prot · H00993 · 2013-04-17 00:00:00 — Detta är ett problem, eftersom det försenar väldigt många goda vindkraftsprojekt. har därför lämnat in ett förslag till regeringen där de säger att de skulle kunna förhandsbetala anslutningen och att de som sedan ansluter sig till den här satsningen kommer att få delbetala. Detta tycker jag är jättebra. Jag ringde för att fråga vad som händer med frågan, och den är på gång och bereds på . Jag utesluter inte heller att detta kan komma att omfatta havsbaserad vindkraft . Det kan vara intressant att notera att svenskarna generellt gillar vindkraften. Enligt en SOM-undersökning från 2011 vill av alla svenskar satsa lika mycket eller ännu mer på vindkraft som vi gör . För att skapa gynnsamma förutsättningar för utveckling och etablering av solceller på den svenska marknaden har stödet för installation av solceller förlängts genom att regeringen har avsatt för detta. Det har dessutom funnits ett stöd för investeringar i solvärme som har kunnat sökas av både privatpersoner och företag. Det upphörde , och går det att söka ROT-avdrag för arbetskostnaderna när solvärme installeras. kommer ett förslag på nettodebitering. Vad innebär då nettodebitering? Elkonsumenter, alltså privatpersoner och varför inte mackägare och bönder, kan producera sin egen elektricitet från sol, vind och biogas all småskalig produktion. Genom nettodebitering tillåts mikroproducenten kvitta den el som man levererar in på nätet mot den el som man använder. Det här systemet, mina vänner, kommer att uppmuntra fler att producera sin egen el, eftersom skatt och moms försvinner på den el som man producerar för eget bruk. Min förhoppning är att kvittningen kunde ske på årsbasis. Jag kan ta som exempel. Han har solceller på sitt tak hemma. är det naturligt så att det finns mycket el att producera och leverera in till nätet, men går det inte lika bra. En kvittning på årsbasis skulle innebära att kan använda en del av den el han producerar flexibelt även . Det skulle skapa ytterligare incitament, nämligen att man skulle vara mer noggrann med att spara på sin energi. Så kommer vi till frågan om kärnkraft. Kommer det att byggas ny kärnkraft i ? Det vet vi inte. Alliansen har tydligt angett villkoren för ny kärnkraft i . Den ska stå på egna ben. Det blir inga subventioner av ny kärnkraft, och det kommer inte att bli fler reaktorer eller fler kärnkraftsorter än . är det upp till dem som vill investera i energi att svara på vilka energislag som de vill investera i. Huruvida energiindustrin vill investera i ny kärnkraft eller inte kan bara de svara på. Jag kan ändå konstatera att 2006 stod kärnkraften för av vår el. hade det sjunkit till . Över tid har vi blivit allt mindre beroende av kärnkraften. sjunker kostnaden för att bygga ut det förnybara, som en hel del kärnkraftsprojekt blir dyrare än tänkt. Ytterst är det investerarna som ska avgöra om de är beredda att bygga nytt. Energiöverenskommelsen är tydlig kärnkraften ska stå på egna ben utan statliga subventioner. Jag har dock noterat att det nya kärnkraftsbygget i har blivit försenat och 2 ½ gånger dyrare än planerat. Regeringen har ju en vision om att ska vara klimatneutralt , och 2030 ska vi ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. sitter en utredning och jobbar, och den kommer att komma med förslag på vad vi behöver göra för att nå dit. Vi gör väldigt mycket. Vi har exempelvis stegvis höjt koldioxidskatten. Vi har ökat forskningen kring energieffektiva fordon. Vi har infört miljöbilspremien och supermiljöbilspremien. satsade vi 20 miljoner på supermiljöbilspremien. De pengarna var slut när ungefär 500 bilköpare hade fått sin premie. Supermiljöbilspremien ger den som köper en riktigt koldioxidsnål bil i rabatt när man köper bilen. satsar regeringen på just supermiljöbilspremien. Vi har också stegvis skärpt miljöbilsdefinitionen. Vi har dessutom under hela vår regeringstid befriat biodrivmedlen från skatt och kommer lyckligtvis att fortsätta med det. Just nu inför vi också ett kvotpliktsystem, det vill säga en högre inblandning av biodrivmedel. skulle även vilja se att vi, till exempel i budgeten , införde en så kallad robinhoodskatt på nya personbilar, där de miljöbästa bilarna får en premie som betalas med en avgift på de bilar som har de sämsta miljöegenskaperna. Sedan måste jag bara få drista mig till att slutligen passa på att önska lycka till i guldmatchen . (Applåder) I detta anförande instämde och (båda C). 