prot · H00981 · 2013-03-20 00:00:00 — Det finns inga system som är lika. Därför känns det , med våra långa avstånd, inte klokt att göra detta. Åkerinäringen är inte ett dugg intresserad av det, som någon sade, om det inte sker på lika villkor i hela EU då kan man fundera på det. Det är det vi håller på att titta på. Vi får se vad som händer framöver. Jag är inte omöjlig. Det kommer kanske framöver något slags skatt för tunga transporter. Om det ska vara avståndsbaserat och kallas kilometerskatt vet jag inte, för då har det inte med utsläppen att göra. Det är väl utsläppen som man ska beskatta på ett annat sätt. Innan vi har kommit fram till något bra tycker jag att det för åkerinäring, för konsumenter och för jobb får vara kvar som det är just . 170 (S) replik: Som jag tidigare sade kommer jag från ett län med långa avstånd, nämligen från . Min egen bakgrund är att jag kommer från en familj som är verksam inom jord- och skogsbrukssektorn. Detta gör naturligtvis att jag har ganska god insikt i den problematik som det innebär. Det gör mig också extra angelägen om att hitta lösningar. När jag har varit ute och träffat representanter från näringarna i länet har vi haft ett mycket bra samtal. De som jobbar och driver företag är väl medvetna om behovet av omställning och därför mycket intresserade av att föra ett samtal om deras förutsättningar. De inser att det kommer att behövas åtgärder. Jag kan säga att de inte har haft hälften så högt tonläge som har. Jag har träffat Transport men också åkerinäringen. De lyfter fram frågor om hoten att konkurreras ut av åkerinäringar som inte kör med sjysta villkor. Det är dåligt för de svenska företagen, för villkoren för dem som jobbar och för trafiksäkerheten. Vidare tar de upp behovet av bättre vägar och säkrare uppställningsplatser. Det är en del av det som vi vill använda vägslitageavgiften till. Vägslitageavgiften med rätt utformning kan skapa en bättre neutralitet mellan olika transportsektorer, göra det möjligt att investera i det som åkerinäringen är tydlig med att man behöver och minska konkurrenskraften från utländska åkare och dem som inte kör med sjysta villkor. talar om oron för jobben. Vi ser redan detta problem. undrar jag: Vad tänker Alliansen göra för att minska klimatpåverkan och säkra de svenska jobben? 171 (M) replik: talar om ej sjysta villkor för åkerinäringen, för utländska åkare och för de svenska åkerierna. Jag håller med. Det är det faktiskt inte. Man missbrukar cabotagereglerna. Detta är en mycket svår fråga. Vad ska vår polis göra egentligen? Det gäller att hinna med allting. Jag sitter i polisstyrelsen hemma i länet och tar upp dessa frågor rätt ofta. Vad gör ni för att kontrollera att man följer cabotagereglerna? Vad gör ni för att kontrollera att man har betalat sin eurovinjett? Vad gör ni för att kontrollera att fordonen är trafiksäkra, till exempel att de har vinterdäck när så behövs och så vidare. Jag kan inte påstå att jag är alldeles lycklig med alla svar jag får. säger också att avgiften ska användas till bättre vägar. Då ska vi vara glada för att vi har en alliansregering som satsar historiskt mycket på infrastruktur och även på vägar. Jag bor också i ett län med stora avstånd, dock inte så stora som i , det måste jag medge. Men jag har aldrig varit med om att det har gjorts så mycket vägarbeten som , och vägarna har förbättrats mycket. är lite hårt utsatt på grund av att vi har mycket besvärliga markförhållanden, och det blir ofta nya tjälskador. Vägarna håller inte så . Det är klart att vi satsar på bättre vägar. Det gjorde inte den socialdemokratiska regeringen. Det var bara luft i mycket av infrastrukturpropositionerna. Jag ställer min fråga till igen. Vad säger ni om danskarnas beslut om att de inte vill ha någon kilometerskatt? De har insett att den nog inte var så bra. Jag hoppas att jag får ett svar . 