prot · H009102 · 2013-05-03 00:00:00 — Vi sänker skatten för alla som har några ungdomar anställda. Vi sänker skatten med jobbskatteavdrag, och så vidare. Det visar sig sedan att regeringens verktyg inte fungerar. Då står den plötsligt handfallen. Då vet den inte vad den ska göra mer. Då får man väl sänka skatten till noll, eftersom det inte har fungerat. Eftersom det inte fungerat med att sänka skatterna, ta bort arbetsgivaravgiften eller halvera den, menar jag att man måste ta till något annat grepp. Sedan dribblar bort korten rätt ofta numera. Jag vet inte om han har blivit trött som finansminister eller vad det kan vara. Det är inte bara som försöker siffertricksa, utan även gör det. Det gör han bland annat genom att han kallar till presskonferens och ska kommentera Socialdemokraternas vårmotion. Han påstår då att vi stöder de arbetsgivare som anställer en ung arbetslös med . Jag vet inte om han medvetet säger fel eller om det är omedvetet. Stödet till dem som anställer en arbetslös ungdom är för Socialdemokraternas del . Det är en helt annan siffra än den framställer det som. Jag gillar inte om vi inte kör med öppna kort. borde hålla sig för god för att siffertricksa på det här sättet. Är det så att han sade fel den dagen vi presenterade vår budgetmotion vore det på sin plats att han nu rättar till det här . 48 Finansminister (M): Det kan finnas skäl att vi lägger fast hur sakförhållandena ser ut. Reallönerna i har stigit och även under krisåren och det mer än vad de har gjort i nästan alla andra europeiska länder. Man kan jämföra och , där vi har haft över 10 procents reallöneökning och haft 1 procents fallande reallöner . När svenskarna har fått högre lön har tyskarna fått lägre lön. Det är naturligtvis ett uttryck för att den svenska modellen och den ekonomiska politiken i har fungerat väl. Det är det vi också ser när vi tittar på sysselsättningsgrad. Där ligger vi nu i topp med endast över oss. Vårt arbetskraftsdeltagande är bland de högsta. Det har ökat i nästan alla åldersgrupper utom bland ungdomarna. Vi har bland de bästa tillväxtsiffrorna och en långtidsarbetslöshet som är bland de lägsta, och vi har minskat de ekonomiska orättvisorna. Vi har en konsumtionsökning som är en bland de starkaste och offentliga finanser som är bland de absolut starkaste. Den svenska modellen fungerar alltså väldigt väl. De länder som möjligtvis kan konkurrera med , som , , , och , är länder som påminner mycket om oss. Det är länder som bygger på en reformerad välfärdsstat där man håller på att förstärka dynamiken i ekonomin genom att förbättra entreprenörsklimatet och håller fast vid en ansvarsfull ekonomisk politik. Det är utgångspunkten. Vår politik är i grund och botten en höglönepolitik. Många de reformer vi gör handlar om att öka produktiviteten i ekonomin. Det handlar om att förbättra utbildningssystemet. Det handlar om att avreglera tidigare stela sektorer. Det handlar om att öppna oss för mer av handel med omvärlden. Det handlar om förbättra villkoren för entreprenörer och innovatörer och därigenom ha en ekonomi som klarar av att bära fler jobb med höga löner. Vi har en hög ungdomsarbetslöshet. När det gäller vuxna ligger arbetslösheten i snäppet över den i . Den är ungefär i linje med den. Den är komma något i och komma något i . Vad ska vi då göra åt ungdomsarbetslösheten? Vår uppfattning är att den bästa metoden är att hitta en välstrukturerad modell där partnerna tar ansvar. Jag noterar att anser att vi ska ha ett blocköverskridande stöd för en ny form av yrkesintroduktion i där vi hittar parter som är beredda att ute på arbetsplatserna argumentera för att vi ska ta in fler unga människor. Det betyder lägre lönekostnader. Det betyder att vi kommer ned i en kostnadsnivå på mot vad den är genom minskade arbetsgivaravgifter, ett tydligt handledarstöd och en tydlig introduktion. Då kommer att se ut mer som , och ett antal andra länder och på det sättet förhoppningsvis också fungera bättre när det gäller ungdomsarbetsgivarna. Det