prot · H009121 · 2013-06-12 00:00:00 — Den nya skollagen, Alliansens skollag, ställer samma krav oavsett huvudman, och Skolinspektionen har möjlighet att använda sig av flera tuffa instrument. När ni satt i regering kunde ni inte ens enas om en skollag. Vi delar uppfattningen att Skolinspektionen kan bli tydligare och tuffare i sina granskningar. I så fall är det detta vi ska förändra, vilket nu kan ske genom överenskommelsen i . Det bekymrar mig att huvuddelen av denna skoldebatt har handlat om allting utom den viktiga och centrala överenskommelsen inom den breda sexpartiuppgörelsen. Här tar vi upp extrema punkter eller mycket små politiska punkter i betänkandet som ligger långt ifrån betänkande. Detta gäller också kritiken mot etableringskontrollen. och regeringen tillsatte i syfte att skärpa lagen genom bättre ägarkontroll och fler instrument för att kunna öppna ärenden och vid en tuff granskning kunna återkalla tillstånd. får inte alla aktörer som söker tillstånd sin ansökan bifallen. Av de beviljade tillstånden 20092012 var det hälften som sedan faktiskt startade verksamhet. Detta indikerar att fler aktörer nu följer utvecklingen när det gäller demografi och befintliga utbildningar i kommunerna. Vi såg i Skolinspektionens rapport att söktrycket drastiskt har minskat. En av flera faktorer är att politiken regeringen och har skickat signaler till Skolinspektionen att vara tuff i sin granskning, och det har fått effekt. Samrådsförfarandet kan bidra till en bättre process. Jag noterade i granskning att kommunerna i sina yttranden inte är bra på att förse Skolinspektionen med tillräckligt bra underlag. Det står i många rapporter att några kommuner avstår från att yttra sig. Ännu mer anmärkningsvärt är det att kommuner inte använder den insynsrätt som redan finns i skollagen i syfte att kunna följa verksamheten i de fristående skolorna. Problemet med den här typen av kommuner är att de är allmänt negativt inställda till fristående aktörer, trots att de kanaliserar skolpengen. Det är samma skolpeng som den kommunala aktören får, och det är kommunens egna unga invånare som går i dessa skolor. Jag förstår inte varför många kommunalråd inte bryr sig mer om hur det faktiskt förhåller sig i många friskolor på nivå. har vi enats om att skärpa denna insynsparagraf, vilket vi tycker är helt okej. Vi välkomnar också punkten om meddelarfrihet. Om man är anställd i en friskola ska man kunna höra av sig till exempelvis medierna om missförhållanden. Det välkomnar vi. Det viktigaste är att allt detta bidrar till att elever och lärare i skolverksamheterna får bra villkor, fokuserar på kunskapsuppdraget och nås av de satsningar som vi förtroendevalda gör på lokal och nationell nivå och inte minst att oseriösa aktörer nu nås av en ännu tydligare signal om att kortsiktiga experiment enbart med syftet att göra vinst inte kommer att vara möjliga och att inte heller tillstånd enkelt kan säljas över internet. Glöm inte att detta var den utlösande faktorn till att utbildningsminister tillsatte . Svensk skola behöver ett brett utbud av skolor, kommunerna behöver friskolorna, och friskolorna i sin tur behöver den starka organisation som kommunerna representerar med de breda kompetenser som finns för samverkan. Det har gällt modersmålslärare, lärare i olika språk, skolhälsovården och så vidare. I kommuner med lång erfarenhet av alternativ och sjysta och lika ersättningsvillkor är detta inget problem. Låt oss därför justera reformerna där det finns brister och angripa rätt saker för att uppnå våra skolpolitiska mål där kvalitet och resultat är det absolut viktigaste. 