131 (S) replik: Vi har våra olika supportergäng. Jag har ju Färjestad, och de är ju inte med längre. Det är fantastiskt gott, herr talman, att få höra stå här i talarstolen och beskriva syn. Det var gott att höra. Det är mycket som vi kan ställa upp på. Vi har ju haft vår gemensamma överenskommelse , och Socialdemokraterna som har gjort att det förnybara har ökat så pass kraftigt genom till exempel elcertifikaten. Vi är ju mamma och pappa till det, som också den nuvarande regeringen driver vidare. Det är bra. När det gäller förnybarhetsmålet anser jag att vi redan har nått . Som jag ställde frågan till : Vad önskar vi egentligen nu? Vad tänker regeringen göra för att gå vidare? Sedan måste jag ställa en fråga till. När man lyssnar väldigt noga på det säger i talarstolen hör man att hon är väldigt kritisk till beslutet att stänga , som , Vänstern och Socialdemokraterna var överens om. Vad anser om beslutet att stänga ? Är kärnkraften basen för också när det gäller energin framöver? 132 (C) replik: När det gäller jag går direkt på pudelns kärna var det beslut att skulle stängas. Det tråkiga med efterdyningarna tror jag egentligen var att vare sig dåvarande regering eller nuvarande regering inte har hunnit med att bygga ut infrastrukturen när det gäller överföringen av elkapaciteten. Är det någonting som man ska fundera på är det nog den biten. När det gäller var inte jag med , men jag tror nog att centerpartisterna som var med då kunde fatta sina beslut på ett riktigt sätt. 133 (S) replik: Jag håller med om att det måste satsas väldigt mycket mer på överföringskapaciteten framöver. En fråga är: Vad händer när man överlåter beslutet på marknaden? Både och flera på den borgerliga sidan säger att det är marknaden som ska bestämma om det ska byggas ny kärnkraft eller inte. Ni bygger ju framtidens energi, som ni säger här, för att få låga elpriser och vad det nu behöver vara, och då är det ny kärnkraft som behövs. Men vad händer om marknaden konstaterar att det är för dyrt när de inte får några statliga subventioner? Det byggs ingen kärnkraft. Vad anser att det i så fall innebär? 134 (C) replik: Jag tror att vi där har en nöt att knäcka, både Socialdemokraterna och kanske , eftersom vi säger att vi vill ha förnybar energi som kärnkraften ska finnas med . Däremot vet jag och det välkomnar jag att utreder två olika scenarier, därför att det inte är säkert att marknaden kommer att välja kärnkraft. Det kanske är så att man väljer en helt annan väg, och då tycker jag att det är bra att man utreder båda. Det är väl egentligen svaret på frågan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Allmänna helgdagar m.m. Föredrogs betänkande 2012/13:KU16 Allmänna helgdagar m.m. 135 (MP): Jag får väl börja med att säga att jag tror att har goda möjligheter att vända 03-underläget i finalen i hockey trots allt. De har spelat bättre och bättre för varje match. har vi att diskutera ett betänkande som heter Allmänna helgdagar m.m. Vi har i ett antal motioner att ta ställning till som handlar om allt, från att fira att slaveriet avskaffades till att får en egen dag eller att vi inför ett system med hedersmedborgare. I en av de här frågorna har vi kunnat konstatera att har tagit ett beslut, nämligen att göra till dag. Det beslutet togs så sent som , och man har beslutat att ska vara dag. Det passar särskilt bra därför att det är i de faggorna som höstterminen börjar i skolorna. Då har också skolan en möjlighet att ta upp den här frågan, diskutera och göra någonting i samband med att läsåret