prot · H00973 · 2013-03-06 00:00:00 — varnar också för ineffektivitet på lång sikt eftersom kvaliteten kan befaras bli sämre och livscykelkostnaderna högre till följd av den ökade variantrikedom som totalentreprenader medger. Variationen kan leda till stora skillnader i väg- och järnvägsnät, och man minskar möjligheterna till standardisering. Det är viktigt att strävar efter att kvaliteten ska vara likvärdig oavsett var väg- och järnvägsnätet råkar vara byggt. Dessutom påtalar att inte följt upp och analyserat slutresultaten av entreprenaderna på ett ändamålsenligt sätt. Det kan medföra att kommer att förlora sin kunskap om vad som är den effektivaste upphandlingsstrategin eftersom man mer eller mindre har avhänt sig kompetensen till totalentreprenören. Vi menar att de påtalade bristerna är allvarliga och att det ingår i kontrolluppgift att säkerställa att resurser används på ett effektivt sätt vid upphandling av vägar och järnvägar, inte minst för att se till att våra järnvägar kan fylla nödvändig samhälls- och klimatnytta. vill ha ett sammanhållet järnvägssystem kombinerat med kraftigt ökade investeringar på banunderhåll och nya spår. Det skapar förutsättningar för ett effektivt resursutnyttjande och höjd kapacitet. I avregleringens spår går alltmer pengar till kostnader för att administrera upphandlingar. Dessa pengar skulle behövas bättre till att underhålla och bygga väg- och järnvägsnät. Slutsatsen i regeringens skrivelse blir att man inte avser att vidta några ytterligare åtgärder. Det finner vi anmärkningsvärt, då ett flertal av rekommendationer enligt vår bedömning är högst relevanta. När regeringen väljer att inte vidta några åtgärder befäster det kritik att regeringen är och har varit passiv och okritisk. Avslutningsvis är jag mycket nöjd med att motion fått majoritet i , och förhoppningsvis kommer den att få majoritetens gillande även i . Det behövs empiriskt underlag och dokumentation om effektiviteten i upphandlings- och kontraktsformer. Det behövs utvecklade system för återföring av erfarenheter. Mätresultat måste tas fram systematiskt och objektivt med extern utvärdering och uppföljning. Regeringen måste informera om man uppnått effektivitet med olika upphandlings- och kontraktsformer inom . Vi menar att detta väsentligt påverkar möjligheten att få förbättrade underlag och bättre förvaltade skattemedel. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs socialutskottets betänkande 2012/13:SoU12 Äldrefrågor 184 (S): Från fattigvård till valfrihet heter en skrift producerad av Kommuner och Landsting. Skriften beskriver äldreomsorgens utveckling . Den inleds med en redovisning av vad som hänt , då kyrkoordningen uppmanade församlingarna att inrätta fattigstugor. På , min hemkommun, åker jag ibland förbi ett gammalt fallfärdigt hus. Jag har fått berättat för mig att där bodde dåtidens första och enda hemsamarit, i Fläskum. I ett annat hus bodde dåvarande socialnämndsordföranden som vid sitt köksbord satt och betalade ut socialbidrag till dem som bad om det. Det var historiskt sett inte så särskilt länge sedan. har den sociala omsorgen utvecklats enormt och gått framåt för att nu börja backa på punkt efter punkt. Det som människor sett som självklart och rättvist har börjat luckras upp. Det är andra intressen än de allmänna som prioriteras. När det gäller äldrepolitikens inriktning är det viktigt att samhället även klarar av att ge god vård och omsorg för alla äldre, med kvalitet på lika villkor. Olika brukarundersökningar konstaterar att det i första hand är de fysiska behoven som prioriteras. konstateras att åldrandet är personligt och ser olika ut. Det positiva åldrandet är en naturlig livslång utveckling som går mot mognad och vishet. Äldre är inte en likartad grupp, vilket man ibland tycks tro. Alltför mycket sker genom kollektiva bestämmelser. Äldreomsorgen måste gå från ett vårdperspektiv till ett synsätt där de äldre får betydligt mer inflytande över sina egna liv. Eftersom vi lever