prot · H10912 · 2013-10-15 00:00:00 — Vi har satsat resurser till kommuner, regioner och enskilda företagare att utveckla ny teknik, nya energikällor och nya möjligheter. Inte minst är det som har gjorts inom svenskt lantbruksnäring viktigt och fortsatt viktigt. Det är lite förvånande att höra raljans i det som sägs om det som ska användas över . Jag hoppas att vi kan få se en uppväxling av de projektmedel som finns för biogasproduktion. Man måste börja gå någonstans för att kunna fortsätta gå. Det är också viktigt regionalt att regioner och våra kolleger ute i landet har ett ansvar för att bygga en fungerande kollektivtrafik. Kollektivtrafiksystem gör det möjligt att ta sig runt om i vårt land. Det handlar om att vi lägger ned prestigeyxorna och ser att det finns möjligheter om vi löser det tillsammans. Vi behöver värna den och den jordbruksproduktion vi har i . Det är oerhört viktigt att vi tar ett moraliskt ansvar för att kunna försörja vår värld . Då börjar det här och hos oss. Vi har oerhört duktiga företagare ute i vårt land runt om. Det är lantbruksföretag som förädlar och producerar hållbara klimatvänliga och kvalitativt högt värderade livsmedel. Det är dem som vi ska ge vårt stöd. Det är dem som vi ska skapa regelverk för så att det finns möjlighet att upphandla deras varor på ett korrekt sätt i den EU-gemenskap vi befinner oss. Kort sagt, herr talman: har ett moraliskt ansvar för att på alla nivåer bidra till att vi uppnår det som IPCC har sagt om klimatet. Det går att förändra. Det går inte att vrida klockan tillbaka, men det går att vrida fram den på ett sätt som gör att kommande generationer också kan leva i ett hållbart samhälle. 104 (V) replik: Det kändes som att det där med var adresserat till mig, . Jag skulle vilja rulla tillbaka Kinabollen eftersom det är den här regeringen som satsar mängder av miljoner i CDM-projekt i just . Om det är några som satsar en massa pengar i så är det ni. Jag värjer mig inte inför att en del av vårt nya additionella klimatbistånd på kanske ska gå till att hjälpa fattiga människor i att ställa om. Men jag undrar vilken och linje egentligen är i ljuset av att ni investerar så otroligt mycket i CDM-projekt i . Ska ni avsluta det nu? 105 (KD) replik: CDM-projekt ska ha även fortsatt. CDM ska vara kvalitativt säkrat och användas på det sätt där våra resurser gör bäst nytta. En annan fråga är det vi ska ta över för att sätta ned dessa nationers egen förmåga. Detta är för mig två skilda frågor. CDM-projekt kan göras i länder som ska ta ett stort egenansvar också. Det är där jag menar att och andra utvecklingsländer har ett oerhört starkt egenansvar att ta. Men CDM ska finnas kvar i denna omfattning och kanske till och med utvecklas. 106 (V) replik: Det var inte det jag frågade, . Jag frågade om ni ska fortsätta med billiga uppköp av klimatprojekt, alltså CDM-projekt, i . Ska ni fortsätta med det eller inte? Det var min fråga eftersom just du tog upp Kinafrågan. 107 (KD) replik: Och jag svarade just på frågan när jag säger att det finns regelverk som vi ska följa. Det finns kvalitetsparametrar som vi ska följa, och vi ska göra investeringarna där de gör mest nytta för klimatet och miljön utifrån de regler som gäller för CDM. Där vill jag se en fortsättning och till och med en utveckling av CDM-projekt. 108 (S): Rent vatten är en av våra viktigaste ekosystemtjänster. av vårt dricksvatten tas från ytvatten. Men fortfarande saknar många ytvattentäkter skydd i form av vattenskyddsområde. Arbetet pågår med att skydda dricksvattentäkter, men mycket återstår. Ett problem är att många kommuner saknar vattenförsörjningsplaner. EU:s vattendirektiv är i implementerat genom vattenförvaltningsförordningen. Den statusklassning som har gjorts enligt förordningen visar att av sjöarna och av vattendragen behöver åtgärdas för att uppnå god ekologisk status. Om vattenförsörjningen försämras kan det leda till stora kostnader för samhället. De flesta kommunala vattentäkter bör få ett skydd. Vi