startar. Där ser vi att motionärerna har fått igenom, inte tack vare men tack vare , det de har tänkt sig och hoppats på. I de flesta andra frågor har vi avstyrkt motionerna, men det finns en motion där vi faktiskt ger ett tillkännagivande som åtminstone delvis i praktiken är ett bifallsyrkande till en motion. Det är en motion från , socialdemokrat, som har avslutat sejouren här i . Motionen handlar om att införa ett jubileumsår över demokratin och demokratins genombrott i . Vi föreslår att vi tillkännager till riksdagsstyrelsen att vi ska ha ett sådant år. Vi tycker i att det verkligen är något som är väl värt att ha ett jubileum kring, att demokratin har fått ett genombrott i . Men den delikata frågan om när det här egentligen ska ske är vi glada nog att överlämna till just riksdagsstyrelsen för beslut. Och det är inte alldeles enkelt. Om man frågar historiker tror jag att det nog finns de som kan tycka att genombrottet skedde när vi avskaffade ståndsriksdagen. Många andra tycker att det är i samband med att vi hade ett val där både kvinnor och män hade allmän och lika rösträtt. Å andra sidan kan man säga att det innan var kommunala val där både kvinnor och män hade rösträtt och det inte längre var fråga om graderad rösträtt, som hade funnits . Det kan också sägas att det historiska tillfället, som skriver i sin motion, egentligen var när den folkpartistiske statsministern lämnade över propositionen till parlamentet, , om att införa allmän och lika rösträtt för både kvinnor och män. Det året var , om jag inte missminner mig. Här finns det lite grann att fundera över. Beslutet fattades något senare, kanske 1919. Vilket år vi ska använda som jubileumsår kan vara en smaksak, men det är inte helt oväsentligt. Jag tror att störst uppslutning bland människor i är möjligt att få , det vill säga ett jubileum , eftersom det då var val till där alla deltog. Jag lämnar den frågan till talmannen och riksdagsstyrelsen. Det blir en intressant och delikat uppgift. Vi tycker att jubileet är väl värt att fira, och vi hoppas att riksdagsstyrelsen gör något riktigt bra av förslaget från . 136 (S): Det är bra att i enighet gör detta tillkännagivande. Det markerar en allpolitisk uppslutning för att vi vill celebrera demokratins införande. Det kanske mest centrala elementet som det tedde sig i den svenska författningsutvecklingen var allmän och lika rösträtt för både män och kvinnor. Jag tänkte lämna ett litet bidrag till den svåra beslutsprocess som talmannen och gruppledarna står inför även jag även om värderade ordförande har sagt det mesta. Vad som hände var dramatiskt. En god vän skickade ett mejl till mig. Han skriver om , och han kände till motionen. Han skrev: ! Har du sett filmen ? Jag antar att flera har sett filmen. Det är en otrolig dramatisering av hur man fick en majoritet i kongressen för en amendment som innebar att slaveriet avskaffades. Det är en fantastisk dramatisering om president och den politiska situationen. Ja, det är lika dramatiskt i i novemberdecember 1918. hade den liberal-socialdemokratiska regeringen lagt fram en proposition om att införa allmän och lika rösträtt för män och kvinnor. Men förslaget avslogs av första kammarens högermajoritet. Det stora världskriget var ännu inte avgjort. var både ÖsterrikeUngern och det kejserliga benäget, eller tvingat, att ingå ett vapenstillestånd. Det är i den situationen som det öppnar sig både möjligheter och farligheter. Är det en revolutionär situation som håller på att utveckla sig också i ? Det är krav på republik. Det är krav på genomförande av en annan samhällsordning än den som då kallades den borgerliga samhällsordningen. Det är i den situationen som den liberal-socialdemokratiska regeringen internt förhandlar . Det var uppenbarligen rätt utmattande för statsråden. hade lämnat regeringen därför att han verkligen inte var lämplig som finansminister, vilket han hade varit och sedan brutit samman. Han var naturligtvis med i sammanhanget. Man kommer fram till en