172 (S) replik: Bara för att danskarna vill ligga i bakvattnet är det ingenting som säger att vi i vill göra det. Jag fick inget svar på min fråga. När man lyssnar på kan man verkligen ställa frågan: Vad vill ni göra för att påverka och minska klimatpåverkan i transportsektorn, och vad vill ni göra för att säkra jobben inom den svenska åkerinäringen? När man lyssnar på kan man nästan tro att det är bäst att inte göra någonting alls. Det största hotet mot klimatet är inte mer politik, utan det är bristen på den. Omställningen är, som sagt, svår. Då krävs det lyhördhet. Samhällen som har legat i framkant i fråga om förändring har alltid gynnats. Stenåldern tog, som sagt, inte slut för att stenarna tog slut utan för att man hittade nya och smartare lösningar. lyfter också fram frågan: Kommer detta att kosta? Självklart kommer detta att kosta. Men varför ska vi hymla om det? Allting har ett pris. Frågan är om regeringssidan är villig att betala det pris som det innebär att inte ta ansvar för klimatet och jobben. En del av regeringens åtgärder är en bit på vägen. Men det största väntar man med till efter 2015, som regeringen säger sig vilja utvärdera de insatser som man har gjort. Känns inte det lite motsägelsefullt? Men med rådande opinionsläge kan jag förstå att man inte vill ta i dessa stora och svåra utmaningar, utan det är lite grann av att sitta still i båten som gäller. Men det innebär att vi förlorar dyrbar tid som vi inte har. Varför vill inte regeringen och allianspartierna vara tydliga med vad vi vill åstadkomma så att vi får förutsättningar för att ha sjysta villkor och se till att vi kan ge förutsättningar så att företag som vill investera i klimatomställning vet vart vi är på väg? 173 (M) replik: säger att det är brist på politik. Om vi hade haft brist på politik, varför beskyller i så fall Socialdemokraterna oss för att vi har fel politik? Då kan vi inte ha brist på politik. Jag undrar var Socialdemokraterna har sin politik. Det är rätt tyst om den. Vi agerar inte efter opinionssiffror. Just nu är vi mellan val, och vi tar mycket lugnt på dessa opinionssiffror. Det som är viktigt är att åkerinäringen har en chans att göra några vinster. Man gör inga stora vinster, men på något sätt måste man klara av detta, för annars kan man inte ha en klimatbra fordonsflotta. Man måste byta ut sina lastbilar. Lastbilar blir bättre och bättre klimatmässigt. Men man kan inte byta ut bilarna om man beskattar näringen för hårt. Då måste man helt enkelt lägga ned verksamheten. Det vill vi inte, för då får vi in ännu fler lastbilar som inte är bra klimatmässigt. Många av de lastbilar som kommer in i landet och som kör på våra svenska vägar är inte alldeles bra. De använder ofta en diesel som inte är så bra, lite beroende på vilket land de kommer från. Eurodieseln är helt okej. Jag tycker, som jag sade till om privatbilismen, att man måste göra samma sak här. Åkerinäringen vill verkligen se till att minska utsläppen. Egentligen är det viktigast att gå från diesel till något annat. Men det är svårare med tung trafik. Eller också måste man minska på den mängd drivmedel som en lastbil drar. En lastbil drar mycket bränsle, och det är dyrt med diesel. Kostnaderna för diesel och personal är otroligt stora. 174 (FP): olika betänkanden utmärks framför allt av att det ena är viktigare än det andra. Likväl skulle jag vilja sätta ett frågetecken i fråga om detta betänkande om punktskatter. Det kanske ändå inte är det mest fascinerande betänkande som vi diskuterar. Jag vet att socialdemokraten är av annan åsikt. Men man kan ha lite delade meningar om denna sak. Punktskattebetänkandet innefattar många skatter. Det är energi- och koldioxidskatt. Det är skatt på elektrisk kraft. Det är skatt på drivmedel. Det är jordbrukets drivmedelsskatter. Det är skatt på fartygsbränsle. Det är miljöskatter på flyg. Det är fordonsskatt, trängselskatt, alkoholskatt, skatt på privatinförsel av alkohol och tobak samt försäljning i exportbutiker. Det är skatt på handelsgödsel. Det är skatt på bekämpningsmedel. Det är skatt på fluorerade växthusgaser. Det är skatt på avfall som deponeras och skatt på