prot · H10917 · 2013-10-23 00:00:00 — Det är ett mycket märkligt sätt att se på politiken. Jag accepterar inte på något sätt den beskrivning som ger. Vi vill att , om det nu blir eller , ska uppmana regeringen att dra tillbaka detta förslag eftersom det inte har stöd här i parlamentet. Det vore bra om regeringen gjorde det också av andra skäl än att man inte har majoritet. Det är ju så att man inte klarar överskottsmålet. Man kör med för stora underskott. Man borde inte låna till ytterligare skattesänkningar, det vill säga en extra skattesänkning för dem som tjänar bättre. Det finns flera skäl till att borde gå hem till sin kammare och fundera på detta. 123 (KD) replik: Det är lite roligt att lyssna på debatten om lånade pengar till ofinansierade lösningar, . kommer du att stå där med 12 miljarder mindre. Du måste låna 12 miljarder mer än alliansregeringen för att hålla ihop din politik. Det är kvar. Sedan står du där och kommer att behöva finansiera en hel del mer för att klara av det. Jag tror att du ska vara lite lågmäld i den här typen av diskussioner. Faktum är att ni samlas kring syn på marginalskattefrågan. Ni sluter upp bakom deras syn på marginalskattefrågan. Det är så de ser det i sin budgetmotion. Ni socialdemokrater ändrar er, ändrar sig och ändrar sig. Ni ändrar er politik för att få en majoritet i för att driva igenom syn på marginalskattefrågan. Hur kan du då påstå att du inte gör upp med , ? Det är fullständigt solklart för mig. Ert parti har länge vårdat att inte fler än av löntagarna i ska omfattas av statlig inkomstskatt. Ni var så rädda för att den här andelen skulle öka för mycket att ni 2002, när andelen var uppe i , ville minska den till som skulle omfattas av statlig skatt. Ni visste att det påverkar antalet arbetade timmar och inkomsterna för kommuner och landsting som genererar välfärd i vårt land. omfattas av alla löntagare av statlig skatt. Alliansregeringen vet det och vill sänka andelen till . Det är långt ifrån det som ditt parti stod för och var rädda . Varför ändrar ni er? Varför har ni inte samma syn? Har ni en helt ny nationalekonomi som ni driver i ert parti? Svara på de frågorna, tack! 124 (S) replik: Det är roligt att lyssna på som alltså inte hade några som helst betänkligheter att , i ett annat initiativ, rösta med och öka klyftan mellan pensionärer och löntagare. Dessutom gör ni det med lånade pengar och ökar barnens skuld. Det är ett svårslaget misslyckande för politik med tanke på vilka grupper ni försöker ge sken av att ni står upp för. Ni vill låna 3 miljarder för att sänka skatten extra mycket för dem som tjänar allra mest. Det ger noll nya jobb. Det innebär också att ni nallar av framtidens välfärd. Det är därför som börjar låta som de gör – de är lite tvehågsna och pratar om ifall man verkligen ska fortsätta med det här, man kanske inte ska göra det och man vet inte riktigt hur det blir med skatterna. Det gör man för att man har upptäckt att man lånar så pass mycket att man har svårt att klara budgetmålen. Då vore det alldeles utmärkt om både Sellström och jag kunde hjälpa dem på traven och se till att det inte blir så stora underskott framöver som det blir om den här politiken går igenom. Sedan är det naturligtvis på det sättet att vår budget med stor säkerhet kommer att falla och att vi därmed kommer att behöva titta på hur politiken ska bedrivas och åren efter det. Så är det. Det gäller att lägga fram nya förslag för att möta nya utmaningar, och det får man göra utifrån den situation som man befinner sig i då. På det viset är det inget märkligt med att en del av vår finansiering och en del av de förslag som vi vill genomföra inte nödvändigtvis går att genomföra precis likadant året efter. Så har det varit i opposition, men så är det också i majoritet. Man får helt enkelt anpassa sig till den nya verkligheten. 125 (KD) replik: Jag konstaterar att vår politik stimulerar ekonomin för kommuner och landsting, för det ger mer arbetade timmar att höja skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Det är en självklarhet. Det kan du fråga vem som helst på Kommuner och Landsting om. De skulle buga och bocka åt att staten tar sitt ansvar för att vara regulator i en lågkonjunktur. Vi befinner oss i en lågkonjunktur, , ifall du inte har märkt det. Du vägrade att svara på min fråga. Att du svänger med politiken, och att Socialdemokraterna gör det i frågan om jobbskatteavdrag, har vi noterat. Men de andra är faktiskt lite rakryggade och står upp för att om deras politik skulle gå igenom skulle de inte köpa jobbskatteavdraget. Ni säger nu att ni inte gör det, men säger ni: Vi köper er politik rakt av. Och står ni där utan finansiering och med betydligt större lånebehov i en lågkonjunktur för att finansiera det ni säger att ni vill driva igenom. Marginalskattefrågan fick jag inte svar på. Du driver inte din politik i den frågan. Du driver politik i den frågan. Det är det du gör. Du går från socialdemokratisk politik som ni har en helhetsmotion kring för att stötta marginalskattepolitik. Det är det du gör, . Alliansen behöver aldrig hjälp. Skulle de rösta gult vid varenda votering går vår politik ändå igenom. Ni socialdemokrater, miljöpartister och vänsterpartister behöver alltid hjälp för att få igenom er politik. köper ni marginalskattepolitiken som levererar. Det är skamligt. 