prot · H00993 · 2013-04-17 00:00:00 — Vi får väl utgå från att det då tas nya beslut om man ser att det här inte är tillräckligt. Det är ju inte en svensk ålstam utan en europeisk, så det är väldigt viktigt att just de besluten tas på europeisk nivå. Hälleflundra nämns också, men där ligger det också helt i linje med den svenska politiken. Vi vill ha förvaltningsplaner för alla kommersiella fisken, och det måste rimligtvis även inbegripa hälleflundra. Jag vet därför inte vad den reservationen skulle leda till. När det gäller vattenbruket tycker jag att det är viktigt att slå fast att hållbart fiske och långsiktigt hållbart vattenbruk kompletterar varandra. I reservationen är fokus på att på grund av att havet sviktar bör man odla fisk. Det är naturligtvis helt parallella företeelser vi måste få ett hållbart fiske och ett hållbart vattenbruk. Det är helt riktigt. Utgångspunkten är att det ska vara hållbart och att det finns regler kring detta. Regeringen har jobbat mycket ambitiöst med denna fråga. Först var det utredningen Det växande vattenbrukslandet, som kom 2009. Sedan har man skaffat en gemensam myndighetsingång via på hemsidan, där den som vill syssla med vattenbruk lätt kan få en överblick över vad som krävs. Den strategi som har tagits fram, Svenskt vattenbruk en grön näring på blå åkrar, Strategi 20122020, har haft ett mycket brett deltagande. Jag tror att det är 18 organisationer, statliga, lokala och regionala myndigheter samt universitet och högskolor som har varit med och tagit fram den. Man har börjat jobba med att göra en handlingsplan utifrån denna strategi. Det kan inte vara så att den syftar till att skapa ett icke hållbart vattenbruk. Det finns ju, som säger, den faran att det skapas andra problem. Det måste vi naturligtvis ha med oss. Sammanfattningsvis jobbar regeringen mycket ambitiöst med denna fråga. Även kommunerna har en roll när de håller på med sina översiktsplaner, och när havsplaneringen kommer ska man också skapa lämpliga områden för detta. Jag vill påstå att även den reservationen i många stycken är tillgodosedd. Därmed har vi nog svarat på de flesta frågorna. 27 (S) replik: Först ska jag tydliggöra att jag yrkar bifall till reservation 1. Det är kul att replikera mot någon som företräder regeringen och sitt parti. Det känns lite tryggare i diskussionen när man gör det. Först vill jag gå in på reservation 1 om stopp för dumpningen i det pelagiska fisket. Vi har vi lyft fram det på grund av att regeringen och regeringens partier ihop med säger att en förutsättning för att få slut på dumpningen är att man har säljbara kvoter. Det har man haft nu i det pelagiska fisket, och då skulle ha kunnat gå före och visat hur bra detta fungerar. När det gäller undantaget har vi sagt det sade vi även i utskottet att undantag ska göras på biologisk grund, att de arter som är levande kan kastas tillbaka och så vidare. Men vi går inte med på någon generell procentsats för det som ska få kastas tillbaka i havet när man dumpar. Man kan inte övervaka fisket , och man kan inte övervaka om det kastas , eller . Antingen får det vara ett dumpningsförbud eller också är det inget dumpningsförbud. När det sedan gäller det gemensamma agerandet i EU håller jag med . Vi är ofta ense när vi åker ned och diskuterar fiskeripolitiken i EU, och det tycker jag är bra. Men det finns, som du sade, en hel del vi kan göra internt. Jag skulle gärna vilja höra din förklaring och motivation när det gäller att införa säljbara kvoter inom räkfiske, kräftfiske och så vidare: På vilka grunder minimerar detta dumpningen? Det är en förutsättning, säger ni, för att få igenom dumpningsförbudet. På vilket sätt är det det? 28 (FP) replik: Som jag tror att jag sade i mitt anförande måste det vara olika lösningar inom olika fisken. Det är inte så kategoriskt. Det pågår också en dialog om hur man ska kunna lösa problemet kring utkastförbudet inom olika fisken. Den dialogen har Havs- och vattenmyndigheten med olika