prot · H10950 · 2013-12-18 00:00:00 — Med avsikt att förbättra hyresrättens ställning och konkurrenskraft har regeringen också tillsatt (Fi 2012:04). Kommittén har i uppdrag att se över beskattningen av hyresrätter och vissa andra upplåtelseformer och ska överlämna sina förslag till regeringen . Regeringen avvaktar givetvis denna slutredovisning innan eventuella åtgärder för att förbättra hyresrättens skattemässiga ställning vidtas. Tillsammans med regeringens avsikt att utöka möjligheten att göra så kallade från- och tillval i hyreskontrakt och därmed göra hyresrätten mer attraktiv som upplåtelseform signalerar de nämnda åtgärderna tydligt den betydelse som regeringen tillmäter hyresbostadssektorn och vikten av att öka utbudet av hyresrätter för att komma till rätta med obalanserna på bostadsmarknaden. 114 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, bostadsminister , för svaret! Det finns en enighet i denna kammare om att det i finns ett stort behov av att bygga hyresrätter, alla möjliga lägenheter men särskilt hyresrätter. växer, och fler och fler flyttar till storstäderna. I mer än hälften av kommunerna råder bostadsbrist . När mer än en kvarts miljon ungdomar, ca 300 000 enligt beräkningarna, inte har ett eget boende, när par inte kan skiljas på grund av bostadsbristen, när folk inte kan ta arbete och utbildning på grund av bostadsbrist, när kvinnor med barn som är misshandlade ska hem till den man som misshandlar dem för att det inte finns boende, då är det ett jättestort socialt problem. Det handlar också om att grundläggande fri- och rättigheter, som är stadgade i vår grundlag, därmed berövas. Svaret från bostadsministern är tyvärr att utreda. Han säger att partier på vänsterkanten strävar efter subventioner. Det är inte så, , och det vet både jag och du. Det är , , och som förespråkar subventioner och som har visat att det ökar bostadsbyggandet. Det var så då vi hade statliga subventioner. Det är så också enligt utvärdering. Det innebär att subventioner handlar om politiska muskler. Det handlar om att vi helt enkelt ska visa intresse och ta ansvar. Det ansvaret lämnar regeringen och Attefall till marknaden, och marknaden kommer inte att lösa problemet. Det går inte heller att lösa frågan om bostadsbrist genom andrahandsuthyrningar, tillfälliga boenden eller vindsvåningar. Det kommer inte att lösa problemet som helhet. Vi tycker att ungdomar och studenter förtjänar en bättre bostadssituation. Vi i de rödgröna och flera utanför och maktens korridorer är eniga om att vi måste införa någon form av investeringsstimulans för att öka nyproduktionen av särskilt hyresrätter. Den ekonomiska obalansen mellan olika upplåtelseformer är oacceptabel. Många får betala extra för att bo i hyresrätt i stället för i annan boendeform. Villkoren för byggande av hyresrätter gör att det blir väldigt dyrt att bygga lägenheter och småhus. Det gör att det blir ännu svårare när det gäller nyproducerade bostäder. Folk kommer inte att ha råd att bo i dessa. Det är bara de som har tjocka plånböcker som har möjlighet att flytta in i de exklusiva bostäder som byggs. Frågan är fortfarande: Vad gör bostadsministern? Ska man utreda? Det finns många utredningar och rapporter från olika håll och kanter. Behövs det verkligen en utredning för att ta bort obalansen när det gäller de olika upplåtelseformerna? 115 (KD): Jag vill tacka Amineh Kakabaveh för att hon har tagit upp bostadspolitiken, som är en het fråga. Vi har avslutat en debatt om vad regeringen föreslår i budgeten och vad regeringen vidtar för åtgärder. I går hörde jag en man från HSB som sade att alla måste hjälpas åt för att man ska få fart på byggandet i . Kommuner, byggare, länsstyrelser och staten måste hjälpas åt. Regeringen har lyft på alla stenar för att se vad som kan göras med tanke på alla hinder som har funnits och som fortfarande finns kvar. Man ser över statliga regelverk när det gäller till exempel buller, riksintressen, kommunernas planprocesser och länsstyrelsernas handläggningstider. Det har införts enklare regler för andrahandsuthyrning. Fastighetsskatten har sänkts för hyresbostäder och nybyggda bostäder. införs en ny bostadsförsörjningslag. Den handlar om nya boendeformer för äldre såsom trygghetsbostäder och seniorboenden. Den handlar också om fler bostäder för unga och studenter – ett beslut som fattades . Det mesta av detta kommer att gynna just hyresrätten framöver. ser nu över det skattemässiga när det gäller hyresrätter. Den bild som oppositionen målar upp är väldigt negativ. Det är inte bara som gör det, utan det gäller också Socialdemokraterna. Men man kommer inte med några egna lösningar, utan det är bara ett enda klagande , till skillnad från regeringen som gör viktiga insatser, som lyfter på alla stenar och som ser på möjligheterna att komma vidare med byggandet i . 