126 (S) replik: försöker låtsas som att vi inte har just det förslag i vår budgetmotion som vi skriver om i det här betänkandet. Så är det inte. Det förslaget ligger där. Det är det förslaget som vi har i vår budgetmotion som vi vill fortsätta att driva. Det är inget konstigt med det. Men sakfrågan är att ni vill låna ytterligare 3 miljarder till sänkta skatter trots att det inte ger fler jobb. Det är fortsatta skattesänkningar på lånade pengar som för oss längre från det budgetmål om överskott som vi har. Ni bryter alltså mot de reglerna. Fortsatta skattesänkningar på lånade pengar gör också att ni nallar av framtidens välfärd – nästa års skola och nästa års vård och omsorg. Syftet med budgetreglerna är just sunda statsfinanser. Att inte tillåta minoriteter att sänka skatter hur mycket de vill är naturligtvis en del av det. Sedan borde varje regering ha ett behov att söka stöd för sin politik här i kammaren. Det gjorde till och med regeringen och regeringen , men det gör inte regeringen . Om man inte orkar med det eller inte klarar av det kommer en regering tids nog att få problem om inte kravet på alla oss andra är att vi inte får lägga fram några förslag, att vi inte får rösta om några förslag och att vi inte får försöka påverka med den politik som vi står för. Det är väl med förlov sagt ändå ett alldeles för stort krav att ställa på en opposition att säga: Ni får inte göra någonting, och ni ska helst inte säga någonting. Så kan man inte bedriva politik. Så fungerar inte en demokrati. 127 PER (MP): Jag kom hit till den här debatten med den fromma förhoppningen att vi skulle kunna föra en saklig debatt och inte hamna i den typen av brösttoner som vi tyvärr har hört från en del av debattörerna från den borgerliga sidan. Det kan jag bara beklaga. Jag tänkte i alla fall försöka föra den här debatten på en saklig nivå och gå in i själva sakfrågan och diskutera vad den går ut på, varför vi inte tycker att det är en lämplig politik och varför vi driver den politik som vi har i vår budget vidare här i kammaren. Precis som var inne på sker en uppräkning av skiktgränsen för när man börjar betala inkomstskatt till staten . Den uppräkningen följer med i den ekonomiska utvecklingen och i löneutvecklingen. Det tycker vi är en bra princip. Vi tycker inte att det finns någon anledning att se till att fler och fler betalar statlig inkomstskatt. Men det är inte det som den här sakfrågan handlar om, utan det här är ett separat förslag där regeringen inte tyckte att det var tillräckligt att man skulle höja den här skiktgränsen i takt med löneutvecklingen, utan man var tvungen att ta ännu ett steg och höja nivån ytterligare, det vill säga man skulle se till att de som har högst inkomster i vårt samhälle inte skulle betala lika mycket i skatt. Det tycker jag inte är rätt prioritering i det kärva ekonomiska läge som vi har där statens budget faktiskt går med underskott. Jag kan notera att det har låtit som att det här är den mest centrala frågan i hela budgeten när man lyssnar på regeringspartierna. Men lyssnade man på finansministern när han var med i lördagsintervjun kunde man höra att han tonade ned vikten av det här förslaget och sade att det här inte är en av de mest centrala frågorna i regeringens budget. Därför måste jag säga att jag är ganska förvånad över det tonläge som regeringspartierna väljer att ha i den här frågan. Jag tycker inte att det är motiverat, och jag har svårt att förstå varför det ska vara en sådan otroligt låg nivå på den här debatten. Jag tycker att det är synd. Man kan också notera att för en regering som pratar mycket om arbetslinjen är det här ett ganska apart förslag just i och med att det här, enligt regeringens egna siffror, inte ger några nya jobb till människor som är i arbetslöshet. Om man nu säger sig tycka att arbetslösheten är den mest centrala frågan och vill att människor som är i arbetslöshet ska komma i arbete är det lite svårt att förstå varför man prioriterar så