148 (V) replik: Jag tror inte att någon tror att det finns ett enda företag i skolsektorn som skriver i sin verksamhetsplanering att deras enda syfte är att göra vinst. Det vore ovanligt korkat i så fall. Gör man det har man utmanat alla som tycker att skolor inte ska vara någon lekstuga för riskkapitalister. Det finns därför säkert inte ett enda företag som blir skrämt av besked i talarstolen om att företag vars enda syfte är att göra vinst kommer att försvinna. Det kommer säkert inte att försvinna ett enda företag med en sådan formulering. Men det är inte det som är problemet. Problemet är att vinstintresset står över intresset av att erbjuda en bra utbildning och kunskap för eleverna. Det är när vinstintresset tar överhanden vi ser de problem som många av de vinstdrivna friskolorna uppvisar att man inte har tillgång till skolgård, en bra gymnastiksal eller en bra matsal. På sina håll, som i , ger man till och med snabbmatskuponger till eleverna. De får gå ut och handla på stan. Det finns en mängd olika sätt att inte dra på sig fasta kostnader. Ett av dem är att man struntar i skolbibliotek, trots lagen. Man låter bara några böcker stå uppställda, och så sätter man upp en skylt på dörren där det står Bibliotek. Ingenting av det åtgärdas av de förslag ni har kommit överens med Baylan och om. Allting kommer i stället att vara som förut: fri dragningsrätt för skattepengar för riskkapitalbolagen, och de stora företagen kan fortsätta att tjäna pengar på svenska elevers rätt till utbildning. 149 (FP) replik: Utgångspunkten i mitt anförande var kvalitet. Vi har från sida tidigt sagt långt innan tillkom att det ska vara betungande om det vid Skolinspektionens rapporter och granskningar visar sig att vissa aktörer plockar ut vinst som de har väldigt låg lärartäthet, väldigt dåliga resultat och andra brister utifrån kursplan, läroplan och skollagen. Det ska leda till krav på åtgärder, och som en sista åtgärd ska tillståndet dras in. har hanterat väldigt stora och breda områden, men flera av de insatser som presenteras kommer att komma åt detta. Skollagen gäller, och tack vare den här regeringen omfattar den även friskolor. Det gäller till exempel krav på behöriga lärare, tillgång till skolbibliotek och så vidare. Det är därför vi har som ska granska detta. I , som i huvudsak har letts av vänsterpartister och socialdemokrater, har vi många friskolor som fungerar jättebra. Eleverna kan gå och äta mat nere på stan de får kuponger, ja. Det är helt okej; jag har inga problem med det. Skolorna får dock samma pengar som kommunen. I och i andra större städer är problemet alltså i så fall att vissa friskolor överkompenseras för att kostnaderna är för höga. När man borrar igenom går av skolpengen till lokaler oftast tomma, dyra lokaler. Ja, blir man effektivare kommer ersättningen till friskolor att sjunka. Det viktigaste är dock att de får lika förutsättningar och att det är kvalitet. Det betonas med ägarkontroll. När man gör ägarskiften och så vidare finns det tuffare skrivningar i överenskommelsen. 150 (V) replik: Jag tyckte att hade en ganska hög svansföring i talarstolen. Det skulle ske en verklig förändring. Det jag har försökt visa när det gäller det sade om att de företag vars enda syfte är att göra vinst kommer att försvinna är att inte ett enda företag kommer att försvinna från den här sektorn. Har en annan uppfattning? Vilken riskkapitalbolagsägd koncern kommer att försvinna? Vilken skola som drivs med vinstintresse kommer att stängas igen med era förslag? Det är ganska retoriska frågor, för svaret är: ingen. Det kommer inte att ske någon som helst förändring, . Ni kan prata hur mycket ni vill om kvalitet, men vinstintresset som är överordnat elevernas intresse av en god utbildning kommer att kvarstå i de företag som följer aktiebolagslagen och i de företag som ägs av ägare som mycket aggressivt försöker plocka ut pengar från svenska skattemedel. Det här är alltså ingen förändring, utan det är kosmetika. Jag som har varit med i morgon-tv vet att kosmetika sitter kvar i man är vacker fram , men efter lunch börjar man se lika jävlig ut som förut. Det är precis så det kommer att bli med förslag: Ni kommer att försöka låtsas som att verkligheten ser lite vackrare ut ett tag, och sedan kommer det att gå några månader och då ser ni lika jävla illa ut som förut. Det är sorgligt att se en av de viktiga framtidsfrågorna, nämligen skola och utbildning, behandlas på det sättet. 