prot · H10913 · 2013-10-16 00:00:00 — Då måste vi också hjälpa till och ta ansvar när människor flyr. säger att människor borde kunna hitta hjälp i sitt närområde i stället. En miljon av de flyende från är i , ett land med fyra miljoner invånare. Några har kommit till . Dem är jag beredd att försöka hjälpa. Det handlar inte om kostnader. Det handlar om människor. 60 (V) replik: Vi får allt oftare nu nyheter som bekräftar att riskkapitalbolagen inte passar i den svenska välfärden. konkurs, där man lämnade tusentals elever i sticket, är ett exempel på att det snöda vinstintresset inte bygger en bra utbildning och en bra skola. Vi har sett hur Carema byggt upp en vinst, som man har samlat upp i bolaget, på , enligt . De pengarna skulle ha gått till äldreomsorgen. Det var våra skattepengar som försvann där. Attendo passade på att plocka ut en extra miljard när det passade dem, pengar som människor har arbetat och jobbat ihop för att de skulle gå till vår gemensamma välfärd. Vi ser hur priset för dem som arbetar i välfärden är lägre bemanning och fler otrygga jobb, och personalen slits hårdare. beslöt att överskotten i välfärden ska återinvesteras. Jag tycker att det var väldigt glädjande – det var ett roligt och bra beslut som ni tog där. Jag har noterat att ni har väckt en motion i om den här principen: Ni följer upp ert beslut och säger att det är dags att återinvestera vinsten. I har vi gått ett litet steg längre. Vi har kommit med ett konkret förslag om hur vi ska göra när vi ser till att skattepengarna används på rätt sätt. Vi ser gärna alternativa utförare, men man ska inte kunna ta ut vinstpengar ur verksamheten. Min fråga till dig, , är: Om vi nu får det som vi eftersträvar, en ny majoritet i efter nästa års riksdagsval, är du beredd att i samarbete med oss göra upp om det här och se till att riskkapitalbolagen försvinner ur skola, vård och omsorg? 61 (MP) replik: Möjligheten att komma överens om politik handlar om vad den politiken ska gå ut på. Här finns en tydlig skillnad mellan och . Vi tror att det är bra att föräldrar och bybor har möjlighet att driva vidare en byskola som kommunpolitikerna vill lägga ned. Vi tror att det är farligt att man då säger att kommunpolitikerna får bestämma om byborna ska få driva vidare sin skola. Vi tycker att människor ska ha den rätten. Vi tror på att människor som verkar i vården ska ha möjlighet att driva sin verksamhet. Vi tror att det är viktigt att de då har möjlighet att hitta finansiering. Där skiljer vi oss åt. Det är lätt för er att hitta de praktiska förslagen på hur man ska kunna få bort avarterna, för ni vill ju egentligen inte ha några alternativ alls. Vi har mötts i dessa debatter så länge, och ni har varit emot allting som har handlat om att någon ska få göra någonting som inte är sanktionerat av någon politiker. Där skiljer vi oss åt. Det betyder inte att vi inte ser avarterna. Vi ser att vinstintresset har skapat problem i företag där man valt att i stället för att ge en god verksamhet plocka ut pengar i vinst. Vi tycker att de pengar vi tillsammans investerar i skolan eller äldreomsorgen ska gå till barnen eller de äldre. Det vill vi driva en politik för. Ett första steg är att se till att den som driver ett företag i välfärden har en tydlighet i sin bolagsordning om att man gör det inte för att plocka ut vinst utan för att man har en pedagogisk idé eller en idé om hur vården ska drivas, och det är det man ska granskas utifrån. Det är ett steg för att se till att de pengar vi lägger till välfärden stannar i välfärden och att eventuell vinst återinvesteras. Det har vi och Socialdemokraterna reserverat oss för eller lagt ett yttrande om i det betänkande som lämnat. Det är ett steg på vägen. 