företrädare. tillstår inte att det finns något storskaligt fiske, men om man nu ser inom det svenska fisket finns det i alla fall mer eller mindre småskaligt, även det riktigt småskaliga och kustnära fisket. I det sammanhanget är naturligtvis räk- och kräftfisket centralt, som jag sade i mitt anförande, när man ser vilken selektion de har. Jag vill påstå att selekterande redskap är nästan den enda lösningen om man inte ska få bifångster och problem kring detta. Just inom dessa fisken har man lyckats väldigt bra med det. Där finns det säkert andra lösningar, och det pågår en diskussion kring det. Jag tror inte att man ska vara riktigt så kategorisk som säger, att någon påstår att det är den enda lösningen. När det sedan gäller att gå före har i sitt avtal med och försökt göra detta i . har det fallit på att det krävs att vi avvaktar lite grann eftersom och är EU-länder. Men den har haft en stor ambition att gå före just inom de fiskena. Där finns det heller inga tveksamheter. I fråga om dumpning och vetenskaplig grund har vi diskuterat att det inte är något politiskt problem att slänga tillbaka levande varelser som överlever. Det finns ingen politiker som hävdar att vi ska låta dem ligga och dö innan vi slänger tillbaka dem. Kan fisk eller skaldjur som man inte ska ta upp överleva är det klart att man slänger dem överbord. Det kommer naturligtvis inte att finnas sådana idiotregler. 29 (S) replik: Om jag uppfattar dig rätt , , säger du att när man har ett selekterat räkfiske, kräftfiske och så vidare ska man inte ha säljbara kvoter. Då har man redan löst det problemet, och då är det ingen förutsättning. Men vissa inom SFR och fiskeriminister har gått ut ensidigt och sagt att ett dumpningsförbud förutsätter individuella kvoter. Det är det jag grundar min fråga på: På vilket sätt skulle det lösa problematiken? Du kan väl åtminstone försöka förklara. Företrädaren från hade ingen möjlighet att förklara det, men jag skulle gärna höra hur du förklarar att man löser utkastförbudet genom att man har säljbara kvoter. Ska man handla med kvoterna på vägen in, , för att lösa kolja och en hälleflundra? Eller hur ska man göra? Det skulle vara väldigt intressant att höra. En annan fråga som är oerhört viktig och som man från till och upp efter kusten här funderar på är: Hur ska en ungdom kunna börja fiska när du har infört de säljbara kvoterna? Hur ska han få råd att förutom båt och utrustning köpa kvoter som kostar betydligt mer än båt och utrustning? Hur ska det lösas, ? Dina väljare hemma i norra funderar på detta. De är inga förespråkare för säljbara kvoter. Hallandsfiskarna är inga förespråkare för detta. Många är inte förespråkare för detta, för de vet att det blir ett koncentrerat fiske, precis som det har blivit i det pelagiska fisket där det är fem sex familjer som äger hela fisket. Det är intressant att få svar på den frågan: Hur löser vi utkastproblemen med hjälp av säljbara kvoter? Är det en auktion som ska pågå in till hamnen? 30 (FP) replik: Jag kan börja med att försäkra att jag har en väldigt bra dialog med dem som fiskar både här och var, och kanske speciellt med dem som fiskar längs eftersom jag hör hemma där. Där känner jag inga personliga problem. Att få ungdomen att komma in i fisket handlar i grunden om att den politik vi för ska öka möjligheten att fiska. Fisket har hamnat i en nedåtgående spiral. Det handlar om att vi ska minska och minska. Avsikten är dock att vi ska komma till ett läge där vi har en maximalt hållbar avkastning, och ska det ju finnas mer att fånga och rimligtvis också fler som gör det. Det är naturligtvis ett system som vi måste titta på. Detta har på något sätt inte varit aktuellt. Fisket har lidit av att man inte kan öka det. Jag är helt medveten om det, och det är en fråga vi måste diskutera. Jag tycker att jag ganska tydligt har sagt till att jag inte tror på att man kan ha samma lösning över allt eller att överförbara kvoter skulle lösa alla problem, och det