avfallsförbränning. Det är skatt på naturgrus. Det är lotteriskatt, som i detta fall råkar vara en travskatt. Det är skatt på animaliska livsmedel. Det är skatt på socker och fett respektive frukt och grönsaker, samt slutligen en gruvskatt. Vi är duktiga på skatter i . Varför tar man ut punktskatter? Det finns två olika anledningar. Den ena är att man vill styra människors beteende. Den andra saken, som vi inte ska bestrida, är att det finns ett behov av att ta ut skatt för att pengarna ska komma i finansministerns och allas vår kassakista för att vi ska kunna använda dem till andra områden. En sådan skatt, som väl är den mest typiska av alla, är stämpelskatten. Den behandlar vi inte här, men det finns inget som helst samband mellan skattens höjd och den tjänst man får för detta. Det är uppenbarligen så. Jag försvarar ändå denna skatt varmt eftersom den bidrar till vår välfärd. Jag tycker att det var väldigt bra att berättade lite om hur mycket dessa skatter inbringar. Jag vill lägga till en sak för den intresserade allmänheten, nämligen att man måste se det på det sättet att mervärdesskatten är den överlägset största konsumtionsskatten. Den står för i storleksordningen 350 miljarder, och som sade: Alla andra skatter vi nu diskuterar och som jag har räknat upp, och en del till, står för i storleksordningen 100125 miljarder. Det är storleksordningen på detta, och det visar vilken stor betydelse utformningen av just mervärdesskatten har för statskassan. De andra skatterna är lite mer styrande. En av de skatter vi diskuterar är trängselskatten. Det kommer säkert att komma fler synpunkter från på detta. Jag vill ändå säga att det är viktigt att notera en sak. Trängselskatten var från början en mycket tydlig miljöskatt. Det var en miljöskatt när den kom 2005, ungefär. Det var och Socialdemokraterna som drev igenom den. är det alldeles uppenbart att den inte bara har denna funktion den har delvis denna funktion, men det är också en finansiell skatt. I Göteborgsfallet är det väldigt uppenbart, men vi kan se det också här i . Det råder ingen som helst tvekan om att landets finansminister och därmed regeringen ser denna skatt som en möjlighet att finansiera andra strukturåtgärder inom särskilt trafiken. Det speciella fallet är tunnelbanan till , som det är sagt ska finansieras med trängselskatten. Det kan vara viktigt för oss att veta den glidning som har varit på just detta område. Låt mig ta upp miljöskatten på flyg. Jag vill gärna instämma i det sade och det gör jag inte alltid om att flygskatt är någonting vi borde ha. Flyget borde betala sina egna kostnader på miljöområdet. Den utformning och har givit detta är dock helt omöjlig. Vi är bundna av Chicagokonvention, som förhindrar oss att vidta dessa åtgärder. Om man skulle göra som och vill skulle man driva flygverksamheten ut ur landet och i själva verket förbruka mer flygbränsle, eftersom man måste tanka någon annanstans. Det är alltså raka motsatsen till det man syftar till som skulle bli effekten om man gör detta. För att inte tala om skatt på flygplansstolar det är så tokigt att man fullständigt baxnar. Jag ska ta upp några andra skatter också men inte bli för långrandig. , som dess värre inte befinner sig i kammaren just , frågade mig för ungefär tre eller sedan vad tycker om skatten på handelsgödsel. Jag var ganska okunnig på denna punkt då, men dessa har gett mig möjlighet att sätta mig in i detta. På denna punkt kunde jag alltså inte ge ett bra svar det är säkert några som minns det men jag har läst in detta. Vi tycker att det är bra som det är . Vi behöver ingen skatt på handelsgödsel. Vi har dock tagit fasta på det förhållandet att den tidigare jordbruksministern inte hon som var på det där mötet, utan den verkliga tillsatte en utredning om verkningarna av skatten på detta. Man kan konstatera att utredningen kom fram till att den hade ganska lite verkningar, av den verkligt speciella anledningen att ingen jordbrukare jordbruket är den största förbrukaren av handelsgödsel