62 (V) replik: Med all respekt, , men att ha en sådan syftesbeskrivning i bolagsordningen blir ungefär lika effektivt som att ha en korsstygnstavla på väggen när det gäller att begränsa vinstintresset. Jag tror att det krävs betydligt skarpare åtgärder än så. Det krävs ett förbud mot att plocka ut privata vinster ur välfärden. Här testas ni. Menar ni allvar? Är ni beredda att lagstifta? Vi är det. Vi vill samarbeta med er om att ni ska leva upp till det som er kongress faktiskt sade. Du sprider en bild av oss som jag menar är felaktig. Vi är inte emot kooperativ. Vi är inte emot stiftelser. Vi är inte ens emot att företag får utföra verksamhet inom skolan, äldreomsorgen eller sjukvården. Vi är emot att de plockar ut vinstpengar. Det är där skiljelinjen går. Vi ser ju vad som händer när riskkapitalbolagen kör den här rovdriften i den svenska välfärden. Min fråga till dig är: Är ni allvarliga? Är ni beredda att göra upp? Vi är beredda att göra upp om att ta bort vinstintresset ur den svenska välfärden. 63 (MP) replik: Man väcker inte riksdagsmotioner om man inte är allvarlig. Vi har väckt riksdagsmotioner för att se till att de beslut som vi arbetade fram tillsammans på vår kongress också får bli verklighet. I de besluten ingår att det ska finnas goda möjligheter till alternativ i skolan eller i vården, men att det inte ska vara så att någon ger sig in i vården eller skolan i hopp om att tjäna snabba pengar, dra ned på kvaliteten eller plötsligt lämna skolan med en konkurs och eleverna inte har en aning om vart de ska återvända . Det är inte okej. Det är inte på något sätt okej. Jag tror att alla vi som med ett eller annat beslut har bidragit till det måste erkänna att vi var naiva och gjorde fel. Det är inte så vanligt att höra det från denna kammare, det ska erkännas, men vi får göra det. Vi var naiva, och vi gjorde fel när vi släppte in aktörer som inte hade skolans bästa eller vårdens bästa för ögonen. Det ska vi rätta till, men vi ska göra det på ett sätt som innebär att de bybor som vill driva vidare en skola ska ha möjlighet till det och att hitta finansiering för att göra det. 64 Socialminister (KD) replik: Samhället är oändligt mycket större än det offentliga. Ändå resonerar vi i ofta som om samhället och staten eller samhället och det offentliga vore precis samma sak. Jag tror att civilsamhället spelar en otroligt stor roll för samhällsutvecklingen. Det är inte i politiken som allting avgörs. Civilsamhällets organisationer spelar en jättestor roll. Den nu sittande regeringen har infört en möjlighet att göra avdrag för gåvor till ideella organisationer. Det är en ordning som jag tror finns i varje europeiskt land eller åtminstone i varje EU-land. Detta är i sin linda, men vi kan se på till exempel organisationen att med denna verksamhet för deras del innebar att intäkterna ökade med – för en organisation. Det räcker till att till exempel bygga 40 skolor med plats för 100 barn på – skolbyggnader till 4 000 barn. Detta har varit betydelsefullt. I motion säger man att regeringens förslag inte är tillräckligt bra: Vi vill utvidga detta också till idrottsföreningar och rättighets- och miljöorganisationer, som också borde kunna stå som mottagare. Och sedan föreslår man borttagande av denna möjlighet. Det skulle innebära ett borttagande av i storleksordningen , som försvinner från civilsamhällets organisationer. I stället ska det beslutas genom kommuner, landsting och riksdag om bidrag till enskilda organisationer, bidrag som ofta är öronmärkta. Man tar makten från enskilda och lägger den på det offentliga. Det tycker jag är en dålig politik. Förklara gärna hur ni har kommit fram till detta, ! 