gör knappast heller. Det är därför som man nu för en dialog även med andra organisationer. Jag vet inte hur SFR, , har kommit till sin ståndpunkt, men de har väl sina bevekelsegrunder. Men det finns också andra organisationer inom fisket, som har andra ståndpunkter. Det förs en dialog med alla dessa organisationer. Den frågan är inte i hamn. Jag tror att det är viktigt att man har den dialogen, så att det finns alternativa lösningar för olika fisken. Jag ställer mig inte bakom påståendet att överförbara kvoter löser hela problemet. Lösningen ligger snarare i att man utvecklar selektiva redskap och så vidare. Det är det som är den stora lösningen till slut. 31 (V) replik: Vi hörde här tidigare att var kritiska till en utveckling av storskaligt vattenbruk i och att man inte vill ha några subventioner till denna verksamhet. Det tycker jag var ett bra och faktiskt lite oväntat klargörande från , men det var bra att få höra det, för tycker ju likadant. Därför vore det självklart intressant att veta om de andra partierna i regeringen tycker likadant som i den här frågan. Min grundläggande hållning är att det inte är något fel med småskaliga fiskodlingar här och där. Det kan säkert vara bra. Men är det verkligen rimligt att lägga stora resurser på att bygga upp en storskalig verksamhet av fiskodling? Det är så jag tolkar hela tanken med att man först har en vattenbruksstrategi och sedan ska ha en handlingsplan för ökat vattenbruk och ökad fiskodling. Vi vet att den här verksamheten bara ökade , så den växer ganska kraftigt. Du sade själv, , att det till exempel handlar om att hitta lämpliga områden för den här verksamheten. Kan du ge några konkreta exempel? Jag skulle självklart också vilja veta vad anser om ökade subventioner till fiskodlingar. Är det bra eller dåligt? 32 (FP) replik: Det kan låta mycket att det har ökat , men vi har en väldigt låg nivå på vattenbruket i , så det är inte så dramatiskt i faktiska tal. Detta om det är storskaligt eller småskaligt är också en svår fråga. Det som måste bli det centrala är att man har tydliga miljökrav. Kan man uppfylla dem kan man ha den här typen av odlingar. När det gäller lämpliga områden nämns vattenkraftsdammar i en reservation. Jag tror att det är ett högst lämpligt område. Där är det i alla fall ingen övergödningsproblematik utan tvärtom snarare en undernäringsproblematik. Det beror på att de är konstgjorda sjöar som inte möter humus på samma sätt. Man måste ändå se vattenbruket som en produktion av högvärdigt livsmedel. Kan man ordna det inom miljöramarna måste det vara bra som ett komplement till fisket. Att säga att vi måste börja odla fisk för att vi har fiskat ut haven är ett helt galet fokus. Snarare handlar det om ett annat sätt att producera högvärdigt livsmedel. Inom miljökraven är det naturligtvis. Det som är viktigt med strategin är att så många organisationer, myndigheter och forskningsinstitutioner har börjat prata med varandra om vad som är lämpligt. Man måste ju börja där någonstans. Vi kan inte börja här i kammaren med att bara tycka en massa saker. Den handlingsplan man jobbar med förutsätter jag kommer att handla om sådant som miljökrav och liknande. När det gäller musselodling, som nämnde, och ostronodling finns det bara väldigt lokala miljöproblem, om ens det, så den typen av vattenbruk kan vi alla bejaka rätt upp och ned, men annars får man titta närmare. 