151 (FP) replik: Hade vi sett på detta i kosmetiska termer hade skollagen knappast ställt krav på att det också ska omfatta friskolorna. Vi skulle inte ha tillsatt en parlamentarisk friskolekommitté som ska förhindra att tillstånd bara kan föras över till personer utan kontroll utan att man tittar på personlig ekonomi, vandel och så vidare. Självklart kommer det att bli en skärpning av regelverket. , genom att vi tidigt signalerade och införde en förstärkt etableringskontroll , ser vi att söktrycket och intresset för att bara testa att etablera sig sjunker, parallellt med de demografiska förändringarna. och försöker komma bort från varför vi över huvud taget har friskolor. Det är för att många elever tillsammans med sina föräldrar inte är nöjda med det kommunala utbudet. Det kan handla om pedagogik eller arbetsro. Jag har ett antal grundskolor i min hemkommun där en hel klass flyttade till en annan del av staden på grund av mobbning som ingen kunde ta tag i . Varför ska inte de föräldrarna kunna välja en annan skola för sina barn en skola där det råder trygghet och där man litar på att det är en tuff rektor och bra kvalitet? Ingen av mina kolleger här har sagt att alla ska få gå med vinst oavsett hur verksamheten bedrivs. Det är bara retorik. Med de tuffare kraven kommer alla aktörer som vill etablera sig att tänka till både två och innan de börjar investera i fastigheter, anställa lärare och gå ut och marknadsföra sin verksamhet. är de nämligen verkligen under lupp, och det är vår ambition. 152 (S) replik: De utmaningar vi har i det svenska skolsystemet är stora. Vi kan vara överens om att det finns mycket bra saker som görs i våra förskolor. Det är en uppskattad verksamhet. Vi kan vara överens om att väldigt många elever växer, får nya kunskaper och kan göra egna livsval i vår grundskola. Det är bra. Vi kan vara överens om att det är lärare och rektorer som gör heroiska insatser. når de fram ibland inte hela vägen och det är bra. Vi kan vara överens om att vi har stora utmaningar i vår gymnasieskola. Trots att vi ser att mycket bra saker görs ser vi nämligen att avhoppen fortsätter och kanske till och med ökar något. Skolans utmaningar är stora. En del vill reducera detta till att det skulle bli tipptopp om alla skolor i vore privata och fristående. Andra vill reducera det till att allting skulle bli tipptopp om alla skolor vore kommunala. Från Socialdemokraternas sida tror vi varken på det ena eller det andra. De utmaningar vi har i vårt skolsystem har vi. Vi har dem i kommuner där det finns fristående skolor, i väldigt hög grad, och vi har dem i kommuner där det över huvud taget inte finns en enda fristående skola. Det är nämligen samma utveckling vi har i vårt skolsystem. I grund och botten tror jag att det handlar om hur vi gemensamt kan se till att läraryrket blir mer attraktivt och hur vi kan se till att få en undervisning av hög kvalitet. Detta betyder dock inte att vi är nöjda med friskolesystemet som det har varit. Det är mot den bakgrunden vi under en lång rad år har drivit på för resursfördelning efter behov, offentlighetsprincip i alla skolor, meddelarskydd för alla lärare oavsett vilken skola de jobbar på, öppna böcker så att man kan följa upp och se till att pengarna går till eleverna samt tillräckligt med lärarresurser i alla skolor. Jag är glad att vi numera är överens och att en majoritet är beredd att genomföra detta. Den uppgörelsen är vi inte bara stolta över, utan den kommer vi också att vårda. Jag måste dock fråga som representant för det parti som innehar utbildningsministerposten: Vad är er uppfattning om det som händer med konkurser just nu? Jag har inte hört ett ord från utbildningsministern när det gäller JB Educations konkurs. Jag skulle bara vilja veta hur ni vill undvika detta . 