och har fler friska arbetsfria år än man hade förr behöver äldreomsorgen utvecklas och förändras. För att ta vara på de äldres möjligheter att bo kvar så länge de vill och orkar i sina hemmiljöer bör inriktningen vara att det ska vara lättare att få hjälp även om behoven inte är så stora att man har rätt till en biståndsbedömd insats. Det ökar livskvaliteten och oberoendet för våra äldre och är lönsamt för samhället. Flera kommuner har redan infört en förenklad biståndsbedömning som gör att man över en viss ålder kan få ett antal hemtjänsttimmar bara genom att anmäla sig. Att människor hjälper sina nära anhöriga är naturligt. Men när den hjälpen går över gränsen och blir ett beroende är det något helt annat. Forskning som undersökt äldres attityder visar att äldre människor inte vill vara beroende av sina barn utan föredrar offentlig hjälp framför hjälp av släktingar med det dagliga. Trots det visar din mammas trygghet på dig? att över 100 000 anhöriga gått ned i arbetstid eller till och med slutat arbeta för att klara av att sköta sina anhöriga. Det är inte klokt, så kan man inte ha det! Anhöriga ska inte göra arbete utan finnas där när man vill ha sina närmaste hos sig eller behöver hjälp av helt annat slag än det som erbjuder. Att kunna garantera en bra äldreomsorg med kvalitet nu och ökar tryggheten och är grunden för ett civiliserat samhälle. Men det är också avgörande för att arbetsmarknaden ska fungera, precis som barnomsorgen är för att det ska fungera för familjerna och föräldrarna ska kunna arbeta. Vi måste även slå vakt om det generella systemet och motverka en utveckling mot en orättvis äldreomsorg där de som har mer pengar kan få bättre vård. Vi kan se en fara när den rikare delen av befolkningen kan toppa sin omsorg genom att köpa den extrahjälp de behöver som den övriga befolkningen får hålla till godo med de resurser som blir över i form av en mycket låg basnivå. Äldre prioriteras sällan högt, och när det gäller äldre som har psykisk ohälsa är det om möjligt ännu sämre ställt. Psykisk ohälsa är minst lika vanlig hos äldre som hos yngre personer, faktiskt till och med lite vanligare. Den dåliga livskvalitet som det innebär att leva med psykiatriska problem utan att få någon form av hjälp ger ett stort lidande, men det resulterar också i ett stort antal självmord framför allt hos äldre män. Trots detta visar många studier att äldre inte får den vård och behandling de behöver eftersom kunskapen om äldrepsykiatri brister. Kunskap för att arbeta med äldres psykiska ohälsa behöver spridas inom alla personalkategorier som arbetar med äldre. Den kompetensen finns i allmänhet inte utanför de särskilda äldrepsykiatriska enheterna, vilket vi tycker är bedrövligt dåligt. Sjukvården och äldreomsorgen måste kunna arbeta ihop på detta område. Vi anser att regeringens samordnare inom psykisk ohälsa bör få i uppdrag att uppmärksamma äldres psykiska ohälsa. För sedan beslutade vi gemensamt i kammaren om en parbogaranti som innebär att den som beviljats plats i ett särskilt boende ska kunna fortsätta att sammanbo med sin make eller maka. Han eller hon kan alltså följa med till boendet om man så önskar. Det ser vi som självklart, men en kvarstående fråga är vilka rättigheter den medflyttande parten har om den som beviljats platsen i ett särskilt boende går bort. Vad händer då? Vi tycker att den frågan är så pass viktig att den bör följas upp noga. Man hänvisade till att det skulle ske ute i kommunerna, men det finns fortfarande inga bra rutiner för det, vilket ökar otryggheten hos de gamla i stället för att ge dem en trygghet. Att det i dagens äldreomsorg arbetar väldigt många utan någon som helst utbildning är både en skandal och ett gigantiskt problem. Där har vi ännu inte sett några skarpa förslag som skulle kunna få till en rejäl förändring. Det är ganska bråttom. Utöver grundutbildningen finns det också stora behov av vidareutbildning i de flesta kompetenser inom yrket. Vi anser att kompetenskrav på