33 (V) replik: Jag tycker att det var bra att få detta klargörande om den mer principiella hållningen från sida, att detta ska finnas bara på vissa områden där det inte riskerar att leda till övergödning och så vidare. Jag är dock lite rädd för att om man bara ska ha fiskodlingar i vattenkraftsdammar kommer det inte att motsvara de förväntningar som man bygger upp nu när man har en nationell strategi som ska följas upp med en nationell handlingsplan för ökade fiskodlingar. Det kommer inte att räcka till, men vi kan förstås hoppas. Vi får följa frågan. Det låter sig lätt sägas att det ska vara höga miljökrav på den här verksamheten, men skriver man i betänkandet att regeringens linje är att kostnaden för tillsyn ska sänkas. Om man drar ned kostnaden för tillsyn kan vi nog räkna med att det blir mindre tillsyn av den här verksamheten i ett läge då vi kanske måste ha ökad tillsyn för att säkerställa att det inte leder till ökad övergödning och att fiskarna har det bra hur det nu ska gå till i de här minimala dammarna vet vi inte riktigt. Jag är orolig för att fokus alltför mycket ligger på en storskalig utbyggnad. Sedan skulle jag återigen vilja ställa frågan om subventioner, för den svarade du faktiskt inte på. Tycker att det är bra eller dåligt med ökade subventioner till fiskodlingar? 34 (FP) replik: För att inte missa den frågan ska jag börja med den. Jag tycker inte att man ska ha några långsiktiga subventioner på vattenbruk, utan det ska naturligtvis bära sina egna kostnader. Däremot kan jag se att man även inom detta område här talar vi om företagsamhet på landsbygden som ska växa fram kan få vara med från staten och stötta initialt. Det kan handla om metodutveckling. En av de saker som man kanske måste hjälpa till att utveckla är tekniska lösningar. Det finns ju sådana lösningar där man under odlingskassarna samlar upp både foder och spillning från fiskarna för att förhindra övergödning. Jag tror att det finns stora möjligheter även på den sidan. Det handlar definitivt inte bara om vattenkraftsdammar det kändes bara som det självklara exemplet. När det gäller tillsyn är inte alltid det viktigaste att den sker i stor omfattning utan att den är effektiv. Det finns många områden där man har egenkontroller och liknande som också fungerar väldigt bra. Det är inte kostnaden i sig som säkrar att tillsynen är den bästa. Som slutkläm vill jag säga att vattenbruk naturligtvis hamnar på landsbygden. Det är ju svårt att hålla på med vattenbruk inne i tätorterna. Det är ett utmärkt sätt att skapa arbetstillfällen på landsbygden och förädla produkter även där. Det finns alltså även den aspekten på detta. 35 (C): Regeringen och arbetar för ett hållbart fiske i , i och i världen. Det finns, som vi alla vet, allvarliga problem med den väldiga överkapaciteten av fiskefartyg och fångstresurser i världen. Därför är de svenska och internationella ansträngningarna för att genom olika regleringar minska fisket tyvärr nödvändiga, även om de kan upplevas enormt hämmande, krångliga och orättvisa av de enskilda fiskeföretagarna. Krånglighet är självfallet inget självändamål. Men de detaljerade regelverken vad gäller fiskeredskap och tillåtna fiskedagar och kvoter, och kontrollen av dem, är närmast bedövande när man utifrån sätter sig in i villkoren för att fiska. En fiskeföretagare , liten eller stor, måste kunna fiska. Men han eller hon, hen, måste också ha ett väldigt tålamod och stora insikter i regelverk och byråkrati. tog upp ett bra exempel här. Det gäller en kontrollåtgärd som har integritetsaspekter. I har vi regelverk för när man får sätta upp kameror för att kolla vildsvins beteenden, av integritetsskäl. får en fiskeföretagare tåla att få hela sitt liv som fiskare följt i närtid med kameror. Det här är en viktig integritetsaspekt. Det finns motiv för det, men det är väl värt att diskutera. Jag tycker att det är viktigt att framhålla vilken oerhörd resurs som världshavens och sjöarnas enorma fisketillgångar utgör. Till exempel utgör fisk en primär proteinkälla för cirka en miljard människor. EU:s fiskeflotta omfattar ca 70 000 fartyg, och den svenska omfattar uppåt 400. Antalet fiskefartyg minskar, eftersom kapaciteten är för stor i förhållande till bestånden. I arbetar ca 4 000 personer som fiskare eller i fiskeindustrin och gör viktiga insatser under ofta besvärliga förhållanden med många begränsningar. Och det är ofta det ska sägas en låg lönsamhet. och regeringen arbetar för goda förutsättningar för fiskeribranschen utifrån principen bruka utan att förbruka. I det