anser att arbetet med att skydda vattentäkterna måste intensifieras genom en förändrad prioritering hos de statliga myndigheter som har ansvaret. Påverkan från avloppsvatten ökar i i högexploaterade områden. På många platser har kommunerna tagit för lätt på riskerna med att avloppsvatten tränger in i dricksvattnet. I orsakades en sjukdomsspridning av en enda felkopplad avloppskälla. I fjällområdet i har den snabba expansionen lett till problem. I strandnära lägen, till exempel längs , har bebyggelsen med enskilda avlopp och vattentäkter växt från stranden och uppåt sluttningar, vilket har lett till att avlopp från nyare hus har trängt in i de äldre strandnära husens brunnar. Vi tror att detta är ett kommande stort problem. Ansvaret ligger hos kommuner, men bör få i uppgift att följa utvecklingen och tidigt ge kommuner stöd och möjlighet att dela med sig av erfarenheter av problem med vattenförsörjning på grund av snabb exploatering. Det finns 400 000 undermåliga enskilda avlopp i vårt land. I praktiken strider dessa avlopp mot lagen. Lagöverträdelserna förekommer framför allt i sommarhusområden längs våra kuster. Utsläpp av avloppsvatten som inte är tillräckligt renat från fosfor och kväve bidrar till övergödningen. Regeringen har tidigare haft sin tilltro till att ROT-arbete skulle kunna öka takten för att åtgärda problematiken. Det finns inga uppgifter på att så sker . Regeringen bör därför återkomma med hur den avser att arbeta för att minska den bristande tillsyn av enskilda avlopp som förekommer i vissa kommuner. Det bör även ses över om högre krav kan ställas på enskilda husägare att åtgärda bristfälliga enskilda avlopp. Svenska ytvattentäkter kan inte omfattas av ett så kallat riksintresse. Vi socialdemokrater anser att våra viktigaste ytvattentäkter, till exempel , , och , ska kunna skyddas som riksintressen. När riksintressen står mot varandra måste en diskussion föras i samförstånd för att väga riksintressena mot varandra. En stor utmaning med riksintressen är att Försvarsmakten använder detta argument när de till exempel skyddar sina skjutfält eller när man diskuterar ytvattentäkter alternativt skyddet av friluftsliv i strandnära områden. Då tar Försvarsmakten till sina argument och säger att ett område är ett riksintresse, och därmed försvåras prioriteringen och planeringen för kommunerna. ansåg inte att det fanns något underlag för att föreslå ett riksintresse enligt 3 kap. för ytvattentäkter. Men frågan har diskuterats , och i miljömålspropositionen 2005 föreslogs ett riksintresse. har i ett flertal skrivelser klargjort behovet. Vi menar att regeringen har underlag för att lägga fram ett färdigt förslag. Vår tillgång till bra dricksvatten påverkas också av klimatförändringarna. Ökade halter av humusämnen – små mikroskopiska nedbrutna växtdelar – påverkar dricksvattenkvaliteten genom att vattnet blir svårt att rena, och det kan leda till mikrobiologisk tillväxt i dricksvattennätet. Vattenfärgen har enligt en tidigare utredning redan ökat i och i norra . Enligt Klimat- och sårbarhetsutredningen blir konsekvenserna i ett försämrat klimat avsevärda. Hälften av vattenförsörjning kommer från ytvatten. Eftersom vattenkvaliteten i är bra är också reningsanläggningarna relativt enkla. Klimatförändringarna innebär ökad nederbörd, vilket leder till översvämningar och avbrott av vattenförsörjningen. Regnvatten, dagvatten och översvämmade avlopp riskerar att tränga in i brunnar och i yt- och grundvattentäkter. Risken för vattenburen smitta genom encelliga parasiter, till exempel amöbor, och virus kommer sannolikt att öka på grund av temperaturökningarna. Även om större delen av beräknas få ökade regnmängder finns det ett område i sydvästra som kommer att få problem med vattenbrist. Också de ställen där vattentäkter har förstörts på grund av inträngning av vatten drabbas påtagligt av detta. Vi menar att sårbarheten på grund av klimatförändringarna i större utsträckning måste analyseras av kommunerna. Vattentäkter bör skyddas med vattenskyddsområden i större utsträckning än . Det handlar om det mikrobiologiska skyddet, rutiner, rening och så vidare. Allt detta behöver ses över. Det är gigantiska belopp som måste investeras för att vi ska kunna få en bra och fortsatt god kvalitet på vårt dricksvatten. En möjlighet är UV-rening. I behövs åtgärder för att klara minskad vattentillgång. Kommunerna behöver också se över om ledningssystemen kan klara av påfrestningarna. 