är klart att det är besvärligt ur det socialdemokratiska perspektivet. Man tänker sig att höja skatten med för 500 000 ungdomar. Sedan tänker man kompensera det med ett antal tusen stödplatser. Det är klart att om man höjer skatterna med 15 miljarder och sedan lägger tillbaka 400 miljoner blir det hundratusentals förlorare och några tusen som kanske kan kompenseras för detta. Det är inte ett bra sätt att få till stånd en bättre arbetsmarknad för unga människor, utan det är bättre att vi arbetar tillsammans med parterna för att hitta en väg att bygga en svensk arbetsmarknad som mer påminner om den vi ser i de nordeuropeiska länderna som , och . Det är en väl fungerande partsbaserad arbetsmarknad som inte utmärks av sänkta löner eller låglönejobb utan av bra och ordnade förhållanden på arbetsmarknaden. 49 (S): Om vi börjar där finansministern slutade konstaterade jag redan i det tidigare inlägget att inte ens statsministern tror på den politiken. Jag tror helt enkelt inte på den idén, säger statsministern, och syftar på de sänkta arbetsgivaravgifterna för ungdomar. Jag tycker ändå att jag har fått svar på ett antal frågor. Jag ställde en enkel fråga till finansministern om hur man skulle tolka detta att syftet med reformerna inom arbetslöshetsförsäkringen och jobbskatteavdraget är att förbättra lönebildningen. Som svar på frågan säger finansministern att reallönerna har stigit, att den ekonomiska politiken fungerar väl, att den svenska modellen har fungerat väl och att vår politik är en höglönepolitik. Det måste innebära det kan orimligtvis tolkas på något annat sätt, fru talman att när man läser den proposition som finansministern själv har skrivit, vårpropositionen 2011, om att reformerna inom arbetslöshetsförsäkringen och jobbskatteavdraget har syftat till att förbättra lönebildningen menade finansministern att det skulle höja löneläget. Det finns en fråga som jag måste ställa till finansministern. I och för sig kan vi konstatera att denna politik inte har fungerat eftersom vi har en extremt hög arbetslöshet i , även jämfört med jämförbara länder. Men hur ställer sig finansministern till sitt eget expertorgan Finanspolitiska rådets synpunkter? Rådet säger: Vi har kritiserat regeringen för att den inte på ett tillfredsställande sätt har förklarat att jobbskatteavdraget och sänkningen av arbetslöshetsersättningen främst påverkar sysselsättningen genom att hålla tillbaka lönerna. har kritiserat finansministern för att han inte har förklarat detta. går finansministern ett steg längre. Han säger att hans politik syftar till någonting helt motsatt, det vill säga att öka lönerna. 50 (S): När det har visat sig att regeringens politik inte har fungerat tycker jag att man borde vara beredd att pröva någon annan taktik. Det har inte hjälpt att sänka skatterna och subventionera arbetsgivaravgifterna. Vi har en hög ungdomsarbetslöshet, och vi har en massarbetslöshet. ligger tolva i . Jag tycker att det är ett tydligt bevis på att denna skattesänkarpolitik inte fungerar. För mig är det bevis nog. Men om den borgerliga regeringen vill ha ytterligare bevis kan den se sig omkring i . Dessutom säger att han har noterat att LO vill ha en yrkesintroduktion. I själva verket föreslog vi en yrkesintroduktion . Men ni valde själva att förhala den, för ni påstod att ni skulle vänta in arbetsmarknadens parter. Men det sprack. Ni har alltså själva försenat den yrkesintroduktion som vi föreslog. Yrkesintroduktion är ett sätt att komma till rätta med den höga ungdomsarbetslösheten. Ett annat är att stödja de arbetsgivare som anställer arbetslösa unga människor. 