här motionsbetänkandet behandlas olika frågor kring fiske och vattenbruk. Oppositionen vill, som oppositioner ska, lite mer på några punkter. Jag vill ändå glädja mig åt att vi har en stor samsyn i riksdag, och vad gäller svenska ledamöter i , kring det som landsbygds- och fiskeriminister med stor kraft driver på för i dessa frågor. Utkast av fisk i samband med fångst är ett stort problem. Det är viktigt att det stoppas. Det är också viktigt att utveckla och nyttja effektiva selektiva fiskeredskap. är starkt drivande i bland annat dessa båda frågor. Det här har gjort att som enda land i EU ställt sig utanför Europeiska rådets uppgörelse om en reformering av EU:s gemensamma fiskeripolitik, både och . Förslaget, som har antagits med bred majoritet, innebär förbättringar men är inte tillräckligt långtgående. Utkastförbudet genomförs senare och får fler undantag, till exempel. fortsätter ministerrådet och att förhandla om en slutlig överenskommelse. Regeringen kommer att göra allt den kan, det vill säga , som ansvarig minister, för att påverka resultatet utifrån den nej-position som vi har som enda nej-röstare. Mot bakgrund av en socialdemokratisk motion om vattenbruk redovisar utskottet det betydande arbete som pågår för att utveckla vattenbruket med miljöhänsyn men ändå en småskalig näring som är viktig för landsbygden och som innebär att man fångar fisk eller odlar fisk. har presenterat en nationell vattenbruksstrategi fram i samverkan med näringen. pågår arbetet med en handlingsplan kopplad till strategin som beräknas vara klar under innevarande år. Socialdemokraterna understryker i sin reservation angelägenheten i det arbete som pågår för att utveckla vattenbruket har en annan ingång, som vi hörde tidigare. Och S nämner viktiga inslag i den kommande handlingsplanen. Jag tycker att vi är väldigt nära varandra i den här frågan och att motionen egentligen är tillgodosedd i utskottets skrivningar. Jag skulle kort vilja kommentera några påståenden som kom med. Han kritiserade EU:s fiskeripolitik och framhöll som ett föredöme. Det vore bättre om likt stod utanför EU och kunde ha en bra nationell fiskepolitik. Jag ifrågasätter om det då skulle bli bättre för fiskarna i , och . Skulle och andra EU-länder, om de inte samarbetade inom Europeiska unionen, sköta sig bättre och fiska mindre? Är inte risken uppenbar att det i stället skulle bli vilda västern i världshaven om vi inte gemensamt kontrollerar hur vi ska fånga fisk och reglerar detta? Jag tror på vikten av samarbete mellan länder för att hejda utfiskningen av världshaven och kunna bygga upp livskraftiga fiskbestånd. Jag tror inte att en återgång till nationella beslut utan att samarbeta skulle vara någon framgångsväg. Genom vårt medlemskap i kan påverka hur andra länder som kanske har för ambitiösa fiskeansträngningar kan begränsa dessa, och vi driver på i EU. Jag är glad att är med och kan göra detta. Jag beklagar lite att inte kan göra det, men så är det. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 36 (S) replik: kan säkert svara för sig själv, . Men jag uppfattade hans inlägg som att EU:s fiskepolitik har mycket att lära av fiskepolitik. Och det håller jag till med om. Man har oerhört mycket att lära. Det är tack vare som vi har fått de uppstyrningar som vi har fått inom den europeiska fiskepolitiken, eller det är till stor del tack vare . Jag har två frågor till som jag gärna skulle vilja ha svar på. Det gäller Hallandsfisket och det område där det är fiskestopp i . vill man från Havs- och vattenmyndigheten utöka det här området. Och det gäller totalt trålfiskeförbud i det stora området. Trålfiskeförbudet gäller , och det gäller . Det här är fiskeministern, din partikamrat , jättestolt över. Men de tyska båtarna går in och fiskar där så mycket de vill. Är det då ett skyddat område? Eller är det inte ett skyddat område? Tycker du att svenska och danska fiskare ska behandlas på ett särskilt sätt inom EU? Ska det vara ett skyddat