65 (MP) replik: Precis som refererade är problemet inte avdragets existens i sig utan att avdraget är felkonstruerat och leder fel, både såtillvida att organisationer försöker anpassa sig efter ett regelverk som har författats på i stället för utifrån vad som ger bäst effekt och vad som gör mest för de människor man vill hjälpa och stödja, och såtillvida att ni finansierar det på ett ganska märkligt sätt. När beskriver Alliansens politik beskriver han bara en liten del. Han pratar om avdraget till några ideella organisationer som i bästa fall lyckats i sitt insamlingsarbete. Men han nämner inte att det stora ansvar vi skulle kunna ta tillsammans för de fattiga i världen har ni börjat urholka. Vill du verkligen se till att pengar kommer fram till de fattiga i världen, som du talar om, måste ta fajten mot och sluta upp med avräkningarna av biståndet. Pengar som skulle gå till de fattigaste av de fattiga har i stället betalat biståndsministerns lön, migrationssamarbete och klimatinsatser. Ska vi verkligen göra någonting för de fattigaste av de fattiga i världen måste vi se till att biståndspengarna kommer dit där de verkligen gör nytta, snarare än att hamna i biståndsministerns lönekuvert. 66 Socialminister (KD) replik: har ett högre biståndsanslag än . Men poängen med mitt resonemang var inte att vi skulle ha ännu mer till det offentliga. Det ska vi ha i takt med att vi har ekonomisk utveckling. Poängen är att vill ge mindre genom enskilda människors gåvor. Resonemanget som ni för när ni säger att det borde omfatta fler och sedan föreslår ett borttagande är som att säga: Jag är på väg till ; därför sätter jag mig på tåget till . Det är ju helt fel tänkt av . Om ni tycker att det är felkonstruerat får ni gärna föreslå förbättringar, men att säga att då tar vi bort själva modellen är ju helt fel tänkt, helt galet tänkt. Jag trodde att stod på den sida som handlar om att utöka möjligheterna för civilsamhällets organisationer, möjligheten för människor att organisera sig tillsammans, möjligheten för människor att tillsammans göra nytta. Men det är uppenbart att allt ska ske med offentliga medel. Det tycker jag är fel utveckling. 67 (MP) replik: Nej, allt ska inte ske med offentliga medel, men de löften vi som land har gett ska vi också hålla. När ni räknar av insatserna för klimatet från biståndet, när ni räknar av migrationsarbetet från biståndet, när ni till och med räknar av biståndsministerns lön från biståndet, då håller ni inte de löften vi har gett till de fattigaste av de fattiga i världen. Både socialministern och jag är fostrade i rörelser där man gått med bössor på staden och samlat in pengar till viktiga ändamål. Jag måste dock ha en annan erfarenhet än socialministern, för jag har aldrig gått där på staden och mött någon som tagit upp en tjuga ur plånboken och varit på väg att lägga ned den men sagt: Vänta! Är det avdragsgillt? Jag tror inte att det här avdraget är det viktigaste för civilsamhällets organisering. Civilsamhällets organisering handlar om vilket samarbete man kan ha med samhället i stort. Hur kan man bidra? Hur kan man undvika att hamna i en situation där ansvar som egentligen är gemensamma lämpas över på en? Där hör jag mycket mer om utförsäkringarna, trygghetssystemet och biståndet än om avdraget från de sociala organisationerna i . 68 Utbildningsminister (FP): Tecnel är ett industriföretag. De servar trasiga elmotorer och transformatorer. Jag besökte dem . Chefen är svensk, men Tecnel är ett verkstadsföretag i i i södra delen av . Samhällsdebatten och medierna fokuserar ofta på negativa nyheter och på de snabba, stora händelseförlopp som går att fånga på bild. Men det som sker i positiv riktning och långsiktigt uppmärksammas sällan. Det passerar under radarn. har varit ett av världens allra fattigaste länder , men de har haft 7 procents ekonomisk tillväxt . De är fortfarande fattiga jämfört med oss, men de är på väg att resa sig. är på väg att resa sig. Sex av världens tio mest snabbväxande ekonomier ligger i södra . Det vi gemensamt har velat åstadkomma i generationer, en jämnare fördelad utveckling mellan olika delar av världen, är på väg att ske. FN satte 1990 upp ett mål att halvera världsfattigdomen . borde FN sammanträda på nytt, då för en gångs skull ett sådant där visionärt mål har uppnåtts. Det har uppnåtts med råge och . Men det skedde inte på grund av FN. Det skedde inte på grund av några socialistiska ekonomiska teorier eller på grund av protektionism. Det skedde på grund av att dessa