109 (MP): Vi som deltar i den allmänpolitiska debatten under temat Klimat och miljö är förmodligen allesammans överens om att väl fungerande ekosystem i ett längre perspektiv utgör grunden för vår välfärd. En mänsklighet som liksom fortsätter att rovgirigt och kortsiktigt överutnyttja, smutsa ned och förgifta har snart inget produktionsresultat från ekosystemet att leva av. I är vi stolta över vår miljölagstiftning, över försiktighetsprincipen och över det definitiva skydd som vi ger många värdefulla biotoper. Inte minst skyddet av våra så kallade nationalälvar och de utpekade biflödena i 4 kap. är verkligen någonting som ger goda förutsättningar för ett rikt friluftsliv för oss människor och goda förutsättningar för många växter, djur, fiskar och andra vattenlevande arter. Jag har mot bakgrund av detta en konkret fråga som jag vill ställa till miljöministern. beslutade att bifalla min motion om tredje stycket i 4 kap. 6 §. ställde sig genom det bakom min bedömning, liksom Kammarkollegiets bedömning, att paragrafen behöver justeras. som utskottet arbetade med frågan gav regeringen ett tilläggsuppdrag till vattenverksamhetsutredaren . Uppdraget, som låg till grund för utskottets ställningstagande och beslut, är mycket tydligt formulerat. Utredaren ska belysa om skyddet av våra nationalälvar och övriga särskilt skyddsvärda vattendrag enligt 4 kap. bäst säkras genom att undantagsformuleringen i tredje stycket upphävs eller om det finns andra medel som bättre förtydligar det här skyddet. Både riksdag och regering efterfrågar med andra ord förslag som minskar det hot som undantaget i tredje stycket innebär för de skyddsambitioner som vi har. Delbetänkandet är lite försiktigt hållet, och det lämnar ett något annorlunda förslag till lösning än det som efterfrågade men uttrycker att man senare kan komma med andra förslag. Remissbehandlingen pågick , och jag vill bara kort redogöra för några av remissvaren. vänder sig mot utredarens argumentation och hävdar att tredje stycket visst förorsakar mycket tids- och resurskrävande arbete och att det därför är motiverat att göra en ändring i linje med önskemål. Kammarkollegiet räknar i sitt remissyttrande upp ett antal rättsfall som de anser att utredaren bortsett ifrån och vidhåller därför sin uppfattning att tredje stycket ska upphävas. vid anser att det ligger helt i linje med EU:s ramdirektiv för vattenverksamhet att upphäva tredje stycket såsom önskar. i delar Kammarkollegiets uppfattning och hävdar att de inte ser några problem med att upphäva tredje stycket. hävdar att utredaren missbedömt domstolarnas belastning på grund av tredje stycket och är mycket bestämda i sin uppfattning att tredje stycket bör utmönstras. Världsnaturfonden ser inte några motiv till att behålla tredje stycket och påpekar dessutom att en utmönstring underlättar framtida prövningar i domstol. Flera länsstyrelser uttalar sig i stället gillande till utredarens förslag till lösning om tredje stycket ska kvarstå. Just den formuleringen gör att man kan tolka det så att de flesta länsstyrelser utgår från att regeringen kommer att lägga fram ett förslag i linje med det som har begärt. Det har gått och fattade sitt beslut. Det är sedan utredaren lämnade sitt förslag och sedan remissinstanserna lämnade sina synpunkter, och de synpunkterna är ett mycket tydligt stöd för det beslut som har fattat. Det anger tydligt att tredje stycket är överflödigt. när ministern har gått är min fråga: Varför kommer det inte något förslag om att utmönstra tredje stycket? Jag