153 (FP) replik: Jag kommer från en kommun som har väldigt många friskolor. Under mina i alla fall som skolpolitiker har väl en enda gymnasieskola, på tio elever lagt ned. Det var Enskilda gymnasium. Eleverna erbjöds direkt platser i den kommunala gymnasieskolan, där det också finns en beredskap och kapacitet. meddelade att man ska avveckla, och då tog Stiftelsen initiativ . De har i alla fall ansökt hos Skolinspektionen. Därmed finns det alltså en lösning. Det är också viktigt att friskolan tar ett ansvar. Det är min och utbildningsministerns åsikt att det ska finnas en så kallad utbildningsgaranti. Ministern har också sagt offentligt att han tittar på det. Vi har ingen anledning att referera till just JB. Olika aktörer etablerar sig, avvecklar eller trappar ned av olika skäl. De kan hänvisa till ekonomi, till demografi och till att kommunen där de verkar förändrar de ekonomiska förutsättningarna så mycket att de vill trappa ned eller helt lämna marknaden. De måste ta ett ansvar för hur de agerar och hur de sprider bilden av sin verksamhet mer generellt sett. I den här debatten får vi inte tappa bort att och andra stora aktörer, till exempel , har varit seriösa. De har bidragit och erbjudit program som kommunen inte har haft. De har tagit emot elever som inte har haft en egen gymnasieskola att gå till i vissa kommuner. Om kommunen har byggt ut en grundskola eller en gymnasieskola har man också kunnat räkna med att de fristående aktörerna kan ta en del av tårtan, det vill säga elevkapaciteten. Det var några allmänna kommentarer. 154 (S) replik: Anledningen till att jag ställde frågan är att jag är nyfiken. Ända sedan JB Education meddelade att man skulle lägga ned verksamheten har jag inte hört ett knyst från utbildningsministern. Det är lite okarakteristiskt för utbildningsministern. Det tror jag att vi alla som har haft med honom att göra vet. Det var mot den bakgrunden jag ställde frågan: Vad är uppfattningen? fick jag höra att man ska ställa krav på en utbildningsgaranti. Det är lite förmätet, men jag skulle bara vilja meddela utbildningsministern och att det finns en utbildningsgaranti. Vi har en lag som säger att kommuner i alla lägen, oavsett vilken skola elever eller föräldrar har valt, har att garantera utbildningen för eleverna i där det råder skolplikt och naturligtvis också i gymnasieskolan där man har ett uppföljningsansvar. En sådan garanti finns, men den gäller inte en viss skola. Om man djuplodar i frågan tror jag att man inser att det inte är så lätt som det låter att garantera att alla elever i alla lägen får fortsätta hela utbildningen på samma skola. För vem vill gå i en skola som är dömd att läggas ned om två ? Hur många lärare blir kvar då? Vilken kvalitet är det på undervisningen? Garantin finns där. Problemet, , och anledningen till att jag ställde min fråga är att ansvar och inflytande inte hänger ihop . Jag är mycket glad att vi har kommit ett par steg framåt. Jag tror att kraven på långsiktighet kommer att få effekt. Jag tror att kraven på offentlighet och meddelarskydd kommer att påverka skolsystemet åt rätt håll. Jag tror att kravet på att man ska anställa lärare för pengarna kommer att höja kvaliteten i undervisningen. Men det system som innebär att de som har ansvar och de som ska betala för verksamheten inte har något inflytande över hur den planeras drabbar eleverna. Det är inte JB Education jag riktar mig emot, utan det är mot ett system som inte håller. Det är bakgrunden. Jag är nyfiken och vill veta vad det parti som innehar utbildningsministerposten egentligen tycker. Vad är ert besked till eleverna? Vad ska de förvänta sig ? 