högt att driva just den här frågan som inte ger jobb till dem som är arbetslösa . Det som jag i första hand ifrågasätter är tiden som man väljer för att göra den här reformen. Man har från regeringens sida försökt att prata mycket om att man inte ska genomföra förslag som urholkar statsfinanserna och att man bara ska göra reformer när det finns saldo i budgeten för att göra det. Ändå väljer man nu i det här läget när statens finanser går med underskott att sänka skatten just för dem som har allra högst inkomster i samhället. Jag tycker att det är en väldigt märklig politik. Jag tror att många i det svenska folket delar den uppfattningen. Det finns betydligt viktigare saker att satsa på i statens budget än att sänka skatten för dem med högst inkomster. Det är inte ett särskilt effektivt sätt att få i gång ekonomin, säger regeringen själv i sina bedömningar. Det vore mycket mer effektivt att satsa de här pengarna på att göra investeringar, till exempel i att bygga en järnväg som fungerar eller att minska energislöseriet. Med vårt förslag, om det nu går igenom i , får regeringen en chans att ompröva sin politik och säga: Nej, vi använder inte de här pengarna, för det finns inte en majoritet i bakom det. Vi lyssnar till den majoriteten och låter pengarna ligga. Då har man en möjlighet att komma tillbaka, till exempel i vårbudgetpropositionen, och säga: har vi tänkt efter och har ett bättre sätt att använda de här resurserna på som kan ge större effekter på arbetslösheten, minska den och ge människor arbete. Det vore ett ansvarsfullt agerande i den här frågan. Jag hoppas att regeringspartierna hinner tänka efter och komma till sans. Så till diskussionen som har varit här om ramverket. Det är tydligt från dem som var upphovsmän till det här ramverket från början att en förstärkning av statsfinanserna är bra. Man ska kunna ta initiativ från för att förstärka statsfinanserna så att man inte till exempel har en oansvarig regering som driver statsfinanserna med underskott för att sänka skatten för dem som har högst inkomster. Jag lyssnade till exempel till Per som är en av arkitekterna bakom ramverket, och han konstaterade att det var precis så man tänkte när man slog fast ramverket från första början. Jag tycker att det är olyckligt att vi har en regering som inte bemödar sig om att skaffa en majoritet i bakom sina förslag. Det är inte att skapa den stabilitet som den ekonomiska politiken måste bygga på. Det är märkligt att den här regeringen, enligt min bedömning av historiken, sedan vi hade en lotteririksdag inte har sett till att ha en majoritet i bakom sina förslag. De tidigare regeringarna har antingen haft en majoritet, som denna regering hade under förra mandatperioden, eller sett till att ha en majoritet av bakom sig när man lägger fram sin budget. Det är så man skapar stabilitet i den ekonomiska politiken och i statsfinanserna. Den här regeringen har inte bemödat sig om att göra det. Frågan går tillbaka till de regeringspartier vi har hört här . Varför tycker ni inte att det är värt att se till att det finns en majoritet bakom era förslag när ni lägger fram dem för ? Är det så mycket splittring mellan de fyra partierna att ni inte orkar ta kontakt med de andra partierna och skapa en majoritet bakom era förslag? Eller har ni helt enkelt varit för lata för att göra det? Det kanske är lättare att sitta i och fundera ut en politik i stället för att se till att göra arbetet på backen och ta de kontakter som är nödvändiga för att skapa majoriteter i så som tidigare regeringar har gjort generellt. Det är också märkligt att det ska lyftas upp som en enormt stor fråga att det finns en majoritet som är emot regeringen i det här fallet. Det har hänt förut i den här kammaren, och under tidigare regeringar har det skapats majoriteter mot den sittande regeringen. När man lyssnar på de brösttoner som kommer från till exempel och från andra håll är det också värt att notera att när det finns enighet mellan de rödgröna partierna i kammaren, det vill säga när den rödgröna oppositionen har samma förslag, väljer i nio fall av tio att stödja regeringens linje. Det vill säga i nio fall av tio när det är den typen av blockskiljande frågor förlitar sig regeringen på röster för att få igenom sina förslag. Det är värt att lägga lite mer eftertanke på det innan man tar till brösttoner kring vem som samarbetar med vem. Den tajmning som regeringen väljer för att lägga fram sitt förslag om ett femte jobbskatteavdrag är också intressant. Så länge det var osäkert om det fanns en majoritet i bakom det, så länge var emot att man skulle lägga fram ett femte jobbskatteavdrag, kom det inte