all personal alltid ska finnas med i all upphandling av äldreomsorg. Personer som har invandrat till har ofta betydligt sämre hälsa än de som är födda här. Orsakerna till ohälsa bland äldre invandrare kan vara att de emigrerat från ett område där de upplevt ett trauma, att de har väldiga problem med språket när de blivit äldre och att de inte kan påverka sin situation, att de känner stress och upplever en ensamhet. Därför behövs det ökad kännedom hos omsorgspersonalen om hur utlandsfödda upplever sin situation och hälsa när de blivit äldre. saknas det länkar i den kedja som behövs för att kunna vårda och behandla personer som fått språkstörningar av olika slag afasi, sväljsvårigheter eller skador relaterade till stroke. Det är en väldigt viktig fråga, och vi tycker att det måste göras en översyn av tillgången på logopeder ute i kommunerna. Utskottet har behandlat ett stort antal motioner som rör äldreomsorgen, och det stora antalet motioner visar att engagemanget är mycket stort. Tyvärr avspeglar sig inte det engagemanget i svaret på motionerna. Frågan hur vi ska finansiera välfärden är en genuint politisk fråga där rött och blått lag skiljer sig markant åt. Där vill vi socialdemokrater ha en rättvis och gemensamt finansierad vård och omsorg som gäller alla våra äldre. Jag står bakom alla våra reservationer men yrkar bifall till reservation nr 1 och reservation nr 8. I detta anförande instämde , , , och (alla S). 185 (MP): Jag stöder naturligtvis alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 2 och 13. av befolkningen i vårt land är . Många äldre lever ett aktivt liv mycket längre än tidigare generationer. En del vill arbeta längre upp medan andra ser möjligheten att kunna göra nya saker och delta på andra sätt i samhället. Ändå finns det många som inte ser den äldre befolkningen som en resurs utan snarare som en belastning. Samhället behöver se att äldre tillför mycket ideellt arbete och klarar sig själva långt upp . De äldre som inte klarar sig själva har rätt till en kvalitativ och värdig omsorg. Därför är vi i glada för socialutskottets betänkande 2011/12:SoUl1 Riktlinjer för bemanning inom äldreomsorgen. Ett enigt utskott gav ett tillkännagivande till regeringen om att ge i uppdrag att utreda och, om myndigheten finner det lämpligt, utfärda föreskrifter om bemanning i särskilda boenden för andra grupper än demenssjuka, som det redan fanns ett uppdrag för. Jag är övertygad om att detta kommer att ha stor betydelse för kvaliteten i äldreomsorgen. menar att samhället utvecklas när människor i olika åldrar möts på ett naturligt och respektfullt sätt på arbetet, och inom politiken. Umgänge och kunskapsutbyte över generationsgränserna är viktigt för både unga och gamla och är dessutom en väg att motverka åldersdiskriminering i alla dess former. Vi kan i redovisning se att de vanligaste områdena man söker stimulansmedel för inom Omvårdnadslyftet är rehabilitering och socialt innehåll. Det är uppenbarligen områden som kommuner och landsting ser som mycket viktiga. Det är bra att vården innebär mer än ren ADL-omvårdnad. Vi lever inte av omvårdnad allena. Läkaren visade i sin avhandling att var fjärde person är deprimerad. En tredjedel av dem hade inte tidigare fått någon diagnos och följaktligen inte heller någon behandling. Professor från uttrycker så vist: Människor med demens kan ha ett bra liv. Men människor med depression har inte ett bra liv. Slutsatsen är att rehabilitering och social samvaro är en mycket viktig del i de äldres vardag. En annan central del för de gröna är åldersdiskriminering. Vi förväntar oss att skyddet mot åldersdiskriminering kommer att bli bättre tack vare en proposition som regeringen lagt fram och vars ändringar gäller från . vill att alla kommuner ska ha tillgång till äldreomsorgsinspektörer som ska följa upp att såväl den egna som den upphandlade verksamheten följer regler och avtal. Alla avtal ska innehålla sanktioner vid brott mot avtalet. Det står: Äldreomsorgsinspektörerna