prot · H00985 · 2013-03-27 00:00:00 — Om regeringen sedan återkommer till med andra skärpningar av lagstiftningen om vårdslöshet i trafik för att komma till rätta med läsandet av tidningar och böcker, som Rådhström var inne på, är vi beredda att diskutera det. Men här tar vi det steg som inget av de fyra allianspartierna är berett att ta, nämligen att tydligt säga att det inte är okej att sms:a, twittra eller facebooka som man framför ett fordon i . Det är precis samma lagstiftning som resten av länder redan har . (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU16 Inkomstskatt. 82 (S): Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 1 men säga att jag naturligtvis instämmer i alla socialdemokratiska reservationer. Dock avstår vi från votering för att spara tid i kammaren. genomförde vi en omfattande skattereform i vårt land. Det var Socialdemokraterna, och senare som bar fram reformen. Den handlade om likformighet, neutralitet och skatt efter bärkraften. Det var ledorden i reformen. Skatteteknik var naturligtvis ett inslag. Det var en politik som gagnade sparande och fördyrade lån. Det handlade också om att skaffa ett skattesystem med låga administrativa kostnader och som bidrog till en bra fördelningspolitik. Men det viktigaste av allt med skattepolitik handlar inte om tekniker utan om skattepolitikens grund, som är att skaffa de gemensamma resurser som behövs för att finansiera ett utvecklat välfärdssamhälle. Vi socialdemokrater vill det därför att en gemensamt finansierad och behovsfördelad välfärd skapar ett annat och ett bättre samhälle. Den skattefinansierade välfärdens växande omfattning har gett människor möjlighet att växa. Det handlar om barnen med alltifrån barnavård och hälsovård till förskola och skola. Det handlar om utbildningens möjlighet för de många människor som förr aldrig kom i närheten av att följa sin lust. Det handlar om sjukvården som ger oss alla en trygghet när det oförutsedda kan inträffa. Det handlar om att ålderdomen ska få tillbringas i värdighet. När de mest omfattande krämporna sätter in finns det hjälp för alla. Det handlar också om de plötsliga förändringar som kan ske när som helst i livet att den svåra sjukdomen drabbar dig eller att jobbet rycks undan. Att vi har ett samhälle baserat på ett sådant skatteuttag att vi kan fullgöra alla dessa uppdrag är grunden för att människor ska kunna känna trygghet. Länder med högre skattekvot, som , använder mer resurser till välfärd och har en jämnare inkomstfördelning än andra länder med begränsade välfärdssystem. Höga skatter skapar förutsättningar för mindre klyftor. Det behövs en ny, bred parlamentarisk översyn av skattepolitiken. Skälet är främst att ett stort antal avsteg har gjorts sedan reformen genomfördes. Momsen är inte längre enhetlig. Investeringar i fastigheter beskattas mindre än andra kapitalinvesteringar. Pensionärer, arbetslösa och sjuka betalar mer skatt. Det så kallade jobbskatteavdraget är orättvist i sin konstruktion, och utfallet är mycket tveksamt. Ett lika vägande skäl till att den här kammaren nog måste börja diskutera ansvaret för välfärdens finansiering är skatteandelen som var av bnp 20062007 och som 2016 kommer att nedbringas till . Detta sker som senaste rapport för våren 20152017 pekar på behov av budgetförstärkningar på nästan . säger: Ska man realsäkra de offentliga utgifterna och också lägga till att den offentliga konsumtionen ökar i takt med antalet barn och äldre och att barnbidrag och andra sociala överföringar följer priser krävs det budgetförstärkningar och skattehöjningar på . Jag upprepar: . Bortom kalkyler, forskning i laboratorier, finns det en annan verklighet. Den verkligheten handlar om trygghet på förskolan för alla barn. Lusten i lärandet för både de yngre och de äldre barnen i skolan lockas fram genom att det finns tillräckligt många pedagoger. Den berättigade kvaliteten i omsorgen om de gamla eller om dem som inte alltid haft tur i livet, som den svårt sjuke och den