heller något sådant förslag från regeringen. När gick ut offentligt och sade att de hade ändrat sig och tyckte att det var bra att lägga fram ett femte jobbskatteavdrag tog det dock inte innan regeringen kom fram i budgeten med just ett sådant förslag som hade varit ute i medierna och signalerat att de var positiva till. Då hade regeringen med det i sin budget. Tänk på det när vi hör den typen av retorik som bland andra använder i talarstolen. Vem är det egentligen som lyssnar och förhandlar med i praktiken, ? Får jag be er sluta med denna löjliga pajkastning och börja argumentera i sak i stället? Det förtjänar både väljarna och den här . I sak är regeringspartierna ganska nakna. Sänkt skatt för dem med högst inkomster är inte ett särskilt effektivt sätt att stimulera ekonomin. Det är inte vad behöver, och det håller nog också de allra flesta väljare med om. Jag vill passa på att citera Dagens Industris ledare som tog upp just frågan om hur väl avvägt regeringens förslag är. I sin ledare kallade de det den mest överreklamerade skatteförändring som regeringen har hittat på. Det kanske är värt att tänka efter om det verkligen är värt att driva frågan ända fram till en omröstning i kammaren. Det kanske är värt att fundera på om man i stället ska göra något annat och bättre med pengarna. summerar regeringens politik i denna fråga med att det är mycket ord för lite pengar. Man ska vara försiktig med att ta till brösttoner när det gäller ramverket när vi har en finansminister som i regeringens egen budget ser ut att bryta mot överskottsmålet. Samstämmiga bedömningar från ekonomer som har stor sakkunskap i dessa frågor och också från regeringens egna expertmyndigheter är att med den politik som regeringen nu för kommer överskottsmålet inte att nås. Det är en förändring man gör utan att ha en bred förankring i . Om man vill förändra ramverket skulle man kunna ta upp den diskussionen. Men det väljer man att inte göra, utan man väljer att lägga fram budgetar som bryter mot ramverket. Sedan tycker man att man på papperet håller fast vid ramverket. Det är inte heller ett seriöst sätt att föra politik på. Från får vi höra att det är viktigt att ha välskötta finanser eftersom det skapar stabilitet i svensk ekonomi. Ändå väljer man att lägga fram en budget som går med 50 miljarder i underskott och använder en del av det utrymmet till att sänka skatten för dem som har högst inkomster. Det är ett konstigt sätt att argumentera på, och det stämmer inte överens med sanningen. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag. (Applåder) (forts. 20 §) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 19 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU9 årliga rapport Kammaren biföll utskottets förslag. SkU3 Ändringar i inkomstskattelagen med anledning av anslutning till EU Kammaren biföll utskottets förslag. SkU4 Beskattning av etanolbränsle Kammaren biföll utskottets förslag. JuU3 Erkännande och verkställighet av utevarodomar inom EU Kammaren biföll utskottets förslag. UU5 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan Kammaren biföll utskottets förslag. UU6 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan Kammaren biföll utskottets förslag. UbU5 Minskade krav på dokumentation i skolan Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Individuella skriftliga utvecklingsplaner och annan information) 1. utskottet 2. res. 1 (S) Votering: 215 för utskottet 99 för res. 1 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 22 MP, 19 FP, 19 C, 19 SD, 18 V, 19 KD För res. 1: 99 S Frånvarande: 13 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 4 C, 1 SD, 1 V Punkt 3 (Syften med dokumentation och administration) 1. utskottet 2. res. 2 (MP) Votering: 293 för utskottet 22 för res. 2 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 19 FP, 19 C, 19 SD, 18 V, 19 KD För res. 2: 22 MP Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 4 C, 1 SD, 1 V Punkt 4 (Översyn av föreskrifter och allmänna råd) 1. utskottet 2. res. 3 (MP) Votering: 293 för utskottet 22 för res. 3 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 19 FP, 19 C, 19 SD, 18 V, 19 KD För res. 3: 22 MP Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 4 C, 1 SD, 1 V UbU4 Vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa Punkt 2 (Information till registrerad ) 1. utskottet 2. res. 2 (MP) Votering: 275 för utskottet 22 för res. 2 18 avstod 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 19 FP, 19 C, 19 SD, 19 KD För res. 2: 22 MP Avstod: 18 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 4 C, 1 SD, 1 V Punkt 3 (Underrättelser till enskilda) 1. utskottet 2. res. 