område undrar jag om det inte ska gälla alla. Det hade väl varit något att vara stolt över. Men just nu är det inte så. Sedan har regelförenklingar varit en stor del av politiken för er. Jag skulle hemskt gärna vilja ha reda på: Vilka regelförenklingar har ni drivit igenom för fisket , och vilka är på gång fram till valet? Det kan vara kul att få reda på. 37 (C) replik: Jag tror att har rätt. Och om det var det som menade kan EU säkert lära av vad gäller hur man ska förvalta fiskbestånd. Jag tror att man kan lära lika mycket av . Och vi försöker verkligen driva på för det som vi är överens om inom EU. Det kan inte , utan reglerar sina bestånd. Jag tror alltså att det är bra att vi tillsammans kan reglera hur vi fiskar i världshaven, i , i och i . Det gör vi genom EU:s fiskeripolitik, och den ska vi utveckla, och där är vi överens i . Sedan gäller det området i , där torsken är fredad. Det inrättades ett område 2009 för att minska fiskeridödligheten för torsk, framför allt, och för att förflytta det blandade trålfisket efter torsk, havskräfta och plattfisk till ett område med lägre fångster av torsk, söderut. Det är alltså Havs- och vattenmyndigheten som har gjort ett förslag om att det helstängda området ska behållas och även att det ska utvidgas. Det här är förslag från Havs- och vattenmyndigheten som är under beredning i . Jag vet att kan mycket om det här. Det finns synpunkter i berörda områden, så jag har en öppenhet när det gäller var det här kommer att landa. Men jag är säker på att landsbygdsministern och regeringen kommer att landa i ett klokt beslut som vi får återkomma till när det är klart. 38 (S) replik: När det gäller så har de ett jättestort inflytande på fiskeripolitiken. Man har många gemensamma fiskbestånd som man kommer överens om, och förhandlingar sker vartenda år med och EU om hur man ska hantera de olika bestånden och vilka restriktioner man ska ha. Det gäller , och , så visst har de mycket att säga till om i EU:s fiskeripolitik. Där har man haft ett stort inflytande. Däremot har man inte totalt inflytande på EU:s fiskeripolitik. När det gäller de så kallade stängda områdena var min fråga om tycker att det är relevant att behandla svenska och danska fiskare på ett sätt i EU och andra fiskare på ett annat sätt. För min del anser inte jag att detta är ett stängt område. Tyska trålare kan ju gå in och fiska på det så kallade stängda området. Tycker att de ska få göra det? Fiskeministern är så stolt över det här skyddade området som inte är skyddat, eftersom det pågår trålning där av tyska båtar. Min fråga är: Ska det vara på det viset? Ska vi behandla EU-medborgare på olika sätt, eller vad tycker ? 39 (C) replik: riktar en fråga till mig som enskild riksdagsledamot. Jag tycker att det ligger mycket i vad han säger. Ska det vara ett stängt område utan fiske så ska det gälla lika för alla. Det tycker jag är en rimlig grunduppfattning och en princip som jag utgår från att även Havs- och vattenmyndigheten jobbar efter. Jag får kanske återkomma till om detta, men min poäng var alltså att om vi inte skulle samarbeta om förvaltningen av fisk i världshaven genom till exempel EU:s fiskeripolitik, om inte skulle vara bunden av den, kanske skulle ha en ännu bättre politik medan kanske och andra länder skulle ha en värre. Därför tror jag att det är bra att vi har ett samarbete och gemensamma regelverk. Fisken är ju en gemensam resurs som verkligen vandrar mellan hav och länder. Det var det som var min poäng. All respekt för , och även EU vad gäller att man ändå jobbar på det här området, och då är det viktigt för oss att tillsammans få en så bra hushållning med fisk som möjligt inom ramen för det samarbete vi deltar i med Europeiska unionen. 40 (KD): kommer det en landkrabba. Jag konstaterade här nere förut att öst och väst står i talarstolen, och ibland undrar man om de möts. undrar man om man behöver tolk när herrarna som kan det här fiskeområdet går i gång riktigt. Det är spännande.