funktionshindrade med behov av personlig assistans det är alla dessa människor och alla dessa situationer i livet som skattepolitiken faktiskt handlar om. Jag har som absolut uppfattning att i den tid vi kan överblicka måste dessa samhälleliga behov väga avsevärt mycket tyngre än ett behov att öka den privata konsumtionen för den som mitt i livet har lyckan att ha ett jobb, vara frisk och ha det tryggt runt omkring sig. Visst är det väl ändå så, fru talman, att vi som för stunden är friska och i arbete har i uppdrag att bära samhällssolidariteten vidare. Ytterst handlar skattepolitiken om detta för oss socialdemokrater. 83 (MP): debatterar vi ett betänkande från skatteutskottet om inkomstskatter. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 13. Jag står naturligtvis bakom övriga reservationer, men för tids vinnande behöver vi inte votera om allting. Jag ska ta upp tråden från föregående talare. Jag tycker att det här med en bred skatteöversyn är en viktig fråga. Vi hade den debatten här i kammaren. Jag noterade då i replikskiftena att det verkade som att alla partier i den här kammaren utom var intresserade av en skatteöversyn. Det vore intressant att veta hur det står till . Det är ändå den här stora skattereformen kom, och jag tycker att det verkar som att ju som går desto mer glans faller över den och desto mer blir den omhuldad och får storslagna ord sagda om sig. Men över 500 undantag. Samhället har förändrats, och allt fler samhällsaktörer inser behovet av en bred skatteöversyn, inte bara politiker, inte bara partier. Det frågas ganska brett om detta. När vi har diskuterat det här i kammaren har det förts fram från motståndarens sida att vi först måste vara överens. Men, snälla nån, en översyn handlar väl om att man inte är överens och så sätter man sig ned vid ett runt bord och pratar tillsammans tills man blir överens. Eller också blir man inte överens, och då blir det inget slutresultat. Jag menar att det här är viktigt. Från sida anser vi att behovet av en bred skatteöversyn är stort, framför allt av en översyn där alla politiska partier i den här kammaren deltar. Sedan får man se om man kommer fram till ett resultat. Då blir det en reform. Men man måste börja, måste våga ta steget och ta tag i den komplexitet som verkligheten är, där vi har lagt in det ena undantaget efter det andra under dessa . Då får vi även lägga in något som vi naturligtvis betonar från sida, nämligen miljöfrågorna, skatterna som verktyg för att styra mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Allt det här är en viktig bit för framtid. Jag undrar ju var de olika borgerliga partierna står. Jag betonar borgerliga partier, och jag pratar inte om Alliansen , för jag utgår från att varje parti har egna åsikter i denna fråga. Så lät det i alla fall . Det vore intressant att veta om vi skulle kunna komma fram till att börja en sådan process, helt förutsättningslöst, sätta oss ned och diskutera i ett parlamentariskt sammanhang för att se om vi kan komma fram till gemensamma nämnare. Kan vi komma fram till några grundförutsättningar för att se över skattesystem? Det är ju så att inga avtal håller för evigt. Säg att vi gjorde en jättereform ; det är väldigt trevligt. Men det var ett tag sedan. Vi vill alltså ha ett skattesystem i det här landet som håller till. Då måste man nog börja det arbetet . Det är min fråga till kommande talare i den här debatten. Jag vill ta upp en annan fråga, som jag också yrkade på, nämligen reseavdrag. Jag har nämnt det här tidigare, men jag har aldrig fått något riktigt svar från regeringssidan. Alliansregeringen har ju gjort det till sitt mantra att prata om och bekämpa skattefusk. Men när det gäller reseavdrag verkar ni vara blinda. Jag menar: Hur försvarar ni egentligen ett system där fuskar till sin egen favör? Skulle ni acceptera ett sådant skattesystem, fusk och till sin egen fördel? Vi har ett reseavdragssystem med rötter . Det är ganska länge sedan. Det är betydligt längre sedan än till exempel