155 (FP) replik: I varje situation när en friskola håller på att gå omkull eller har kvalitetsproblem, i alla fall i min hemkommun , har jag och varit de enda som har kritiserat de skolorna. Inte en enda socialdemokrat eller vänsterpartist har över huvud taget engagerat sig i hur det går eller kommer att gå för eleverna. Det var ett exempel. är inte en oseriös aktör. Det är en av de aktörer som har verkat . Detta sagt apropå kraven på långsiktighet i skolpolitiken. Däremot håller jag med om att vi har haft brister i systemet. Det är därför vi har förhandlat i . Det har förhalats , men resultatet är viktigare än att det sköts upp tre fyra gånger. Vi är mycket tacksamma och glada över den här breda överenskommelsen. Det är dessa justeringar som kommer att skicka signaler kanske inte till den person som startade och drev utan till dem som har gjort det och som kanske haft andra motiv än den förra ägaren. Vi ska stötta och uppmuntra de sjysta aktörerna. Vi ska komma åt de oseriösa aktörerna. Det är budskapet från och alliansregeringen. När det gäller utbildningsgarantin vill jag säga att det är de kommunala skolorna som har en skyldighet att erbjuda en plats. Friskolorna har inte haft ett uttalat krav på sig att erbjuda ungdomarna plats på samma skola och på samma utbildning. Jag anser att har man marknadsfört sig och varit på gymnasiemässor och lovat både det ena och det andra ska eleven rimligtvis också få avsluta sin utbildning på den skolan. Det måste vara det första steget. Jag tror att vi generellt sett har väl fungerande friskolor, och det får man inte glömma bort i denna debatt. 156 i (C): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. har jag haft förmånen att besöka väldigt många olika skolor. Jag vet att jag har berättat det här för en del av er tidigare. Mitt senaste besök var på Mockfjärdsskolan i kommun . Där finns det jättespännande verksamheter. Den svenska skolan är inte enbart öar där it-utvecklingen sker, utan i många kommuner tar man ett mycket starkt grepp om att it är en del av en modern och viktig arbetsmiljö i barns vardag, och då jobbar man med det. Jag vill också nämna den fantastiska verksamhet som jag såg i särskolan på Mockfjärdsskolan. Man gör ett fantastiskt arbete där it och paddorna har en mycket viktig del i kommunikationen när det talade språket nästan inte var utvecklat över huvud taget. De andra språken som kunde användas tack vare den nya tekniken var så viktiga. Jag vill nämna värdegrundsarbetet och rörelse- och hälsoprofilen på i . Det är en fantastisk verksamhet på väldigt många olika sätt. Jag vill nämna i . Där jobbar man mycket aktivt med de nyanlända för att integrera elever i den svenska skolan, och man lyckas också med det på ett bra sätt. Det är en stor utmaning där projektet heter: Alla i mål. Det är en jätteviktig verksamhet. Jag kan också nämna it-utvecklingen på Västerskolan i i kommun eller Isabergsskolan i i kommun. Det pågår oerhört mycket utvecklingsarbete runt om i . Då blir det nästan lite bedrövande att höra de dystra prognoserna från en del i oppositionspartierna. Det är klart att vi ska se problemen, men vi måste också se det som driver fram kvaliteten, det som är framgångsfaktorerna i den svenska skolan. Och vad är det? Jo, det är att man satsar på olika sätt och verkligen ser över lärarnas kompetens, gör satsningar på eleverna, vägrar att tro att elevernas hemförhållanden gör att resultatet blir misslyckat och bestämmer sig för att alla elever kan. Det var också det som var budskapet från i går. De sade att de hade bestämt sig. De sade att uppdraget är att elever har rättigheten att nå målen, och det jobbar de mycket starkt med. behandlar vi ett motionsbetänkande som heter Skolväsendet. Det handlar om de olika motioner som har kommit in under den allmänna motionstiden. Därför kan det kanske kännas lite spretigt eftersom det lyfter upp ett antal olika frågor. Och man kan undra varför andra frågor inte finns med. Debatten kan kanske också låta lite spretig. Under de år som alliansregeringen har haft ansvar för utbildningspolitiken har det genomförts många reformer. Jag möter väldigt positiv respons, till exempel på den nya skollagen. När jag är ute i skolorna säger de så här: Vi tycker att den nya läroplanen Lgr 11 är ett viktigt dokument. Den har förtydligat vårt arbete. Den är ett redskap för oss som lärare att få veta mycket tydligare vad vi ska göra. blev jag lite bedrövad när jag hörde en annan berättelse om att man på en skola hade sagt