3 (MP) Votering: 275 för utskottet 22 för res. 3 18 avstod 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 19 FP, 19 C, 19 SD, 19 KD För res. 3: 22 MP Avstod: 18 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 4 C, 1 SD, 1 V Punkt 7 (Åtgärder för att begränsa åtkomsten av uppgifter i registren) 1. utskottet 2. res. 7 (MP) Votering: 271 för utskottet 22 för res. 7 18 avstod 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 97 M, 19 FP, 19 C, 19 SD, 19 KD För res. 7: 22 MP Avstod: 18 V Frånvarande: 14 S, 10 M, 3 MP, 5 FP, 4 C, 1 SD, 1 V (M) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. KU2 medfinansiering av statlig sjöfartsinfrastruktur 1. utskottet 2. res. (S, MP, V) Votering: 173 för utskottet 140 för res. 1 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 19 FP, 18 C, 19 SD, 19 KD För res. : 100 S, 1 M, 21 MP, 18 V Avstod: 1 MP Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 5 C, 1 SD, 1 V FöU3 Modernare reglering av statsluftfarten 1. utskottet 2. res. (V) Votering: 297 för utskottet 18 för res. 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 22 MP, 19 FP, 19 C, 19 SD, 19 KD För res. : 18 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 4 C, 1 SD, 1 V NU4 Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning Punkt 1 (Administration i strukturfondsprojekt) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, S, V) Votering: 176 för utskottet 139 för res. 1 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 99 M, 19 FP, 19 C, 19 SD, 19 KD För res. 1: 99 S, 22 MP, 18 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 4 C, 1 SD, 1 V Punkt 2 (Bredbandsutbyggnad) 1. utskottet 2. res. 3 (MP, S, V) Votering: 174 för utskottet 141 för res. 3 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 19 C, 18 SD, 19 KD För res. 3: 100 S, 22 MP, 1 SD, 18 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 4 C, 1 SD, 1 V Punkt 5 (Offentlig service) 1. utskottet 2. res. 6 (S, V) Votering: 197 för utskottet 118 för res. 6 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 22 MP, 19 FP, 19 C, 19 SD, 19 KD För res. 6: 100 S, 18 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 4 C, 1 SD, 1 V Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU5 Anmälan enligt tjänstedirektivet av förslag till vissa kommunala föreskrifter Kammaren biföll utskottets förslag. 20 § (forts. från 18 §) Fråga om återtagande av förslag om höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt (forts. FiU15) 128 (M) replik: Innan vi var tvungna att bryta för votering vädjade Per om en saklig debattnivå. Jag vill gärna försöka hålla mig till en sådan i denna mycket viktiga fråga. har varit en tydlig röst för ett öppet och tolerant . Ni var med om att öppna för arbetskraftsinvandring under den förra mandatperioden. Under den här mandatperioden har vi arbetat tillsammans för att värna ett fortsatt öppet och inte minst därigenom begränsat inflytande i . är en proposition om cirkulär migration på väg fram efter förslag från en utredning där jag jobbade väldigt bra tillsammans med , som ledde den och som du, jag och finansutskott är väl bekanta med. Språkröret har sagt att han aldrig kan tänka sig att samarbeta med . Så sent som inför kyrkovalet, där inte ställde upp, sade han sig till och med vara beredd att rösta på andra partier enbart för att förhindra att skulle få inflytande. I åtgärd efter åtgärd har vi kunnat lita på att anstränger sig för att hålla öppet och stänga ute från inflytande – fram till . Därför är jag lite extra besviken på Per , som är beredd att ge det största budgetinflytande de någonsin fått i . Jag måste fråga: Varför? 129 PER (MP) replik: Jag tackar för frågan och de exempel hon lyfter fram på att i samarbete med regeringen har vidtagit viktiga åtgärder för att skapa ett öppnare , göra det möjligt för människor att fly hit från andra länder och hålla medmänsklighetens fana högt. ska vara en föregångare i detta avseende. Det är just sådana exempel som jag har efterlyst, där regeringen har lyckats skapa en majoritet i för sina förslag. Det finns en tydlighet när man har en majoritet av ledamöter bakom sig. Därmed kan man också fatta beslut och känna sig säker på att de går igenom i . I förhandlingarna har inte fått igenom allt vi velat. Regeringen kanske inte heller har fått igenom allt den velat. Precis så brukar det fungera i en parlamentarisk demokrati. Man har en förhandling och ett utbyte, och sedan kommer man fram till en majoritetsståndpunkt. Problemet med de andra exempel som tar är att regeringen där inte har gjort någon ansträngning. Där har man inte ens försökt skapa en majoritet bakom sina förslag i .