tycker att det är en rak och tydlig fråga, herr talman. kom ytterligare ett delbetänkande med förslag till ändringar i de vattenrättsliga reglerna från utredaren, och vid en snabbkontroll har jag inte kunnat se någonting som förhindrar regeringen att gå vidare med tredje stycket i 4 kap. Så än en gång miljöministern: Vad är det som försinkar arbetet? Departementet borde vid det här laget vara färdigt med utvärderingarna av remissinstansernas svar. Det sitter ju en annan centerpartist här, och har ju en historia av miljöengagemang bakom sig. Jag tycker personligen att det vore sorgligt om skulle trilla ur . Det behövs faktiskt mer än ett grönt parti i riksdag. Som avslutning tänkte jag tipsa om en sak. Om vill försöka ta tillbaka en del av de väljare som föredrar mitt parti, , bör ni nog återta er gamla politik när det gäller kärnkraften. Ni har ju till exempel en del kloka äldre, före detta riksdagsledamöter som ni säkert känner till. Jag tänker på som säkert skulle kunna få er på rätt kurs när det gäller energifrågorna och kärnkraften igen. Jag tycker att ni ska ta er tillbaka på banan igen. 110 (C) replik: Jag fick en teaterviskning från miljöministern. Vattenfrågan, som var första fråga, bereds i . När det gäller den andra frågan anser jag att och Alliansens energi- och klimatöverenskommelse levererar precis det som både och har jobbat för , det vill säga att få in det förnybara. Under Alliansens regeringstid har till exempel vindkraften ökat . Den har sjufaldigats. Vi har gått från att ha kärnkraft i vår energimix till nu . Jag kan hålla med om att har fått ta en del skit för energi- och klimatöverenskommelsen, men vi levererar resultat. Och jag är inte beredd att ge upp de resultaten, . 111 (MP) replik: Jag hade förväntat mig att få det här replikskiftet med miljöministern. Det var mycket synd att det inte blev så. Jag och miljöministern har träffats och diskuterat den här frågan. Jag hoppas att är informerad, så att jag den här vägen kan få någon form av tidtabell. Jag tycker att vi redan nu borde diskutera den här frågan tillsammans. Varför gör vi inte det? 112 (C) replik: är välkommen att ta det bilateralt med miljöministern. Jag tror att hon var tvungen att uppsöka en annan lokal. När det gäller den första frågan vill jag återigen säga att vi levererar resultat både när det gäller att minska vårt beroende av kärnkraft och när det gäller att bygga in det förnybara. Mig veterligen har inte stängt av ett enda kärnkraftverk, utan det har bara varit plakat men väldigt lite resultat. 113 (MP) replik: Detta är sådant som jag inte tycker att man ska ägna sig åt som politiker. Du säger: Vi levererar resultat. Det är ju ni som är regeringen. Oppositionen bedriver inte regeringspolitik, men ofta står ni här i kammaren och debatterar som om ni vore i opposition. Det blir ganska larvigt . Jag beklagar att jag inte kunde få debattera den här frågan med ministern. Det var min avsikt. 114 FINN (M): Dimensionerna för miljöpolitiken är vittomfattande. Jag tänker koncentrera mig på ett område som berör oss alla. Det är ett enormt viktigt område inte bara nationellt utan också internationellt, men tyvärr får det alltför ofta stryka på foten för andra miljöfrågor i den allmänna debatten. Det handlar om läkemedels effekter på miljön. kommer regeringen att lägga fram en proposition om kemikaliepolitiken. Det är min förhoppning att läkemedelsfrågorna kommer att vara tydligt beaktade i denna proposition. Förutsättningarna för detta är nämligen mycket goda eftersom alliansregeringen, till skillnad från den tidigare, socialdemokratiska regeringen stödd av och , har tagit ett fast grepp om de miljömässiga konsekvenserna av läkemedel i och med antagandet av den nationella läkemedelsstrategin som verkar . I den nationella läkemedelsstrategin finns sju insatsområden, varav ett helt och hållet är ägnat åt att minska läkemedlens påverkan på miljön. Detta är i sin tur uppdelat på fyra underområden: för det första att utreda om miljöaspekter