förbrukar mer handelsgödsel än man behöver. Därför har själva skatten nästan stämpelskattens karaktär för dem som är avnämare av detta. Den bara höjer kostnaderna. Likväl måste man efter utvärdera detta. Det har vi sagt i , och det har jag lärt mig. Det kan vi säkert vara överens om: Om förbrukningen likväl har gått upp får man se till att kanske korrigera detta. Det är ståndpunkt, och den ville jag gärna redovisa för kammaren eftersom jag inte alls kunde svara på detta vid det tidigare tillfället. Jag har ett par saker till. Under en följd av år steg skatterna på elektricitet något alldeles fruktansvärt. Under , då jag också satt i skatteutskottet, hade vi fem olika skattehöjningar på elektricitet. Det är en av de stora vinsterna jag ser, att vi inte längre höjer skatten på elektricitet . Det är nämligen ett väldigt effektivt sätt att distribuera energi, och på det sättet är det angeläget att vi har en effektiv distribution av elektricitet och inte ser det som en rent finansiell intäktskälla. Allra sist: Jag vill inte förlänga debatten, men det är klart att jag i denna situation inte kan undgå att ta upp det förslag till mineralskatt som har ett särskilt yttrande om. Det är en häftig sak. är mineralavgiften , och den vill man höja till . De som kan räkna kan räkna ut hur man vill höja denna avgift eller skatt. En sådan höjning av skatten kommer att få återverkningar, men jag hoppas att det inte blir någon stor debatt av detta. Vi vet våra positioner. 175 (C): I det här betänkandet behandlar vi mängder av motioner, och oppositionen har 22 reservationer. Min företrädare i talarstolen, , redogjorde förtjänstfullt för hela listan med skatter som ingår i betänkandet. Här finns alltså verkligen en mängd olika åsikter representerade. Jag kan givetvis inte i mitt anförande kommentera alla. Jag väljer därför att nämna några ord om alkohol- och tobakskatten, skatt på handelsgödsel, köttskatten, fordonsskatten och förslaget om vägslitageskatt. Det är många bara det. Socialdemokraterna föreslår en höjning av skatten på alkohol och tobak utifrån folkhälsoskäl, och de tror dessutom att det skulle minska brottsligheten. I denna fråga har jag totalt motsatt uppfattning. Jag tror inte att vi löser varken folkhälsoproblem eller brottslighet genom att höja skatten på alkohol och tobak. Ju högre priset blir på alkohol och tobak i , desto lönsammare blir det att sälja illegal alkohol i . Dessutom är våra ungdomar en väldigt utsatt målgrupp för dessa skumma affärer. Insikten om att det finns stora ekonomiska vinningar i att föra in alkohol och tobak illegalt till är redan väl etablerad i kriminella kretsar. Den organiserade handeln med illegal alkohol har blivit ett samhällsproblem som har lett till grov organiserad brottslighet. Jag anser att det otroligt stora inflödet av alkohol över gränsen är ett större hot mot folkhälsan än det pris alkoholen har på systembolagshyllan. Ingen har väl undgått mediernas rapportering om vodkabilarna. De senaste siffrorna angående uteblivna punktskatter som jag har fått från handlade om riktigt stora belopp. En långtradare med sprit som förs in illegalt ger i undanhållna punktskatter en förtjänst på för smugglaren. En motsvarande långtradare med 50 000 cigarettlimpor ger 14,2 miljoner i vinst bara genom att de inte punktbeskattas. Det låter rätt otroligt att man kan komma in i landet med sådana mängder med varor och lyckas undvika beskattning. Men det finns metoder. Bilarna kan genom osanna intyg låtsas vara på väg till ett skatteupplag men försvinna på vägen dit. Det kan också vara flera bilar som chansar på att ta sig in med identiska införselintyg. Den som eventuellt fastnar i kontrollen betalar, medan de andra får full utdelning för sin chansning. Även den som fastnar i polisens eller tullens kontroller kan i slutänden göra vinst på cigarettlasten med flera miljoner, dessutom, genom att köpa loss lasten då den auktioneras ut och slippa undan skatt eftersom den då anses vara beskattad. Jag kan