stor proposition, som innebär flera viktiga författningsändringar och som kan genomföras med beslut direkt när det gäller den kommunala rösträtten. Den var då ännu graderad efter inkomster och förmögenheter. Rösträtten till andra kammaren den som då var allmän och lika för män var en grundlagsfråga som hanterades bland annat genom riksdagsordningen. Hanteringen kunde ske i laglig ordning endast under en så kallad lagtima riksdag. Det är dramatiska dagar. Det råder en revolutionär stämning på många ställen i landet. , LO:s ordförande , avbildad här utanför kammaren, och på den andra sidan konungen, agerar för att få till stånd en allpartiuppgörelse i . Tyvärr kunde inte konstitutionsutskott spela en ledande roll eftersom man där hade grävt ned sig. I stället inrättades ett särskilt utskott. Det är i det utskottet, som leds av , som de slutliga kompromisserna görs . När man läser om detta och ser de fåtaliga bilder som finns känner man att en film om skulle komma på andra plats jämfört med en film i hösten novemberdecember 1918. Sedan kan man diskutera hur detta ska celebreras och forskas. var inne på det intressanta fenomenet att det 1919 faktiskt var direkta kommunala val. Det blev ett högt valdeltagande. Det var uppenbarligen många både män och kvinnor som använde sin rösträtt. Det skulle kunna celebreras. Första kammaren kunde direkt förnyas och få en sammansättning som byggde på demokratins grundvalar. fattades beslut en gång till, med bara manlig rösträtt, om det första beslutet att införa allmän och lika rösträtt för både män och kvinnor till andra kammaren. Det beslutet stadfästes sedan genom ett nytt riksdagsbeslut , och det året är det också nya val. Då fick onekligen alla män och kvinnor rösta till . Ja, det finns många datum att välja. Själv tänker jag på dramatiseringen av att det gick att i en sådan extrem situation ändå nå en sorts accepterad konsensus därför att alternativet tedde sig så mycket mer skrämmande. Skulle det bli en revolutionär situation? Skulle det bli våld på och andra städers gator med en oöverblickbar situation, som man redan såg i det besegrade , i det under upplösning varande ÖsterrikeUngern och på andra håll i det dåtida ? Därför var det som skedde viktigt. Ordföranden har sin preferens . Jag har min preferens för 19182018. Talmannen och gruppledarna har onekligen ett gott arbete att göra för att komma fram till ett beslut. Det viktigaste är dock att vi alla är överens om att den allmänna och lika rösträtten ska celebreras. Det är jag tacksam för på vägnar av motionären, som har lämnat vår riksdag. 137 (M): var en viktig dag i historia. genomfördes val till där allmän och lika rösträtt gällde för både män och kvinnor. Därmed var den politiska demokratin fullt genomförd i vårt land. Vi som är uppvuxna i ett land med ett stabilt demokratiskt styrelseskick tar demokratin för självklar och upplever att den har funnits mycket . Tid är dock något relativt. Det har snart gått ett århundrade sedan alla män och alla kvinnor fick delta i ett riksdagsval, och är onekligen . Å andra sidan var min mormor född , och morfar föddes , det vill säga ett par före denna historiska valdag. Det var människor som fanns med mig under hela min uppväxt. Tänker man så blir närheten till den fördemokratiska tiden mycket större den är bara ett par släktled bort. anser att demokratins genombrott är en så viktig händelse i vårt lands historia att dess hundraårsminne bör markeras särskilt. I det betänkande vi nu debatterar föreslår utskottet därför enhälligt och jag yrkar bifall till detta förslag, herr talman att och i lämplig form ska uppmärksamma detta jubileum. Riksdagsstyrelsen bör tillsätta en kommitté med uppdraget att planera och genomföra firandet. Det betänkande vi debatterar heter Allmänna helgdagar m.m. och behandlar motioner även i en del andra frågor, men det kommer jag inte att vidare beröra. Förslaget om hundraårsjubileet innebär att en motion i ämnet delvis bifalls. Som har framgått tidigare i