, eller nästan alla har varit det. Vi kan nog allihop bli mycket bättre på att tala om det. Låt mig referera vad en socialdemokratisk statssekreterare sade efter det att han hade slutat som statssekreterare, jag tror att det hade gått tre . Han sade: Jag hade aldrig kunnat tro att det var så här krångligt, komplicerat och ibland dyrt att vara företagare. Jag säger inte det för att raljera, tro mig. Jag säger det för att det är ett bra exempel. Den som inte har varit företagare eller befunnit sig i närheten av en företagarmiljö har ganska svårt att förstå de utmaningar som företagare står inför. När jag skulle starta ett företag var jag uppskrämd bland annat av politiker med argumentet att det är så förtvivlat svårt att få en F-skattsedel. Det var väl det minsta bekymret jag hade. Det var inte problemet. Problemet var att starta min småskaliga verksamhet och klara år ett och två. Jag ska inte djuploda i sakfrågorna exakt. Vi i politiken har ett gemensamt ansvar att inte skrämma upp människor. I den här debatten riskerar vi att göra det genom att säga: Regelbördan är så stor att det inte är någon idé för dig att starta företag. bryr sig lyckligtvis inte entreprenörer om det. De kör på ändå. 162 (S) replik: Jag tror att har helt rätt i den analysen. Det är nog mycket skrämsel. Inte minst näringslivets organisationer har i så fall bidragit till den skrämseln. Jag vill återgå till detta med att det ska ske långt ut i regelgivningskedjan. Jag tror att den frågan är ganska viktig. När man väl kom i gång med sitt arbete sade man att man skulle vända på alla stenar. Tittar vi tillbaka ser vi att det inte har varit fråga om så mycket lagstiftning där man har sagt: ska vi minska eller förändra lagstiftningen så att regelbördan för företagen ska minska. Det har heller inte varit fråga om särskilt många förordningar. Man har förlitat sig ganska mycket på att detta ska ske ute på myndighetsnivå. Vi har fått exempel på det i men framför allt i näringsutskottet. Där har vi fått ganska goda exempel på hur myndigheter har arbetat. Men det har uppenbarligen inte räckt. Min fråga till är: På vilket sätt kommer regeringen att arbeta för att fokus flyttas på de tunga områdena med lagar och förordningar som regeringen själv beslutar om så att det inte förväntas att myndigheter ska sitta och rucka på varenda liten föreskrift som de ger ut? Det är ett av de stora problemen, i varje fall enligt . 163 (C) replik: Vi kan säkert fundera över vad som är det tyngsta. pekar på att det är en tung del för företagen. frågar om konkreta åtgärder. Jag tror helt säkert att det spelar roll hur myndighetsutövningen fungerar. Det är en sak vad vi fattar för beslut om lagar. Men det är viktigt hur det genomförs. Landshövdingen i har fått ett uppdrag att se till att landshövdingarna i samtliga 21 län, de övriga 20, verkar för att länen ska vara mer tillgängliga för företagande och bevakar eventuellt krångel. Det tror jag är en viktig del. En annan del är att kunna ha en hemsida så att du kan lämna uppgifter en gång, vilket näringsminister presenterade . Det tycker jag är bra och vettigt. Där tror jag att man kan komma åt mycket av det som tar tid för företagare . Vi i det öppna samhället måste titta på vilka kostnader som vi får med beslut. Jag kanske inte var helt tydligt mot . har du inte möjlighet att svara. Det gällde trots allt månadsuppgifterna. Det är ett tillkännagivande från oppositionspartierna i skatteutskottet. Det gäller inte allianspartierna, utan det är ett tillkännagivande. Det skulle vara intressant att veta om det endast är byggsektorn det handlar om. Det kan vi förstå. Byggbranschen har bett om det. Det kan vi ha viss förståelse för. Jag säger detta med tanke på tidigare inlägg från i första hand men även från Socialdemokraterna. Det kan vara intressant att veta hur man har tänkt här. Gäller det för samtliga branscher bör vi också utvärdera de kostnader som det för med sig att ha månadsuppgifter. Det finns inte många som är positiva till utredningen i den frågan. I övrigt får jag tacka för replikskiftet. 164 (M): Det ska vara enklare, det ska vara roligare och det ska vara lönsammare att vara företagare i ! Det var under den parollen som alliansregeringen rivstartade för lite . Det är också under den parollen vi fortsätter vårt arbete. Målet är ett näringslivsklimat i världsklass där fler företag bildas, fler företag växer och fler företag anställer. En fundamental del av detta är regelförenklingsarbetet. Det har också varit ett av alliansregeringens mest prioriterade områden. Timmen är sen, och man börjar känna att luften så smått börjar gå ur ledamöterna i kammaren.