inte garantera att en sänkning av skatten på alkohol och tobak skulle lösa problematiken. För att göra det mindre lönsamt att föra in illegala varor skulle vi behöva sänka skatterna till väldigt låga nivåer, vilket givetvis inte är rimligt. Men jag tror definitivt att en skattehöjning skulle fortsätta att urholka Systembolagets monopol och ytterligare öka intresset för illegal handel. Jag anser att frågan kräver en utredning innan vi laborerar med förändrade skattenivåer. När det gäller Socialdemokraternas, och förslag om att återinföra skatt på handelsgödsel är jag lika mycket motståndare till det förslaget som alla andra år som frågan har varit uppe till debatt. De gröna näringarna i befinner sig i framkant i världen i fråga om miljöhänsyn och djurhållning. Förslaget från S, MP och V om att återinföra skatten på handelsgödsel saknar därför miljömässig logik då det gynnar importerade varor som i de flesta fall produceras med långt större användning av handelsgödsel och med mindre miljöhänsyn än vi har i det svenska jordbruket. Det saknar näringspolitisk logik då skatten ensidigt drabbar näringen i , vilket gynnar konkurrenter utomlands och leder till att produktion och arbetstillfällen försvinner från . Och detta sker i ett läge då svensk produktion minskar. bestämda uppfattning är att politikens roll måste vara att stärka det svenska lantbrukets konkurrenskraft. har också redan internationellt sett stränga krav angående kadmiumhalter i handelsgödsel. Lönsamheten i det svenska jordbruket är redan pressad, och har produktionen minskat med en tredjedel. Importen av mat från andra länder har fördubblats. är nu ett av de länder i som sämst utnyttjar sina åkrars produktionsförmåga. Vår självförsörjning riskerar snart att sjunka . Så sent som i går kunde man läsa i att livsmedelsförsörjning är den sämsta . Vid en krissituation tar maten snabbt slut i hemmen och i butikerna. Med i stort sett samma argument kan jag avfärda förslag om skatt på animaliska livsmedel, skatt på boskapsuppfödning och skatt på kraftfoder. Sedan blev jag faktiskt lite glad över att har upptäckt det jag påpekade i budgetdebatten att det redan finns en nedsatt fordonsskatt för ett antal glesbygdskommuner. föreslog att det skulle gälla 35 kommuner. nöjer de sig med 34 kommuner. Om man går in på skattetabeller, som är exakt desamma som de som gällde när frågan var uppe , ser man att 36 glesbygdskommuner inte 34 och inte 35 redan har en sänkt fordonsskatt och att skatten är sänkt med . Det var riktigt uppfattat, och det är till och med mer än det grundbelopp som finns för fordonsskatten. förslag om att sänka fordonsskatten med ytterligare funkade inte förra gången, och det funkar egentligen inte heller som förslag. Det måste vara svårt att sänka en skatt som redan är borttagen. Det kanske är dags för att döpa om förslaget om sänkt fordonsskatt till fordonsbidrag. Dessutom är det dyrt för alla dem som är beroende av bilen utan skattehöjning på bensin och diesel med litern. Jag anser att det är bättre att jobba för miljövänligare bränslen, bränslesnålare bilar och sänkta skatter för gröna alternativ för att både minska utsläppen och hålla nere drivmedelskostnaderna än att föreslå olika kompensatoriska åtgärder som redan är uttömda. Och så har vi då Socialdemokraternas, och Vänsterns vägslitageavgift. har argumenterat mot detta förslag, och även jag har gjort det i åtskilliga debatter tidigare. Jag frågar mig även : Vari ligger miljönyttan med skatten på avstånd? Eftersom jag ser fler problem än möjligheter med förslaget avslutar jag med att säga nej tack till en ny skatt på landsbygd. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. 