debatten vill motionären att firandet ska äga rum , eftersom det var som regeringen avlämnade den avgörande propositionen om allmän och lika rösträtt för män och kvinnor i riksdagsval den proposition som vann bifall och ledde fram till de första fullt ut demokratiska valen. Utskottet vill dock inte låsa sig vid en viss bestämd tidpunkt för firandet utan anser att tidpunkten behöver övervägas närmare. Man kan nämligen identifiera flera årtal som var centrala i den process som ledde fram till demokratins fullständiga genombrott. Låt mig göra några kommentarer med anledning av detta. Genom representationsreform avskaffades den föråldrade ståndsriksdagen och ersattes av ett tvåkammarparlament. Andra kammarens ledamöter var valda i direktvalda enmansvalkretsar, det vill säga som i det brittiska systemet, medan första kammaren utsågs indirekt av landstingskommunerna och de tre största städerna. Rösträtten var dock starkt begränsad genom att rösträtt bland annat förutsatte antingen att man hade viss inkomst eller ägde jordegendom av visst värde. I riksdagsvalen fick bara män rösträtt, men i kommun- och landstingsvalen fick ogifta kvinnor och änkor som uppfyllde inkomst- och ägandekraven rösträtt. ökade kraven på demokratiska reformer av valsystemet. Den första stora rösträttsreformen ägde rum 19071909 och byggde på en proposition från . Den innebar att allmän och lika rösträtt för män infördes i andrakammarvalen . Däremot behölls inkomst- och ägandekraven för rösträtt i kommun- och landstingsval för att därmed påverka sammansättningen av första kammaren. Det för framtiden viktigaste med rösträttsreform kan dock sägas vara att valen till andra kammaren gjordes proportionella. Ett reformförslag som hade lagts fram 1906 av den dåvarande statsministern byggde på att andra kammarens ledamöter fortsatt skulle utses genom majoritetsval i enmansvalkretsar. Det förslaget föll dock i , Staaff avgick och fick bilda regering. insåg att liberalerna och Socialdemokraterna med vidgad rösträtt skulle stärka sin ställning. Om den vidgade rösträtten kombinerades med majoritetsval i enmansvalkretsar skulle hans parti, det var föregångaren till det som är i princip riskera utplåning. Man kan föra fram olika argument för olika valsystem, men det finns utan tvekan ett antal partier i denna kammare som har anledning att skänka en tacksamhetens tanke till för att han lyckades driva igenom proportionella val till andra kammaren och därmed lägga grunden till det valsystem med partilistor i flermandatsvalkretsar vi fortfarande har. Krav på ytterligare rösträttsreformer restes men blockerades i första kammaren, som kontrollerades av . Det hela kulminerade den dramatiska , då en del tydde på att det kunde bli revolution även i . Den statsministern lade fram ett förslag om allmän och lika rösträtt för män och kvinnor till andra kammaren. föreslogs ett slopande av inkomst- och ägandegränserna i kommun- och landstingsvalen och därmed i förstakammarvalen. I ljuset av de dramatiska omvälvningarna i andra länder i valde att vara pragmatiskt och efter förhandlingar med liberalerna och Socialdemokraterna stödja förändringarna. När beslutet om allmän och lika rösträtt för män och kvinnor fattades av 1919 och bekräftades 1921 röstade såväl socialdemokrater och liberaler som konservativa för förslaget inklusive de mest motsträviga, den så kallade förstakammarhögern. stridigheter genomfördes alltså den fullständiga politiska demokratin i i bred politisk enighet genom det vi skulle kalla en blocköverskridande överenskommelse. Vill man kan man se detta som ett tidigt uttryck för den strävan vi numera alltid har när det gäller reformer av det politiska systemet, nämligen att de ska genomföras i brett samförstånd. Alla dessa dramatiska händelser är onekligen värda att minnas, och det är därför lätt att ställa sig bakom förslaget att hundraårsminnet av demokratins genombrott ska firas. Om det är , 1919, 1921 eller något annat vi framför allt ska fokusera på finns det anledning att diskutera närmare, men ett jubileumsfirande ska det bli. Det är vi överens om, precis som vi alltid har sökt enighet om demokratins spelregler. 