51 Finansminister (M): Jag ska gärna tydliggöra grunderna för regeringens politik för . Tanken är att vi ska höja tillväxten i så att vi långsiktigt klarar en bättre välfärd med en bra fördelning för alla medborgare. Det är så att säga den grundläggande inriktningen. Det vi har gjort är att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt med jobbskatteavdrag och förändringar av socialförsäkring och arbetsmarknadspolitik. har vi ökat efterfrågan på arbetskraft i ekonomin genom att förbättra villkoren för företagsamhet med att satsa på FOU, bygga ut infrastruktur och sänka arbetsgivaravgifter för de grupper som har en svagare ställning. Detta har lett till att vi har 200 000 fler sysselsatta och 200 000 färre i socialt utanförskap. Vi har haft en internationell lågkonjunktur den värsta sedan depressionen. Trots det har klarat sig väl när det gäller reallöner, konsumtionsutveckling, tillväxt och offentliga finanser. Det talar för att den svenska modellen, där vi försöker reformera välfärdsstaten med en tydligare arbetslinje precis som man gör i övriga nordiska länder, har fungerat relativt väl. Jag tror att utvecklingen av denna samhällsmodell när det gäller arbetsmarknadsfrågor och när det gäller hanteringen av ungdomar vilar tryggast hos parterna. Jag har inga svårigheter med att Socialdemokraterna är för ett yrkesintroduktionsavtal. Om vi vill ha ett samförstånd med LO och är det bara en fördel om även Socialdemokraterna stöder en omvandling av arbetsmarknaden med en bättre och mer välfungerande kompetensförsörjning. Det tycker jag ska vara utgångspunkten. Syftet med arbetet är varken från LO:s sida, från vår sida eller för den delen Svenskt Näringslivs sida att skapa låglönejobb, utan det är att skapa en bättre fungerande kompetensförsörjning. Det innebär, precis som har framhållit, att man under en introduktionsfas får en lägre lönekostnad så att fler människor kan få sysselsättning. Det är en utveckling som jag skulle välkomna för . Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2012/13:356 om regeringens jobbpolitik 52 Finansminister (M): har frågat mig vilka av regeringens jobbåtgärder som har varit mest effektiva ur ett statsbudgetperspektiv och vad som krävs för att regeringen ska ompröva sin jobbpolitik. Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Regeringen har därför sedan den tillträdde 2006 genomfört omfattande åtgärder för att stimulera både utbud och efterfrågan på arbetskraft samt förbättra matchningen. Viktiga reformer har varit jobbskatteavdrag och en återupprättad arbetslinje i socialförsäkringssystemet. Vi har också reformerat arbetsmarknads- och utbildningspolitiken för att rusta människor för jobb. Åtgärder har även vidtagits för att stimulera efterfrågan på grupper med en svag förankring på arbetsmarknaden, till exempel nystartsjobb och sänkta socialavgifter för unga. Regeringens samlade jobbpolitik, med en tydlig arbetslinje som har stärkt drivkrafterna att arbeta och en arbetsmarknads- och utbildningspolitik som rustar människor för jobb, är även effektiv ur ett statsbudgetperspektiv. Mycket tyder på att regeringens politik har bidragit till att utanförskapet minskat och sysselsättningen ökat . När fler människor arbetar förbättras de offentliga finanserna eftersom skatteintäkterna ökar som utgifterna i olika ersättningssystem minskar. Detta har i sin tur skapat utrymme för att förbättra kvaliteten i till exempel skolan och att sänka skatterna för hushåll och företag. Regeringens jobbpolitik ligger fast. Sysselsättningen och antalet personer i arbete har ökat mer än vad som kan förklaras av demografiska och konjunkturella faktorer. Det är tydliga indikationer på att den förda politiken har verkat i rätt riktning. 53 (S): Jag tackar finansminister för svaret. När den borgerliga regeringen tillträdde 2006 var det med löftet att klara jobben och minska utanförskapet. kan vi konstatera att regeringen har misslyckats kapitalt. Drygt 400 000 människor är arbetslösa ! Antalet långtidsarbetslösa har nästan tredubblats sedan blev finansminister. Arbetslösheten bland unga slår nya rekord. Finansministern skyller gärna misslyckandena på den ekonomiska krisen i . Men faktum är att arbetslösheten här i är högre än i de flesta jämförbara länder. Finansministern hävdar trots detta att regeringens politik ligger fast. Därför, fru talman, är det intressant att