bör beaktas vid subvention av läkemedel, för det andra att uppmuntra till frivillig kontroll av utsläpp från läkemedelsfabriker, för det tredje att utreda ytterligare åtgärder som kan vidtas på nationell nivå för att minska kassationen av läkemedel eller på annat sätt begränsa miljöpåverkan av läkemedelsanvändningen och för det fjärde att verka för att möjliggöra miljöhänsyn vid produktion och användning av läkemedel. Som ett led i detta arbete har den stora utredning som kallas Läkemedels- och apoteksutredningen, ledd av , lämnat ett viktigt bidrag i ett delbetänkande . Där analyseras och ges förslag på hur miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna kan förbättras. I hennes utredning på detta område står att läsa att vi i använder ungefär 1 200 aktiva läkemedelssubstanser motsvarande totalt ungefär 10 000 olika läkemedel för såväl människor som djur. Läkemedel och läkemedelsrester sprids till naturen och når till slut vatten. Spridningsvägarna är huvudsakligen två: produktion och konsumtion. Vid konsumtion av läkemedel utsöndras substanser i urin och avföring. I viss mån kan det även handla om överblivna, kasserade läkemedel. Drygt 150 olika läkemedelssubstanser har rapporterats i ytvatten och i renat, kommunalt avloppsvatten i och i andra västländer. En annan möjlig spridningsväg är via slam till markmiljön. Spridningen av läkemedel och läkemedelsrester kan också ske genom utsläpp från läkemedelstillverkningen. Tillgängliga data över halter av läkemedel i industriavloppen är få. Miljöpåverkan orsakad av produktion är en stor utmaning på global nivå. Den direkta påverkan är störst i de länder där läkemedelsproduktionen lokaliseras, i huvudsak tillväxtländer som till exempel och , men riskerar problemen att spridas även till andra länder. Mycket höga koncentrationer av läkemedel har uppmätts i avloppsvattnet från produktionsanläggningar i just länder som exempelvis och . En grundläggande princip är att en verksamhet som påverkar miljön negativt ska bära kostnaderna för detta. Offentliga åtgärder för att undvika marknadsmisslyckanden på miljöområdet är regleringar, till exempel av utsläppsnivåer, andra former av miljölagstiftning och ekonomiska styrmedel i form av skatter, avgifter och subventioner. I analogi med hur utredningen resonerar kring detta problem är det nästan självklart att hålla med om att gränsöverskridande miljöproblem kräver internationella lösningar och att resurser ska användas där de kan förväntas ge störst effekt. I linje med Miljömålsberedningens förslag är det därför rimligt att kräva att man ska arbeta för att föra in miljöpåverkan av läkemedel i om det som kallas god tillverkningssed. Det är principiellt möjligt för , , att ta miljöhänsyn vid förmånsbeslut om rabatter på läkemedel för behövande patienter, men i praktiken förutsätts då en heltäckande dokumentation av miljöpåverkan så att alla läkemedel kan miljöklassificeras. En sådan saknas och strider dessutom mot gällande EU-rätt. Ett alternativ för att snabbt skapa incitament för miljöanpassning inom ramen för förmånssystemet är frivillig miljöklassificering och en därtill hörande miljöpremie. Det är därför mycket glädjande att konstatera att det inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin pågår ett projekt med denna inriktning där som en av många aktörer har låtit analysera hur incitament till frivillig miljöanpassning kan skapas inom ramen för utbytessystemet. Förslaget innebär bland annat att låta läkemedel som uppfyller fastställda miljökrav tillgodoräkna sig en miljöpremie. Det kvarstår att lösa frågor som exempelvis hur man ska fastställa miljöpremiens nivå, vilket i sin tur kräver att man kan beräkna miljöskadans storlek på ett rimligt sätt, och val av modell för incitamentssystemet, alltså om det ska vara en samhällsbetald eller en konsumentbetald miljöpremie. När dessa insatser väl är genomförda bör det finnas goda praktiska förutsättningar för att starta en försöksverksamhet knuten till en miljöpremie och en utvärdering av denna. Det är min förhoppning att vår omvittnat miljöengagerade minister kommer att driva på för att så blir fallet. 