skatteöversynen som jag talade om. Det här reseavdragssystemet bygger alltså på ett ensidigt gynnande av ett fordonsslag, bilen. Jag kan säga att jag personligen gynnas av det. Jag bor långt ute på landet och är beroende av bil för att ta mig någonstans, även till närmaste affär. Men ska man verkligen ha ett system i dagens som ensidigt gynnar ett transportslag? Dessutom vet vi från uppföljningar att det också gynnar bara ett kön. Det är väldigt tydligt att det är högavlönade män som bor i storstadsnära regioner, framför allt i och i , som gör de flesta avdragen. Det är inte i glesbygden. Från sida menar vi att det här är en viktig fråga att ta tag i ur rättvisesynpunkt och ur resandesynpunkt. Ett annat system, som vore avståndsbaserat och fordonsneutralt jag pratar inte om att gynna kollektivtrafiken, även om jag skulle gilla det skulle antagligen enligt beräkningar öka kollektivtrafikandelen betydligt. Det jag menar är att vi i har ett system som ensidigt gynnar ett transportslag, som i sitt utfall ensidigt gynnar högavlönade män i storstadsnära regioner. Det är ju inte värdigt ett modernt samhälle. I hindrar det dessutom en ordentlig trafikutveckling, för det korkar igen alla vägar. Oberoende av hur många förbifarter Alliansen kommer att bygga korkar det igen vägarna. Det hindrar ju en effektiv trafikutveckling i den här regionen. Där skulle jag gärna vilja fråga: Tänker den här alliansen ta frågan om skattefusk på allvar och starta ett arbete för att byta reseavdragssystem till ett fordonsneutralt och avståndsbaserat system som många av våra grannländer har, till exempel , , , eller ? Kan ni tänka er att modernisera lite så att vi får ett system som inte ensidigt gynnar ett fordonsslag och kanske få bort fusket, det där fusket som ni annars verkar jaga till vilket pris som helst, fusk till med ensidigt gynnande av de som fyller i blanketterna? Det finns en del att göra, och det verkar den här alliansregeringen, som så gärna pratar om fusk, ha glömt bort totalt. Med dessa ord, herr talman, yrkar jag än en gång bifall till reservation 13. 84 (SD): behandlar vi betänkandet om inkomstskatter, SkU16. Innan jag går in på våra reservationer tänkte jag säga några andra allmänna ord. Inkomstskatter och indirekta skatter på arbete är basen i finansieringen av vårt välfärdssystem. Det innebär att en hög sysselsättningsgrad är väldigt viktig för att hjulen ska snurra i vårt välfärdssystem, men även skattemoralen och viljan att göra rätt för sig mot samhället är mycket viktig. Tyvärr får vi bara fler och fler signaler om att utanförskapet växer i framför allt många städer. Detta sprider sig även till de mindre städerna. I dessa områden växer det ofta fram svart affärsverksamhet och i dess spår även kriminalitet, vilket leder till låg skattemoral och stort skattebortfall, något som är ett typexempel på. Denna förändring innebär att våra myndigheter måste ges de verktyg och resurser som krävs för att stävja dessa svarta marknader och den ekonomiska brottsligheten. Här har vi som lagstiftare en väldigt viktig roll att fylla genom att skapa ett skattesystem som upplevs som framför allt rättvist och pålitligt av medborgarna. Tyvärr har regeringen inte alltid lyckats upprätthålla detta, och då tänker jag bland annat på det som allmänt brukar kallas pensionärsskatten. Den upplevs av många pensionärer som djupt orättvis, en uppfattning som vi sverigedemokrater också delar. Ett rättvist skattesystem innebär också att den som sköter sig och gör rätt för sig ska få vissa fördelar och rättigheter i samhället, till skillnad mot den som inte följer våra lagar och vårt rättssystem. kommer regeringen tillsammans med de rödgröna, gissar jag, att överge den principen genom att införa subventionerad vård till personer som befinner sig illegalt i landet, personer som sannolikt inte betalar några skatter baserade på arbete. Ett sådant beslut undergräver inte bara rättsmedvetandet utan även skattemoralen och rättvisan i vårt skatte- och