176 (KD): När jag gick med mitt linkande knä och hämtade betänkandet om punktskatter och slog upp sidan med reservationer kom jag att tänka på det som man brukar kalla för favorit i repris. Så kändes det för mig när jag läste detta betänkandes reservationer. Det enklaste hade varit att kopiera förra årets anförande, för det hade haft samma träffsäkerhet nu som det hade då. Det handlar i stort sett om energiskattehöjningar, drivmedelshöjningar och alla andra punktskattehöjningar. Det är summan av reservationerna, vilket är märkligt när man i medierna har noterar att det största oppositionspartiet har lovat inga höjda skatter efter valet. Jag kan tänka mig att man i så fall höjer dem före valet. Precis som i mitt tidigare anförande i det förra ärendet vill jag lyfta fram vikten av transparens och likvärdighet. kan inte utmärka sig med högre skatter på motsvarande områden utan att det får påverkan på företag och arbetstillfällen. har fattat beslut som innebär att går längre än andra motsvarande länder när det gäller energi och drivmedel. Frågan borde inte gälla att ytterligare förverkliga nya mål utan hur vi inom EU kan finna långsiktiga och hållbara lösningar. Att med världens högsta koldioxidskatt skulle göra förändringar innebär ingenting om inte andra länder också flyttar fram sina positioner. Det får betecknas som smått naivt att tro att ytterligare en svensk tagelskjorta med skatter kommer att ändra andra länders vägval och beteenden, som vi hörde om exempelvis. Däremot är risken stor att vi skenar i väg med en mycket dyr egen lösning i en återvändsgränd med stora kostnader för medborgarna, med litet resultat och med färre företag och arbetstillfällen. Långsiktighet är även på detta område det viktigaste inslaget. I ett maratonlopp utdelas inga priser efter den första kilometern, utan först när man har kommit i mål . Energipolitik måste ha långsiktiga och hållbara mål som inte lämpar sig för populism utan för dem som vill åstadkomma bestående resultat. är en mycket liten pusselbit, även om man i denna kammare ibland tycks tro någonting annat. Procentsatser är ibland direkt vilseledande och ger inte en sann bild av helheten. Det kan nämnas att minskade det sammantagna utsläppet av koldioxid från biltrafiken trots en ökad trafik. En fixering vid olika datum är ointressant för resultatet. Om ett mål som ligger 20 eller infrias för tidigt eller för sent har bara semantisk betydelse. Däremot kan det vara avgörande för välfärden på vilket sätt man uppnår målen. Det är alltid vist att inte rusa in i orealistiska och oprövade riktningar. Man kan i och för sig föreslå en flygskatt, som vi hörde här. Men innebär det att det skulle vara färre som skulle flyga från norra ? Eller skulle riksdagsledamöterna från stanna hemma och inte komma till jobbet? Det kommer ändå att vara nödvändigt för alla att använda vissa färdmedel. Därmed kan man inte hävda att skatten skulle ha en fungerande påverkan på själva utsläppen, utan den är i praktiken fiskal. En skatt som har varit och är omdiskuterad är skatten på alkohol. Alkohol har funnits sedan urminnes tider. Erfarenheterna har alltid varit desamma. Under värdiga former finns det möjlighet till förhöjt välmående medan motsatsen är direkt skadlig. För dem som kan nyttja alkohol på ett kontrollerat sätt uppstår sällan några problem. Men för dem som inte kan det utgör alkohol ett allvarligt hälsoproblem. Det är därför som det finns alkoholskatt. anser att respekten för riskerna med missbruk måste väga tyngre än önskemål om tillgänglighet och lägre beskattning. Exakt hur regelverk och skattenivåer ska utformas måste avgöras i beaktande av andra inverkande faktorer. Det största svenska problemet är inte svenskt utan är den legala kvantiteten av privat införsel från annat EU-land som man får ta med sig. Dagens lagliga volymer överstiger vida all rimlig privatkonsumtion, och arbetet med att ändra på området måste fortsätta. Jag vill också påminna om att ungdomar inte får köpa alkohol oavsett vilket pris den har. Därför måste andra åtgärder vidtas. Jag är medveten om att det finns olika uppfattningar om hur man bör agera från både politiska partier och näringsföreträdare. Alla de människor som slagits ut på grund av överkonsumtion manar dock till försiktighet även om det behövs justeringar av regler och skattesatser.