115 (MP) replik: Jag vill tacka Finn för att han lyfter en viktig fråga om läkemedel och deras miljöpåverkan. Jag är särskilt glad över referenserna till Miljömålsberedningens betänkande om en giftfri miljö där bland annat kravet på att man måste kunna beakta miljöaspekterna av läkemedel i EU:s läkemedelslagstiftning tas upp. Betänkandet kom, tror jag, , och resten av etappmålen som föreslås i det här betänkandet är redan beslutade, men just etappmålet om läkemedlen kom aldrig med. Det kanske vore smartare att ta det här med miljöministern, men jag frågar ändå om Finn vet om de här målen är på gång. 116 FINN (M) replik: Mig veterligt är de inte på gång. Det krävs ju en ganska stor enighet inom EU. Det är viktigt att man kan driva på en EU-rättslig förändring, för det handlar också om konkurrenslagstiftningsbegränsningar när det gäller produktion av läkemedel. Och att miljöaspekten förs in i den här frågan är ännu inte slutfört på EU-nivå. Det är därför som det är så viktigt att den sittande svenska utredningen, som också tittar på miljöfrågan givet den nationella läkemedelsstrategin, har tagit fasta på alternativa möjligheter till ett snabbspår i för att komma till rätta med detta med frivilliga incitament för miljöklassificering. Detta kan sedan ligga till grund för att den frågan kan drivas i EU. 117 (MP) replik: Tack för svaret, Finn ! Jag kanske var lite otydlig i min fråga, för det jag menade var egentligen det svenska etappmål som föreslogs av en enig miljömålsberedning och fick starkt stöd från remissinstanserna. Det etappmålet tänker jag att man skulle kunna ta , och så skulle man, med det i ryggen, kunna försöka påverka inom EU. Jag undrar väl egentligen: Är det någon oenighet inom allianspartierna, eller varför kan vi inte få det här etappmålet på plats? Det vore i alla fall en bra början. 118 FINN (M) replik: Nej, jag känner inte till någon oenighet inom allianspartierna. är det dessutom en utredning som är tillsatt av alliansregeringen som har kommit fram med förslaget till ett alternativ, ett snabbspår, för att ska gå i täten. Det är lite mer komplicerat än bara Miljömålsberedningen när det handlar just om läkemedel och läkemedelstillverkning, för det berör så många andra lagrum inom EU. Jag tror att det är viktigt att man har en egen, intern agenda först, och sedan kan man trycka på internationellt, inte minst inom EU, för att få till stånd en bättre rättslig grund. 119 (C): Ledamöter och åhörare! När jag läste till ekologisk ekonom på var det viktigaste begreppet holism, vilket alltså handlar om att se helheter i olika beslutssituationer och beslutsunderlag. Av de andra, de mer traditionella ekonomerna, kallades vi lite föraktfullt för grodekonomer. De traditionella ekonomerna fick lära sig att allt gick att mäta och värdera i pengar. Vi fick lära oss att presentera helheten av ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvenser i beslutsunderlag. Man kan se det som en utbildning i hållbar utveckling. , herr talman, har det hänt rätt mycket när det gäller hållbarhetsarbetet i världen och inte minst i . Vi har fått en samlad miljöbalk, vi har en nationell klimat- och energipolitik som levererar både minskande utsläpp och mer förnybart och vi jobbar nu med sikte mot att vara nettoneutrala när det gäller klimatgasutsläpp till 2050. Det har gjorts mycket, men det finns fortfarande mycket att göra. Tittar man på företagens arbete ser man att många företag bygger in hållbarhet i sin affärsidé. Det är inte längre så att miljöfrågor och sociala frågor är yta, utan det går verkligen på djupet i företagens arbete. Det här gäller också, efter tydliga direktiv från regeringen, de statliga bolagen. Regeringen har tidigare gett de statliga bolagen i uppdrag att hållbarhetsredovisa, och har man också gett dem i uppdrag att ha hållbarhetsstrategier och hållbarhetsmål.