avgiftssystem för välfärden. När det gäller våra motioner och reservationerna i betänkandet vore det minst sagt svekfullt att inte ta upp den så kallade pensionärsskatten, då den är en av de mest orättvisa skatter som vi har . Att våra svenska pensionärer inte har fått ta del av de skattesänkningar, eller jobbskatteavdrag, som gjorts under alliansregeringen är rent ut sagt bedrövligt. Jag tror att en stor del av svenska folket gärna hade avstått från delar av dessa jobbskatteavdrag om även våra pensionerade föräldrar eller mor- och farföräldrar fått ta del av dessa jobbskatteavdrag. Det är ju faktiskt dessa generationer som lagt grunden till det välstånd som vi kan ta del av . Tyvärr håller detta välstånd på att krackelera genom den politik som förs , och väldigt många människor oroar sig för den dag man ska gå i pension. Alliansregeringen har verkligen skapat ett vi-och-de-tänkande när det gäller beskattningen av arbetstagare och pensionärer. anser att pension är uppskjuten arbetsinkomst och att den därmed inte ska straffbeskattas enligt Alliansens modell. budgetförslag innebär att man utjämnar skillnaderna i beskattning av arbete och pension. Vi vill med andra ord successivt avskaffa den så kallade pensionärsskatten. I vår budgetmotion avsatte vi utöver den dryga miljard som Alliansen avsatte för att minska pensionärernas skattebörda. har sett positivt på de fyra första stegen av jobbskatteavdraget om man då undantar att pensionärerna exkluderats. Utredningar har slagit fast att dessa skatteavdrag har varit mycket gynnsamma för att skapa nya arbetstillfällen. Med tanke på arbetsmarknadssituationen och de många varsel som vi sett har vi därför ställt oss positiva till ett femte jobbskatteavdrag. Ett annat förslag som också är kopplat till arbetsmarknaden är vårt förslag om en utökning av till att även gälla för alla som ansvarar för K-märkta byggnader även kommuner, organisationer och stiftelser. Dagens allmänna ROT-avdrag kan bara sökas av privatpersoner. Många byggnader av kulturhistoriskt värde förvaltas av organisationer och stiftelser, till exempel hembygdsföreningar, som också i många fall drabbats av minskade bidrag eller föreningsstöd från kommunerna. Hembygdsföreningarna fyller inte minst funktionen av att lyfta fram kulturarvet i det svenska samhället i vardagen. vill därför införa ett särskilt riktat kulturarvs-ROT för renoveringsarbete på byggnader av kulturhistoriskt värde. I mitt anförande förra riksdagsåret när betänkandet om inkomstskatter debatterades tog jag upp bärplockningen och de skatteregler som gäller för skattefrihet. Jag tog då även upp hur bärplockare från och lockats till de svenska skogarna och lovats just guld och gröna skogar av i många fall oseriösa företagare som utnyttjar möjligheten till arbetskraftsinvandring från tredje världen. Senaste sommaren blev inget undantag. har vi kunnat se hur personer från har utnyttjats av en oseriös företagare för skogsplantering. Jag är säker på att det finns flera exempel på att reglerna för arbetskraftsinvandring används för att utnyttja människor som kommer hit med tillfälliga arbetstillstånd. En åtgärd för att minska detta missbruk kan vara att höja gränsen för skattefriheten vid bärplockning och dylikt, som ligger på . En annan fråga som vi vill ta upp gäller förmånstagare till pensionsförsäkringar. Det är orimligt att man inte har friheten att välja förmånstagare fullt ut. Enligt inkomstskattelagen får make, maka, sambo, inklusive före detta makar och sambor, barn och makes och sambos barn vara förmånstagare till pensionsförsäkringar, men inte barnbarn, syskon, syskonbarn eller andra familjemedlemmar. Detta gäller såväl privata försäkringar som tjänstepensionsförsäkringar och berör ofta stora penningbelopp. Saknas förmånstagare går pengarna till försäkringskollektivet. Familjebildningarna kan se ut på många olika sätt, vilket medför problem med nuvarande regler. Även i traditionella familjebildningar kan nuvarande regler leda till olyckliga