få veta vilka jobbåtgärder som finansministern anser har varit de mest effektiva. lyfter fram jobbskatteavdraget som en viktig åtgärd. Det statliga har gjort ett försök att utvärdera just de två första jobbskatteavdragens effekter på sysselsättningen. Deras slutsats är att det är mycket svårt att utvärdera några sysselsättningseffekter och att de jobb som har skapats inte på ett trovärdigt sätt kan tolkas som effekter av jobbskatteavdraget. Något vetenskapligt stöd för att detta jobbskatteavdrag har skapat 120 000 nya jobb, som regeringen påstår, finns alltså inte. Det finns ekonomer som menar att det nog inte är otroligt att jobbskatteavdrag kan ha en viss effekt på jobben, men mer effektivt för jobben och ekonomin är att i stället investera i utbildning av arbetslösa och yrkesverksamma. Något förvånande väljer att även lyfta fram regeringens arbetsmarknads- och utbildningspolitik som effektiva åtgärder i syfte att rusta människor för jobb. Exakt vad inom dessa områden menar har gett effekt? Är det den försämrade a-kassan eller de differentierade a-kasseavgifterna? Är det de halverade komvuxplatserna eller de 20 000 färre högskoleplatserna som rustar till jobb? Är det de försämrade skolresultaten eller de sänkta kraven på gymnasieskolans yrkesprogram som finansministern menar skapar en grund för att rusta unga för jobb? Trots att skolresultaten blir allt sämre, rekryteringsgapet allt större och jobbmatchningen allt värre hävdar finansministern att regeringens politik ligger fast. Arbetsgivaravgiften för alla är ytterligare en åtgärd som menar haft stor effekt på sysselsättningen. Den åtgärden kostar skattebetalarna ungefär 16 miljarder , men ingen mätbar jobbeffekt går att påvisa. Arbetslösheten bland unga är ju högre nu än den var när reformen sjösattes. Regeringens arbetsmarknadspolitik har havererat. Den enda åtgärd som växer och blir allt större är fas 3, och det kostar bara att anordna dessa platser. av de deltagarna går sedan vidare till arbete eller studier. Är det inte slöseri med skattebetalarnas pengar, så säg! Borde det inte vara dags att ompröva politiken och utgå från verkligheten , ? 54 (S): Tack för en viktig interpellation och ett mycket bra och förtydligande anförande, ! Det är otroligt viktigt att vi diskuterar den massarbetslöshet som vi har i . Regeringen står faktiskt utan åtgärder eller har vidtagit åtgärder som inte har någon effekt utan bara kostar skattebetalarna en massa pengar. Det är otroligt viktigt att lyfter upp detta. Jag skulle vilja gå tillbaka lite i tiden eftersom har varit finansminister . Jag minns hur det var när blev finansminister. Han berättade för svenska folket att det skulle ta innan den borgerliga regeringens politik skulle börja bita. Då kan vi titta på den statistik som finns, arbetskraftsundersökningar och så vidare. Om vi tittar på de siffrorna visar det sig att tillkom 136 000 nya jobb. Året efter, 2007, var det inte riktigt lika bra men i alla fall mycket bra. Det tillkom 80 000 nya jobb. Sedan började den borgerliga regeringens politik att bita. Då kraschade den internationella konjunkturen och den svenska konjunkturen. Ni brukar skylla på att det inte är ert fel, utan att det är någon annans fel att det blev en internationell lågkonjunktur. Det håller jag med om, men ni förvärrade krisen genom att göra människor osäkra eftersom ni har sabbat a-kassan. Ni har orsakat en stor oro i samhället med ökade klyftor och så vidare. De jobb som påstår har kommit kom alltså innan er politik började bita. Jag tycker att det skulle vara ganska intressant att höra om har någon reflexion över detta. 