länder har valt liberal marknadsekonomi och liberal frihandel. Tillväxten i och i – de asiatiska tigerekonomierna och de afrikanska lejonekonomierna – är bra också för och för svenska jobb. ABB skriver i orderböckerna nu när landsbygden i södra ska elektrifieras. Lastbilar från och och arbetsmaskiner från och behövs när nya vägar ska byggas och nya varor transporteras. Men vi ska inte vara naiva. Det är det här som är globalisering, och den är väldigt positiv, men vi ska inte vara naiva. När biståndet byts mot affärsrelationer på lika villkor, vilket är välkommet och det vi har önskat, ökar också konkurrensen för oss själva. Det ställer krav på oss som nation och på oss som världsdelen att vässa oss ytterligare om vi ska klara den framtida globala konkurrensen. står starkt jämfört med övriga just , men det beror ju på att vi jämför oss med . Det är inte eller vi ska konkurrera med , utan det är nya delar av världen som vi förr bara betraktade som fattiga. Vi måste förbättra företagsklimatet, bevara vårt goda innovationsklimat och fortsätta satsa på forskning och utbildning. Skatter måste anpassas så att är konkurrenskraftigt i en global ekonomi. För vänstersidan handlar politik nästan enbart om att höja skatter och spendera mer skattepengar. Men om det ska finnas några skattepengar att fördela måste vi vårda de välståndsbildande krafterna. På valaffischer har det i generationer stått: Det ska löna sig att arbeta. Det betyder i klartext att inkomstskatterna på arbete behöver sänkas. I två stora uppgörelser över blockgränsen, 1981 och 1990, gjorde vi i upp med Socialdemokraterna om att sänka marginalskatterna för människor som har höga inkomster. Det vi har gjort i den här regeringen är att sänka marginalskatterna även för människor som har lägre inkomster. Men det märkliga är att då röstar Socialdemokraterna nej. behöver också värnskatten avskaffas. har världens högsta marginalskatter. Oppositionen tycker att de är för låga och borde höjas lite mer. De rödgröna förstår inte problemet med att framgångsrika människor flyr eller att framgångsrika människor från andra länder inte vill flytta hit. De ser det som ett problem när återvänder till , för i statistiken ökar klyftorna. Vi behöver också liberalisera arbetsrätten. En socialliberal arbetsmarknad kännetecknas av låga trösklar och hög rörlighet i kombination med generella trygghetssystem. har 200 000 fler skattebetalare än 2006 eftersom sysselsättningen har ökat med så många personer. Och vi har nästan 200 000 färre förtidspensionärer än 2006. Det är den ekvationen som gör att vi kan ha högre välfärdsutgifter och lägre skatter än 2006. Det är det som är skillnaden mellan arbetslinjen och bidragslinjen. Både Alliansen och de rödgröna vill ha större skatteintäkter till staten. Ni vill ha det genom att höja skatterna. Vi vill ha det genom fler skattebetalare. Genom att vi har satsat på arbetslinjen har vi, som även var inne på, fått resurser att bygga ut välfärden , som ju i grunden har varit väldigt svåra i världen och i . har fler läkare, fler sjuksköterskor, fler vårdcentraler och fler apotek än 2006. Vi har kortare vårdköer än 2006. Våra skolor har högre lärartäthet med utbildade lärare än 2006. Vi har 86 000 fler barn i förskolan än 2006 utan att barngrupperna har ökat i storlek. Vi har 40 000 fler studenter vid våra universitet och högskolor än 2006. Staten satsar mer på forskning och innovation än 2006. Välfärden har byggts ut till nivåer som aldrig . Det som har minskat är förtidspensioneringarna. De har å andra sidan minskat kraftigt, och det är det som gör att ekvationen går ihop. Våra unga är vår framtid. Att ge dem bra förutsättningar är den bästa investeringen vi kan göra, och det börjar i skolan. Den reformprocess vi nu genomför inom utbildningspolitiken är historisk. Bakgrunden är årtionden av sjunkande skolresultat. Gnatet från oppositionen mot vad vi gör börjar också bli historiskt. Simultanförmågan hos oppositionen att klaga på