granskar äldreomsorgens verksamheter utifrån ett brukarperspektiv. Inspektörerna ska granska såväl beställarfunktionen som utförandet i både regi och entreprenaddriven verksamhet i förhållande till politiskt uppställda mål och kvalitetskriterier. Det gäller såväl särskilda boendeformer som hemtjänst och övriga verksamheter inom äldreomsorgen. Detta är hämtat från ett dokument i Alliansens . Det är ett gott men tyvärr väldigt ovanligt exempel. En god vård kräver väl utbildad personal. Tio statliga myndigheter som till exempel , , och har gjort en analys av förutsättningarna för kompetensförsörjningen inom äldrevård. Analysen visar att det finns betydande svårigheter att klara uppgiften på kort sikt och framför allt på lång sikt. Särskilt svårt blir det enligt analysen efter 2015. Myndigheternas sammantagna bedömning är att kraven på god yrkeskompetens kommer att öka. Mycket talar för att arbetet inom vård kommer att bedrivas hos människor i hög ålder och med kognitiva funktionsnedsättningar. Allt fler kommer dessutom att ha flera sjukdomar. Allt fler bör ha specialiserad kompetens. Fler i personalen bör även ha den kompetens som olika vård- och omsorgsutbildningar inom högskolan ger. Resultatet av beräkningarna visar att en stor brist på utbildad omvårdnadspersonal uppkommer med nuvarande utbildningsdimensionering. Det beräknas enligt analysen att ca 200 000 personer med omvårdnadsutbildning kommer att saknas. Sedan ädelreformen har två tredjedelar av landstingens geriatriska platser försvunnit. Detta gör att de äldre som är medicinskt färdigbehandlade och inte längre behöver akutsjukvården inte kan få hämta sig utan snabbt skickas hem. De skickas alltför snabbt hem till något tomt, något ensamt och något otryggt. En del av dessa äldre människor är dessutom multisjuka. Av sjukvården har dessa multisjuka döpts till . Det är dem som ingen vill ha. kunde dessa äldre få vård, rehabilitering och hjälp med hela sin situation på geriatriken och teamet där i nära samarbete med kommunen. Detta är personal som valt att arbeta med äldre multisjuka. Geriatriken är en nödvändig specialitet som kraftigt måste byggas ut, inte minst med tanke på vår åldrande befolkning. Finns det anledning att utveckla området? Ja, av sjukhusvårdens resurser går till vården av gruppen multisjuka äldre. Det är äldre som har vårdats mer än på sjukhus och fått tre eller flera olika diagnoser registrerade. Dessa patienter som tar av sjukvårdens resurser utgör enbart en halv procent av befolkningen. De siffrorna visar tydligt på ett enormt behov av geriatrisk kompetens. Det gäller naturligtvis inte bara läkare utan även sjuksköterskor och annan vårdpersonal. Kompetens är en nyckel till god kvalitet. 186 PER RAMHORN (SD): Vi ska nu debattera SoU12 Äldrefrågor. Den välfärd som vi alla tar för given har byggts upp av män och kvinnor som är pensionärer. De har arbetat hårt för att förbättra villkoren för oss alla som kommit efter. Det kan inte nog poängteras hur stor tacksamhetsskuld vi yngre har till den äldre generationen. är det vårt ansvar att se till att de äldre får en trygg och värdig ålderdom. målsättning är att ska bli världens tryggaste land att åldras i. Det kan tyckas som en självklarhet att alla människor i vårt land ska kunna åldras under trygga och värdiga former och att man ska kunna vara säker på att inte behöva bli utsatt för brott eller andra kränkningar på ålderns höst. Tyvärr är det inte alltid så . Äldre är en grupp i samhället som i många avseenden är mer sårbar för våld och övergrepp än andra grupper i samhället. Det beror på att de är beroende av samhällets stöd för att klara sin vardag. I nu undersökning Ofrid uppgav av de äldre kvinnorna som deltog i undersökningen att de hade utsatts för någon form av våld efter att de fyllt . släppte Nationellt centrum för kvinnofrid en rapport som heter Våld i nära relationer bland äldre. Den visar att risken ökar rejält att drabbas av våld för människor som har ett svagt