55 (FP): Den som har varit ledamot i skatteutskottet har ofta speciella infallsvinklar på olika problem. har jag ställt en mycket konkret fråga till vice ordföranden i skatteutskottet, först till , sedan till , sedan till , däremot inte till men till . Jag har dock inte fått ett enda svar på denna fråga. Jag ska gärna ställa den en gång till: Hur många fler Volvobilar med motor från hade sålts om vi inte hade infört ett eller flera jobbskatteavdrag? Och hur många jobb hade detta berört? Det är en mycket bra fråga. Tyvärr får man aldrig något svar på den. Om man tar sin utgångspunkt i att de 80 miljarderna från fyra genomförda jobbskatteavdrag sänker skatteintäkterna betyder det också att köpkraften hos allmänheten ökar med motsvarande belopp. Det är en mycket intressant fråga. Jag undrar hur fyra jobbskatteavdrag kan vara fel som säger att han ska acceptera ett femte om det nu skulle införas. Hur kan fyra jobbskatteavdrag för att stödja jobbpolitiken vara fel men inte ett femte? Det finns också andra saker. Jag var själv ganska skeptisk till förslaget att sänka momsen på lagad mat. Det var inte min första prioritet. Men jag måste ändå konstatera att det är mycket svårt att förstå kritiken från Socialdemokraterna, för när man läser Socialdemokraternas, och valmanifest från står det att man ska göra just detta. Var glada då för att den här regeringen har gjort detta! Det var ju bra . Varför är ni så sura över att den här regeringen har genomfört ett av era egna vallöften? Jag ska ta upp en tredje fråga också, nämligen det som kritiserade så hårt här, eller om det möjligen var . Jag har glömt bort vem det var. Det gäller den sänkta arbetsgivaravgiften för ungdomar mellan . Den omfattar nu . Jag skulle kunna förstå kritiken om inte Socialdemokraterna i sina egna förslag säger att om man tar bort den ska man kompensera kommunerna med i storleksordningen 2 miljarder så att de slipper ifrån den kostnad som uppstår. Men näringslivet, alla övriga företag, ska betala dessa 14 miljarder utan det får några effekter för människor mellan . Det hänger inte ihop. Det är ologiskt. Låt mig ta upp en helt annan sak som föranleds av synpunkter på hur hög ungdomsarbetslösheten är. Det skulle vara mig främmande att anklaga för att fara vilse eller siffertricksa, men jag tror å andra sidan att alla de heltidsstuderande som räknas in bland de arbetslösa skulle känna sig mycket förvånade om man sade att de är arbetslösa. Att vara heltidsstuderande är ett heltidsjobb, enligt min uppfattning. Det gör ingenting om man dessutom har tid att öka sin inkomst genom ett extrajobb vid sidan av. 56 (FP): Om man ska bekämpa arbetslösheten får man gå fram på lite olika sätt. Det finns inte ett enda sätt utan flera olika sätt som kompletterar varandra. Grundbulten i den här regeringens politik är att hålla uppe den inhemska efterfrågan och se till att det finns en efterfrågan i ekonomin, och det gör man genom en makroekonomisk politik. Jag ska inte gå in på alla de här jämförelserna med andra länder. Men det är otvivelaktigt så att i är inkomstutvecklingen för alla betydligt bättre än vad den har varit i andra länder. Reallönerna har ökat jämfört med i andra länder och så vidare. Det är det första som den här regeringen har lyckats med jämfört med andra länder. Sedan kommer då en del av kritikerna här. Då börjar jag tänka på . Han genomlevde förra valperioden som krisförnekare. Det blev hans fall, kan man säga, att han vägrade att acceptera att omvärlden faktiskt var väldigt ogynnsam för och skyllde allting på regeringen. Det blir lite av samma stämning här när jag hör några av oppositionens företrädare. Omvärlden är visserligen elak, men det är ändå regeringens fel. Ja, men förlåt, resten av världen är i en kris det gäller särskilt i . Detta är den övergripande konjunkturen, det makroekonomiska läget. Sedan kommer man då in på arbetsmarknadens funktionssätt. Det är det som en hel del av diskussionen här rör. Där kan man konstatera att det i dess värre är så att många på arbetsmarknaden och i synnerhet ungdomar tydligen inte är lämpade för den arbetsmarknad som vi har i . Det krävs mer utbildning, och det krävs mer praktik. Det som är det svåraste problemet är ungdomar som har ofullständiga betyg från gymnasiet eller som är födda utanför . Då ska jag bara räkna upp de åtgärder som den här regeringen har vidtagit. Förutom att möta