allt är imponerande. Om skolreformerna hävdar de rödgröna fyra saker – för det första att det är för mycket reformer, för det andra att det behövs mer reformer, för det tredje att reformerna går för fort och för det fjärde att reformerna går för långsamt. Det intressanta, inte minst för väljarna, är att se hur utbildningspolitiken hade sett ut om ni hade styrt och göra en jämförelse. Vad har ni gjort i ? Ni röstade nej till nationella prov i årskurs 3. Ni röstade nej till ny gymnasieskola. Ni röstade nej till betyg i årskurs sex. Ni röstade nej till ny lärarutbildning. Ni har röstat nej, nej och nej till alla viktiga reformer. Och skäller ni för att resultaten av dessa reformer kommer för långsamt! Ni skäller för att resultaten av de reformer ni själva har varit emot inte kommer tillräckligt snabbt. Det finns ett ord för detta förhållningssätt. Det stavas hyckleri. Det tog er att rasera den svenska kunskapsskolan. Det tar tid att bygga upp den igen, men vi ska komma dit. Kunskapsskolan är på väg tillbaka. (Applåder) Fru talman! I en undersökning visade det sig också att svenska folket är ett av de folk i världen som är lyckligast. Jag antar att den enkäten aldrig nådde någon av dysterkvistarna i oppositionen. Det finns stora utmaningar – det är inte tu tal om det: välfärd, jobb och skola. Men har klarat sig bättre ur den djupaste finanskrisen än nästan något annat jämförbart land. har välfärden byggts ut, sysselsättningen ökat och skatterna sänkts. Kan inte ni i oppositionen vara lite glada? Kan ni inte le en enda gång för att det trots dessa förutsättningar har gått så bra för ? Skärp er och sluta baktala vårt land! 69 (S) replik: Det var en spännande och bra inledning om globaliseringen, vad som händer i världen och hur det ställer krav på att vara med i en global konkurrens som är tuffare än den var för årtionden sedan. Det finns enorma möjligheter, men det finns också problem. Jag talade om det tidigare i mitt anförande. Sedan säger att kunskapsskolan är på väg tillbaka. Det resonemanget kan vi spara till ett annat replikskifte. Du verkar se något som andra inte ser i resultaten i svensk skola . Om man pratar med lärare inser man att det går åt fel håll. Titta på skolstatistiken, som visar att klyftorna växer och att resultaten sjunker. Men jag sparar detta till ett annat replikskifte. Jag tror att vi behöver göra mer för svensk skola. Det fick inte så stort avtryck i regeringens arbete. Man hade ett globaliseringsråd som gav en analys av efter krisen och vad som krävdes för att vi just skulle stärka vår konkurrenskraft i världen. Rådet sade att högskolans kvalitet skulle förstärkas och att antalet platser skulle byggas ut. mål borde vara att tillhöra de länder i världen som har en hög andel utbildad befolkning. Vi socialdemokrater tycker att detta är helt rätt. Framtidens arbetsmarknad kräver mer av högre utbildning. Arbetsmarknaden skriker efter ingenjörer, förskollärare, läkare och många andra viktiga yrkeskategorier. är antalet sökande till högskolor och universitet högre . Det var 381 000 sökande . Det är en ökning med . Trots att ungdomsarbetslösheten är väldigt hög har regeringen skurit ned med 16 000 högskoleplatser . På låter det som om ni håller på att bygga ut högskolan, men ni planerar att dra ned med ytterligare 10 000 platser. I antal platser motsvarar det hela . Enligt innebär detta att kommer att sänka sin utbildningsnivå i stället för att höja den. Förklara för oss, , hur det stärker konkurrenskraft att minska antalet studieplatser på universitet och högskolor! 