att man inte hade vetat att det fanns mål att uppnå i fysik för årskurs 5. Det var inte lika positivt, men det är viktigt att få veta att det är viktigt att man lever upp till alla de delar som läroplanen ger uttryck för. Lite lustigt blev det väl i partiledardebatten när , för det var ju inte bara partiledare som var med, talade om att Socialdemokraterna skulle vara motorn i utvecklingen av svensk utbildningspolitik. Jag välkomnar mycket av att man har närmat sig allianspolitiken på många olika områden. Man har visserligen konsekvent röstat nej till många stora reformer, men säger man att det är viktiga delar. Som jag uppfattar det omfamnar man skollagen, och man tycker även att många andra stora reformer är bra. Man har bjudit in till olika samråd och så vidare, men vi vet att det pågår väldigt mycket arbete. Vi kan se det i den debattartikel som presenterades för lite från SKL, , de fackliga organisationerna och . Där listade man ett antal utmaningar som man verkligen är beredd att jobba vidare med och där man också pekar på det som kommer att leda till en ökad kvalitet. Jag och har en stor tilltro till att de verktyg som man behöver på olika sätt finns ute i den svenska skolan. Men man måste använda dem. Det är klart att vi kan lyfta bort vissa delar, till exempel när det gäller administrationen. Det är vi beredda att göra framöver, men de verktyg man behöver ha finns på många olika sätt. Ett exempel på det är en jättestor satsning i form av ett stort antal miljarder som har gjorts på Lärarlyftet. Vi såg att lärarnas kompetens är så viktig att vi också från den nationella nivån behöver satsa på det. Därför har både Lärarlyftet 1 och 2 genomförts, och det är jätteviktiga satsningar. Från sida skulle vi också vilja ha ett digitalt lärarlyft, det vill säga att man lyfter upp och utvecklar arbetssätt kopplat till den nya tekniken. Där finns mycket spännande, och jag tror att det är viktigt att lärosätena följer den utveckling som sker. Det är ju precis som sade i en artikel i : Det handlar inte bara om att göra bra saker, utan vi måste faktiskt satsa på det som är det bästa möjliga. Det behöver man följa, och skolorna behöver också träna på att göra det bästa möjliga. Då behöver vi ge dem verktyg men också stärka ledarskapet i skolan. Det kan bli lite märkligt i debatten när vi jämför med och säger att där har inte politiken blandat sig i så mycket, som vi ropar på det ena politiska förslaget efter det andra just för att politiken ska ge verktygen. Men verktygen finns i den svenska skolan. Det finns många bra exempel. Låt oss sprida de goda exemplen och se att de också får ett mycket större fäste på olika sätt! Om vi går tillbaka till så pekar han på i den stora sammanställningen när det gäller forskning på olika sätt att klasstorlek kan ha en liten effekt. Ändrar man arbetssättet kan det få en större effekt. Men vad vi behöver ha i den svenska skolan är riktigt duktiga lärare som oavsett klasstorlek tar sig an utmaningen och ser till att varje elev får möjlighet att nå så långt som möjligt utifrån sin potential. Det är där jag tror att det är så viktigt att vi inte hemfaller åt att tala om att ett antal elever är dömda till misslyckande utifrån de förutsättningar de har hemifrån. Alla elever har möjligheter! Vi har här på olika sätt lyft fram att skolan har ett kompensatoriskt uppdrag. Det är det som skolan måste ta på allvar och också genomföra. Förväntningarna på eleverna och att lärarna ger den feedback som de behöver blir då så viktiga saker. Det är klart att vi inte behöver fatta politiska beslut om vilken typ av feedback lärare ska ge till sina elever, utan det är professionen som utformar det på bästa möjliga sätt. Jag tycker att det är en så härlig formulering som man pekar på när det gäller lärares kompetens. Förutom att ge feedback till eleverna är det så oerhört viktigt att läraren känner passion för sitt arbete, ett intresse och en passion för det ämne man har men också för att skapa de goda relationerna.