socialt nätverk och är isolerade, vilket inte är alltför ovanligt bland den äldre generationen. De äldre som är löper så hög risk att utsättas för våld, enligt rapporten. Ofta kan förövaren vara en partner. Men våld mellan syskon eller våld från barn, barnbarn, vårdare eller vänner förekommer också. Även om båda könen drabbas är våld mot kvinnor oftast grövre och får allvarligare konsekvenser för den utsatta. Risken för övergrepp på den äldre ökar om en familjemedlem är psykiskt sjuk eller är socialt eller ekonomiskt beroende av den äldre. Våld mot äldre måste förebyggas, upptäckas och hanteras. är det alltför få kommuner som har en handlingsplan för att hantera våld mot äldre. Sju av tio kommuner bedriver inte något medvetet arbete för att ge stöd åt äldre som utsätts för våld eller övergrepp. Vi behöver ta ett samlat grepp om våldet mot de äldre. Det kommer att behövas ett batteri av åtgärder för att komma till rätta med problemet. saknar lagstiftning som gör personal inom äldreomsorgen, sjukvården och skyldig att anmäla vid misstanke om fysiskt eller psykiskt våld mot äldre i nära relationer. , som trädde i kraft , reglerar skyldigheten för personal i vård och omsorg att rapportera vård- och verksamhetsrelaterade missförhållanden. Men när exempelvis våld i nära relationer mellan äldre misstänks finns ingen anmälningsskyldighet. Hemtjänstpersonal som fattar misstanke om våld i ett hem mellan två äldre har varken skyldighet eller stöd i lagen att agera. I socialtjänstlagen finns en stark reglering att rapportera om misstanken gäller våld mot barn. Liknande stöd bör införas när det gäller våld i nära relationer mellan äldre. har det i medier framkommit att dementa och personer med psykiska eller fysiska funktionshinder har utsatts för sexuella övergrepp, misshandel och kränkande behandling av personal som har jobbat i verksamheten. En del av dessa anställda har till och med varit dömda tidigare. Det är inte rimligt att personer som har begått våldsbrott som misshandel, rån eller sexuella övergrepp jobbar i verksamheter med människor som befinner sig i en utsatt situation. Därför vill vi lagfästa en skyldighet för kommunerna att alltid begära registerutdrag för nyanställda inom vård och omsorg. äldre förtjänar en trygg och säker ålderdom. , herr talman, yrkar jag bifall till reservation 4 och 15. 187 (V): Jag yrkar bifall till reservation 3 om äldreomsorgens inriktning och till reservation 15 om att motverka våld mot äldre. Det har skett stora förändringar i äldreomsorgen sedan jag började arbeta där . Många saker har blivit bättre. Jag kommer ihåg flerbäddsrummen, korridorerna och rädslan för att hamna på Bracka i det gamla . Det fanns äldreboenden som i och för sig var trevliga på många sätt men som man fick flytta ifrån när man blev rullstolsburen. Jag kommer också ihåg när yrket var ett jobb som man gick ut och jobbade i när man hade varit hemmafru och hemma med sina små barn. Man jobbade i fyra eller , och man gick direkt från sin bostad och sedan direkt tillbaka. Det är bra att det nu är ett eget boende och ett eget hem som de äldre har. Det är bra att vi nu ser arbetet som undersköterska i äldreomsorgen som ett professionellt jobb som man ska kunna leva på. ser vi en riktning som gör mig orolig och som går lite åt motsatt håll. Vi ser att resurserna inte räcker till i äldreomsorgen. Anhöriga får ta över mer, som sades här tidigare av . Om man har det bättre ställt kan man köpa privata skattefinansierade RUT-tjänster. Men anhöriga och fattigare äldre får inte denna subvention när deras döttrar får hjälpa till, utan de anhöriga får ta av sin fritid och kanske till och med gå ned i arbetstid. Vi kan också se konsekvenser som oroar mig och som man borde fundera på. Här i , till exempel, försvinner non-profit-organisationerna från äldreomsorgen. Röda Korset vill inte fortsätta att driva äldreboenden. Man kommer inte att förlänga kontrakten på de två äldreboenden man har drivit i . diakoni och Borgerskapet