70 Utbildningsminister (FP) replik: Vi har 430 000 studenter på universitet och högskolor. Det är 40 000 fler än vi hade 2006. Det är riktigt att det var ännu något fler, för vi gjorde extrasatsningar när finanskrisen var som djupast, men är det 40 000 fler än när vi tog över regeringsmakten. går mot fullständiga utbildningsrekord. Av dem som fyller kommer innan de fyller – det är det mått man har i EU – att få plats på högskolan. satte en gång upp ett 50-procentsmål. Han nådde aldrig dit. Vi når nu , och är vi uppe i . Det är fullständigt unika nivåer någonsin i och också i ett europeiskt perspektiv. Jag tror att vi får svårt att fylla platserna. Med den gymnasiepolitik vi har haft i är det fortsatt som inte är behöriga till högskolestudier. Även om andelen behöriga kommer att öka är det säkert att vi kommer att ha tomma platser. Det är högre än våra grannländer. Det är högre än jämförbara länder. Det är högre än någonsin i . Det ska jämföras med det 50-procentmål som satte upp men aldrig nådde. Ni är totalt fokuserade på att jämlikhet är att alla ska bli akademiker. Ni kan inte acceptera att vi har högre nivåer än någonsin och är på väg mot rekordnivåer, för annars stämmer inte er retorik. Ni kör med samma inlägg som ni har kört med och kan inte se att siffrorna inte stämmer med verkligheten. Det vi nu behöver bygga ut i är lärlingsutbildningar och yrkesutbildningar. Alla kan inte bli akademiker, . Alla vill inte ens bli akademiker. Samhället funkar inte om alla blir akademiker. Det är yrkesutbildningar och lärlingsutbildningar som näringslivet efterfrågar just . 71 (S) replik: Om man lyssnar till utbildningsministern kan man tro att håller på att bygga ut högskolesektorn. Det gör man ju inte. Man drar ned. Man planerar att dra ned med 26 000 platser i ett läge där arbetslösheten för unga människor är rekordhög, där söktrycket aldrig har varit högre och där universitet och högskolor vittnar om att de har sökande till platser som faktiskt behövs på arbetsmarknaden men inte kan ge ett positivt besked. säger att man aldrig har tackat nej till så många studenter som . säger att det inte finns plats för dem som är mycket välkvalificerade och söker utbildningar. Det handlar om civilingenjörer, högskoleingenjörer, sjuksköterskor, psykologer, jurister – yrken som är efterfrågade på arbetsmarknaden. Det finns fler sökande än någonsin men färre platser att erbjuda. Följden blir att dessa kvalificerade studenter nu hänvisas till arbetslöshet. Detta säger rektorn för . Hur vill du gå till historien, utbildningsministern? Är det som den som har sänkt utbildningsambitionerna för och låtit människor vara arbetslösa i stället för att utbilda sig på universitet och högskola? 72 Utbildningsminister (FP) replik: Vi är på väg mot rekordnivåer när det gäller akademisk utbildning. är andelen som går vidare uppe i . Det är inget europeiskt land som är på den nivån. Det finns ungefär 40 universitets- och högskolerektorer. Om man frågar dem om de vill ha mer pengar i sin budget kommer alla att svara ja. Jag har inte frågat alla, men jag vet att de kommer att svara ja. Jag vet att några av rektorerna ligger på både oppositionen och oss för att de vill ha mer pengar. Det gäller alla. Det finns andra behov i samhället än att alla ska bli akademiker. Vi måste också utbilda människor som ska göra andra jobb och sysslor. Jämlikhet är inte att alla blir akademiker. Vi utbildar fler akademiker . Vi är på väg mot fullständiga rekordnivåer. Men det vi nu behöver göra är att bygga ut yrkesutbildningar också. 73 (MP) replik: Jag vill tacka utbildningsministern för ett i många delar intressant anförande. Jag uppskattade särskilt inledningen och gläds särskilt också åt ABB:s order i förnybar energi runt om i världen. Jag skulle vilja fråga utbildningsministern hur han använde för att förbereda sig inför dagens debatt. 74 Utbildningsminister (FP) replik: Ja, det var i går. Sedan är det klart att det tog tid att ta fram uppgifter och annat. Resan till tog hela i anspråk, men det var bara ett stycke i anförandet som handlade om den, så det var mycket tid för ett enda stycke. 75 (MP) replik: Tack, utbildningsministern, för det ärliga svaret! Jag tror att många lärare skulle vilja ha på sig att förbereda en viktig lektion. har mätt hur en lärare har till för- och efterarbete för en lektion och kommit fram till att det är en dryg kvart.