138 (FP): I detta betänkande är utskottet fullständigt enigt, och det kan också föregående talare enas om. Det är förvisso en fördel att frågor kring nationella högtidsdagar, nationaldagen och andra symboler för vårt gemensamma samhälle kan hanteras i brett samförstånd. Jag vill ägna mitt anförande åt en enda fråga, nämligen att ett enigt utskott föreslår ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om att i lämplig form bör uppmärksamma att det är jämnt demokratin fick sitt genombrott i . Därmed bifaller också utskottet delvis en motion av . Demokratin får aldrig tas för given. Optimismen var enorm efter att militärdiktaturerna föll i och kommunismens tyranni kollapsade i det forna Sovjetblocket. Även om framstegen är enorma finns det många länder där utvecklingen går åt fel håll. Det gäller också medlemsländer i Europeiska unionen. Jag tänker då på . Vi i måste ge stöd åt alla de demokratikämpar världen över i , i , i , på och så vidare som verkar för frihet och ett öppet folkstyre i sina länder. Ofta gör de det med stora risker för sin egen säkerhet. Vi i ska inte heller skönmåla vår egen historia. Demokratiseringen hände inte av sig själv det var en lång kamp kantad av hårda politiska motsättningar innan demokratin slutligen fick sitt genombrott genom författningsuppgörelsen i 1918. När införde allmän och lika rösträtt för kvinnor och män var vi det sista landet i att göra det. Det måste understrykas att författningsuppgörelsen 1918 inte bara innebar genombrottet för en princip om allmän och lika rösträtt för kvinnor. Det var också först som genombrottet kom för principen om allmän och lika rösträtt för män. När det ibland talas om att män fick allmän och lika rösträtt till är det tyvärr inte korrekt. Visserligen breddades rösträtten för män redan då, men den blev absolut inte jämlik. Män fick nämligen bara lika rösträtt till andra kammare och inte till hela , och på egen hand kunde andra kammaren inte hävda sig mot den odemokratiskt valda första kammaren. Bakgrunden är att hade likställda kamrar till skillnad från de flesta andra länder med tvåkammarsystem. För att ett lagförslag skulle gå igenom måste det godkännas av båda kamrarna, annars föll det. Ett annat sätt att uttrycka detta var att kamrarna hade ömsesidig vetorätt mot varandra. Det här skapade en unikt stark maktställning för den första kammaren, enligt grundlagen konstruerad som de rikas bastion. Endast höginkomsttagare med stora fastigheter kunde väljas till ledamöter av första kammaren. Dessutom utsågs första kammaren i indirekta val av landstingens och städernas fullmäktige. I valen till dessa församlingar gällde inte lika rösträtt, utan den kommunala rösträtten var tvärtom graderad efter inkomst så att de rikas röst vägde tyngre. Rösträttsreformen 1909 innebar inte att männen i fick allmän och lika rösträtt till . Männen fick rösträtt till halva . icke-demokratiska första kammare behöll sin vetorätt mot alla lagar som de folkvalda som satt i andra kammaren ville införa. Det är därför som 1918 på alla sätt är märkesåret för demokratins genombrott i . Det var först då som en författningsuppgörelse förhandlades fram som innebar att både kvinnor och män fick allmän och lika rösträtt till både riksdag och kommun. Grundlagsändringar som förverkligade detta tog , men avgörandet skedde 1918. Detta är värt att uppmärksamma. Genom att göra detta bidrar vi till en förståelse för att demokrati inte är något som kommer av sig själv. Vi ska synliggöra den långa och mödosamma resan mot demokrati i , och vi ska också stötta alla de människor i andra länder som just nu utkämpar samma kamp. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 139 SKÅNBERG (KD): Det har föreslagits för talmannen och talmanskretsen att 2018, 2019 eller 2021 vore lämpliga år att celebrera demokratin. Till detta vill jag lägga .