konjunkturförsvagningen har man ökat antalet platser i yrkesvuxenutbildningen, lärlingsvuxenutbildningen, , folkhögskolan, vissa utbildningar inom högskolan, särskilt till civilingenjör och högskoleingenjör, och sjuksköterskeutbildningen. Det är mycket mer praktik. Man ska också göra det möjligt för dem som är lite äldre att studera genom att man höjer studiemedlen. Det finns en jobbgaranti, men regeringen ska höja kvaliteten i jobbgarantin för ungdomar. Arbetslösa ungdomar som har varit arbetslösa får en subvention motsvarande dubbla arbetsgivaravgiften. Och när det gäller möjligheten att få flyttningsbidrag för ungdomar har åldern sänkts från tidigare till . Det här är ett batteri av åtgärder. Det som då är intressant är att ta fram Socialdemokraternas motion som de väckte . Det är precis samma typ av åtgärder. Det är obligatorisk sommarskola, sommargymnasium och naturvetenskapligt basår. Och det handlar om att stimulera sommarjobb. Inom parentes kan jag säga att det här är svårt att göra , för tar beslut strax . Men sedan går Socialdemokraterna vidare med olika typer av yrkesintroduktionsjobb. Man riktar sig till arbetsgivare och till offentliga sektorn för att stimulera detta. Det blir väldigt konstigt, tycker jag. Om nu huvudpunkten i Socialdemokraternas politik är sommarjobb, utbildningsplatser och yrkesintroduktionsjobb är det, ärligt talat, ganska likt det som regeringen har gjort, fast vi gör det i betydligt större skala. 57 (S): Jag har några kommentarer. nämner , vår tidigare ekonomisk-politiska talesperson. Jag vill bara rätta lite grann. var en av de absolut första som varnade för den kommande krisen. Då kallades han i denna kammare för dysterkvist. Det är alltså ingen korrekt beskrivning att kalla för en krisförnekare. Det var precis tvärtom. Sedan säger , och det är helt rätt, fru talman: Det krävs mer utbildning, och det stora problemet med långtidsarbetslösa ungdomar är att de saknar gymnasieutbildning och så vidare. Den analysen är korrekt. Jag delar den med . Bekymret är bara att regeringens medicin är precis den motsatta. Man ska införa ett ettårigt gymnasium och minska antalet högskoleplatser detta som vi ser att skolresultaten rasar. De har gjort det , i princip sedan regeringen tillträdde. Regeringen har alltså ingen politik för unga. Den håller inte. Sedan vänder jag mig till . säger sig aldrig ha fått svar på sin fråga frågan var hur många jobb som jobbskatteavdraget hade producerat. Orsaken kanske är att inte lyssnar. Det kanske hade räckt för att lyssna på inlägg. förklarade just att det inte finns någon forskning som kan peka på att jobbskatteavdraget har gett några jobb. hänvisar bland annat till utvärdering, IFAU. Den frågan är alltså besvarad. Men det kräver naturligtvis att man lyssnar om man ska kunna få ett svar på den här frågan. Sedan tar upp den sänkta arbetsgivaravgiften för unga. Även den är en väldigt dyr åtgärd som inte har gett några fler jobb. I en tidigare interpellationsdebatt med finansministern kunde jag citera statsministern. Han konstaterar att den här åtgärden inte har fungerat. Statsminister säger: Jag tror inte på den idén. Jag delar statsministerns uppfattning. Jag tror inte heller på den idén. Det kanske finns anledning för , om han inte litar på mig och inte lyssnar på mig, att åtminstone lyssna på den statsminister vars regering han är en del av underlaget för här i kammaren. Ska man kunna få svar på sina frågor räcker det inte att man ställer dem. Man måste också lyssna när svaren ges. 58 Finansminister (M): Utgångspunkten för den här debatten är frågan om regeringens ekonomiska politik har fungerat. Världen befinner sig i den kanske djupaste och längsta recession som vi har upplevt sedan depressionen. Land efter land har fallit ned i en ekonomisk abyss. står ut jämfört med nästan alla industriländer när man tittar samlat på utvecklingen. Det är en bättre tillväxt, högre reallöner, starkare konsumtionsutveckling, hög sysselsättningsgrad och låg långtidsarbetslöshet.