har släppt . HSB avstår från hemtjänst i flera Storstockholmskommuner. Man säger: Vi kan inte driva detta med en bra kvalitet, som vi vill göra i vårt namn, med de ersättningsnivåer och den ekonomi som finns i äldreomsorgen. Då avstår vi, för vi kan inte driva en värdig äldreomsorg. Det finns bra saker också. Jag vill gärna berätta kort om Gerdas gård, där jag var . Det ligger i i . Det är ett äldreboende där de äldre ihop med personalen sitter med chefen i ledningsgrupper. Man ingår i arbetsgrupper. Om man har varit ekonom sitter man med i budgetgruppen när man bor på detta äldreboende. Det är ett boende som ses som de äldres hem, och därför är det de äldre som blir tillfrågade: Vad vill ni ha? Hur ska det se ut här? Därför har man ett akvarium i entrén och en jacuzzi som man kan bada i. skulle man vilja ha en pool utomhus, men det tar nog lite . Man har frågat hur många som vill gå på gudstjänst. Det visade sig bara vara en. Den personen får hjälp att komma till kyrkan, och i stället har man aktiviteter som de som bor på hemmet själva efterfrågar. Man åker på semester. De äldre som bor på Gerdas gård är inte bättre, men de verkar kanske piggare därför att de har ett meningsfullt innehåll, och de är med och bestämmer över sin omgivning. Detta tycker jag är verklig valfrihet. Det är det här det handlar om att kunna påverka sin egen vardag och sitt eget hem. Det ska inte vara andra som bestämmer hur det ser ut runt omkring en. Då gäller det att det finns tillräckligt med personal som kan se till de enskildas olika behov. Det ska finnas utbildad personal som kan jobba på rätt sätt, och det ska finnas en inställning att det är de äldres hem och att det är de som ska bestämma. Det är det här som vi ska jobba för. Det är det här som är verklig valfrihet. Det är inte att välja mellan olika riskkapitalbolag som Attendo eller Carema. Jag tror att vi alla kommer ihåg . Det handlade om och nattliga tillsyn. Det fick följder. skrev en motion om riktlinjer för bemanning i demensvården. Majoriteten i socialutskottet antog den, och majoriteten i antog den sedan. Hela utskottet fattade beslutet att ställa sig bakom att vi bör ha riktlinjer för alla äldreboenden. har jobbat med riktlinjerna, och de ska gälla från . När jag besöker kommuner får jag ofta frågan: Hur hade ni tänkt att det här skulle finansieras? Vi har redan ett underskott i vår äldreomsorg. Vi håller på att försöka dra ned kostnaderna, och ska vi anställa fler. Hur ska det gå till? Jag tycker att det ligger mycket i detta med tanke på hur äldreomsorgens resurser har minskat. Vi måste också ta ett nationellt ansvar för att det finns ekonomi och pengar för att man ska kunna leva upp till det vi ville när vi fattade besluten. Från sida har vi öronmärkt pengar för detta. Vi har 2 miljarder i nuvarande budget, och vi lägger till ytterligare en miljard och sedan ytterligare en. Jag tror att det är dags att vända utvecklingen i äldreomsorgen genom att se till att öronmärka pengar. Många bor hemma och har hemtjänst även om de har stora vård- och omsorgsbehov. Då krävs det en väl fungerande hemtjänst. Jag upplever att personalen gör så gott de kan efter sina förutsättningar. De gör ofta lite till, och ibland mycket till, skulle jag vilja säga. gick jag med en hemtjänstgrupp och kunde se detta med egna ögon. Det är ofta stressiga scheman. Ofta har man inte tid inlagd för gångtider och för det alltmer administrativa jobbet som social dokumentation och annat som man är ålagd att göra. Den tiden får personalen ta från de äldres biståndsbedömda tid. Man har alltså försökt rationalisera kostnaden genom att lägga väldigt lite tid på det som man kallar kringtid och som inte är hos den äldre. Ofta är det så att om man har det tufft med ekonomin får biståndsbedömarna ett tryck på sig att sänka kostnaderna. Budgeten blir viktigare än att jobba med socialtjänstlagen. Allt detta ger en hemtjänst som inte fungerar med den kvalitet och personkontinuitet som den borde göra.