konsekvenser. Det innebär att barnbarn, syskon, syskonbarn eller andra familjemedlemmar inte får komma i fråga som förmånstagare. Konsekvensen blir en kraftig inskränkning av vissa medborgares frihet. Exempelvis kan ensamstående utan barn inte sätta in någon förmånstagare, vilket med tanke på att det rör sig om ett privat sparande är helt orimligt. Dessutom skulle en situation kunna uppkomma där försäkringstagaren får låta pengarna gå vidare till sin sambos barn men inte till sina egna barnbarn eller syskonbarn, vilket kan vara aktuellt om det egna barnet avlidit. Med anledning av det anförda anser jag att det är hög tid att ändra lagen och utvidga möjligheten att välja förmånstagare. I går uppvaktades skatteutskottet av sjöfartsnäringens parter, och den bild av svensk sjöfart som målades upp är inget annat än dyster. Ett antal viktiga punkter lyftes fram som alla har kopplingar till beskattning av sjöfarten och de som jobbar inom sjöfartsnäringen. I en av våra motioner har vi just lyft fram att undantagen i dubbelbeskattningsavtalen inte blir tillämpliga när fartyg flaggas ut, vilket stänger arbetsmarknaden för svenska sjömän. Här instämmer vi i vår reservation med sjöfartsnäringens önskemål om förändrade regler. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till våra reservationer 3, 4, 9 och 14. 85 (V): Det har gått den så kallade stora skattereformen . Mycket har hänt, och inte minst har den borgerliga regeringen genom sina olika avdrag undergrävt den ursprungliga tanken om ett enkelt och robust skattesystem. Den största förändringen är jobbskatteavdraget, som i avsevärd utsträckning finansierats genom försämringar i de sociala trygghetssystemen för sjuka, arbetslösa och fackföreningsmedlemmar. menar, liksom Socialdemokraterna, , de fackliga organisationerna, , och många enskilda samhällsdebattörer att det är dags för en ny översyn av skattesystemet. Till exempel LO beskrev viktiga frågor att beakta i en sådan översyn. Välfärdens finansiering ska tryggas, näringslivets villkor bör vara generella, den ekonomiska politiken ska vara rättvis och rationell, en samlad strategi för miljöbeskattning bör formas och internationaliseringen kräver ökat samarbete på skatteområdet. Det ligger enligt min åsikt mycket i dessa synpunkter, men utan att låsa sig fast vid sådana ingångar kan man konstatera att de är bra exempel på frågeställningar som behöver belysas. Utskottsmajoriteten avvisar dock en bred parlamentarisk översyn, bland annat med hänsyn till den sittande och beredningen av meddelande om momsens framtid. Jag menar att dessa arbeten inte ska stå i vägen för en översyn. Det kommer alltid att finnas olika aktuella skattefrågor som bereds för tillfället, men de kan inte förhindra nya tag. Jag kan i övrigt instämma i vad och har sagt i denna fråga. De har argumenterat väl. Dessutom argumenterade väl vad gäller reseavdraget. Jag passar på att säga det nu eftersom jag inte har för avsikt att ta upp frågan igen. En av de obalanser, för att inte säga orättvisor, som den borgerliga regeringen infört är den högre skatten på pensioner, arbetslöshetsersättning, föräldraförsäkring och sjukersättning. Det är inte rimligt att pensionärer, arbetslösa och sjuka ska betala en högre skatt än de som arbetar. Det handlar om beskattning på uppskjuten lön och på försäkringsersättningar. Dessutom har till exempel en pensionär redan gått ned avsevärt i inkomst vid pensionen. Varför ska han eller hon dessutom betala mer i skatt än den yrkesaktive? Om man efter ett långt, ofta slitsamt, yrkesliv har ålderspension, alltså uppskjuten lön, betalar man mer skatt än den som har inkomst av lön. Än värre blir det för den som har blivit arbetslös och har ersättning från a-kassa eller har förtidspension. Då blir skillnaden i beskattning ännu högre. Samma sak gäller den som är hemma för att ta hand om sina barn och har ersättning från föräldraförsäkringen. Detta är djupt orättvist, orättfärdigt och innebär naturligtvis inte att skatt tas ut efter bärkraft. Därför borde skattesystemet ändras så att lika inkomster beskattas lika oavsett var inkomsterna kommer från. Och inte har skattesystemet förenklats. fanns det bara en skattetabell som visade hur mycket skatt man skulle betala på sin inkomst oberoende om det var lön, pension etcetera. finns sex olika tabeller. Här har en ny regering verkligen ett regelförenklingsarbete att ta itu med. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2. Den svenska kollektivavtalsmodellen bygger på starka parter på ömse sidor. Arbetsmarknadens parter ansvarar för lönebildningen och bär huvudansvaret för övrig reglering av arbetslivet och för att lösa tvister som uppstår på arbetsplatserna. Om denna modell ska fungera väl och behålla sin legitimitet måste den fackliga organisationsgraden och den fackliga närvaron i arbetslivet vara hög. En av de första saker som regeringen genomförde när den kom till makten var att slopa skattereduktionen för medlemsavgifter i facklig organisation. Motsvarande rätt för arbetsgivares medlemskap i arbetsgivarorganisation lämnades dock orörd. Det är en inkonsekvens med en tydlig ideologisk udd riktad mot fackföreningsrörelsen. För , som värnar den svenska kollektivavtalsmodellen, är det självklart att se rätten att göra skatteavdrag för medlemskap i facklig organisation som samhällsnyttig och därmed som en legitim kostnad för staten. En avdragsrätt om för medlemsavgift i facket bör därför återinföras. Efter regeringens tillträde 2006 minskade antalet medlemmar i a-kassorna med en halv miljon . Därefter har en viss återhämtning skett. var 400 000 färre medlemmar i en a-kassa än vid regeringens tillträde detta som arbetskraften i åldern hade ökat med 466 000 personer. Tillsammans medför det att den andel av arbetskraften som är medlem i en a-kassa har minskat från till . Det stora medlemsbortfallet är en följd av regeringens drastiska höjningar av medlemsavgifterna till a-kassorna och försämrade ersättnings- och kvalificeringsvillkor. De höjda medlemsavgifterna orsakas av att regeringen har infört nya avgifter som a-kassorna tvingas betala in till staten först en förhöjd finansieringsavgift och därefter den så kallade arbetslöshetsavgiften. Löntagarna finansierar arbetslöshetsförsäkringen i sin helhet, dels genom arbetsmarknadsavgiften som arbetsgivaren betalar in till staten men som i grunden är avstått löneutrymme, dels genom finansieringsavgiften och arbetslöshetsavgiften som a-kassorna betalar in till staten. finansierade arbetsmarknadsavgiften och medlemsavgifterna av den utbetalda ersättningen från försäkringen. höjde regeringen finansieringsavgiften. Det innebar att a-kassorna var tvungna att drastiskt höja sina medlemsavgifter och att medlemsavgifternas andel av finansieringen av den utbetalda ersättningen ökade till 2007, alltså en dramatisk ökning från året innan. Den förhöjda finansieringsavgiften var inte påkallad av finansiella skäl. gick arbetslöshetsförsäkringen med ett överskott på . Det utrymme i statsbudgeten som höjningen av medlemsavgifterna och de sänkta ersättningsnivåerna i arbetslöshetsförsäkringen skapade har regeringen i praktiken använt för att finansiera en stor del av det så kallade jobbskatteavdraget. Personer med inkomster från a-kassa, pensioner, sjukförsäkring eller annan socialförsäkring är inte berättigade till avdraget. Regeringen låter alltså a-kassornas medlemmar finansiera skattesänkningarna genom överuttag av avgifter. vill att alla ska ha råd att vara med i en a-kassa och att arbetslöshetsförsäkringen ska vara solidariskt finansierad. Det är både ekonomiskt möjligt och politiskt rimligt att återskapa en solidarisk finansiering av arbetslöshetsförsäkringen. Med sänkta medlemsavgifter sänks tröskeln för att gå med i en a-kassa mest för dem som har stort behov av försäkringen. Om arbetslöshetsavgiften avskaffas kommer ingen att behöva betala mer än ca i medlemsavgift till sin a-kassa. Vi vill också införa avdragsrätt för medlemsavgiften till a-kassan.