116 (MP): Cirka en fjärdedel av alla unga vuxna i åldern 20–bor kvar hos sina föräldrar. I åldersgruppen 20–är det som bor kvar hemma, enligt regeringens proposition om fler bostäder till unga och studenter. Det betyder att det skulle behövas ca 190 000 nya bostäder bara för att gruppen 20–27-åringar skulle få ett eget boende. Tyvärr är det inte så att alla ungdomar som inte bor kvar hos sina föräldrar har en egen bostad, så behovet är ju egentligen större. köar 290 000 för en bostad. Ministerns svar på frågan om åtgärder för att få fart på bostadsbyggandet är ju inte särskilt optimistiskt. Det är inte heller så konstigt eftersom ministern ärligt erkänner att regeringen inte har några idéer om hur man ska få fart på byggandet. Det finns ingen quick fix, som ministern skriver i svaret. Man utreder och utreder och vänder på alla stenar, som ministern brukar säga. Men av stenvändning har det inte dykt upp något som ändrar på det faktum att det byggs alldeles för lite. Det är intressant att ministern i sitt svar också erkänner att subventioner är en snabb väg för att lösa bostadsbristen. Men, som ministern uttrycker det, om man inte vill arbeta med investeringsstöd finns det tyvärr ingen genväg. Visst, det är sant. Det är bara att se på det som har byggts under alliansregeringens år. Det är i huvudsak bostadsrätter och egna hem som har byggts med statligt investeringsstöd i form av kraftiga skattesubventioner. En bostadsrätt är skattesubventionerad med ca jämfört med motsvarande hyresrätt. Om ministern delar uppfattningen – som han uttrycker i sitt svar – att rörligheten på arbetsmarknaden, tillväxten och andra sociala frågor sammantaget gör att det behövs fler hyresrätter, varför fortsätter man då att subventionera andra upplåtelseformer? Det är ju inte jag som påstår att investeringsstöd går rakt ned i fickorna hos byggarna, utan det är regeringen som gör det. Varför fortsätter ni då att ge subventioner åt upplåtelseformer som ni själva bedömer är mindre viktiga? Vilken byggare skulle välja att bygga en hyresrätt med lägre vinst om hen i stället kan bygga en bostadsrätt och få pengar i fickan från regeringen? Det fungerar faktiskt så . tror inte jag att det som regeringen säger är sant. Jag tror inte att investeringsstöd måste betyda att pengarna kastas i sjön. Jag tycker att det är ganska oförskämt av regeringen att påstå något sådant om byggsektorn. Hur löser man då detta dilemma? Det går inte att lösa så länge som vi har en regering som inte vill åstadkomma blocköverskridande lösningar. Bostadsfrågan är en så stor och omfattande samhällsekonomisk fråga att det är svårt att se hur den ska kunna lösas så länge det saknas åtgärder som har en reell effekt. Det innebär ett regeringsskifte. Förmodligen krävs det mångåriga program för att klara detta i stil med dem som man nu genomför i . Då är förutsättningarna att man kan träffa breda överenskommelser över blockgränserna som gör att de åtgärder som man vidtar håller i mer än en mandatperiod, kanske i tre fyra mandatperioder. Det måste alltså genomföras ett stort systemskifte om man ska få villkor mellan upplåtelseformerna som gör att det i verkligheten blir ett ökat byggande av hyresrätter. De reformer som regeringen har genomfört – ägarlägenheter, hyresgarantier, borttagande av skyddet mot ockerhyror – har ju var för sig inte gett några egentliga effekter. Man skrapar lite på ytan med varje reform som man genomför. 117 (FP): För sedan – – besöktes jag av några företrädare för småkommunerna. Ordförande i den delegationen är , som är socialdemokratisk andre vice ordförande i kommunstyrelsen i . beskrev ett fenomen som är känt från oerhört många kommuner, nämligen bostadsbrist. Detta diskuteras ofta som om det bara gäller de allra största städerna. Men så är inte fallet, utan bostadsbristen är en hämmande faktor även för andra kommuner som inte nämns på förstasidan i våra stora morgontidningar i . Det finns en enda orsak till att vi har bostadsbrist. Det byggs för lite. Det är det grundläggande. Och måste man gå tillbaka i tiden för att ta reda på varför det är så. Det finns två huvudsakliga anledningar. Jag tycker att regeringen ska ha ett erkännande för att man har tagit itu med alla de hinder för byggande som har funnits , inte minst kommunala hinder. En annan del, som jag har sysslat mer med, är finansieringen av bostäderna. Där återstår ännu mycket att göra. Men jag och inte minst från har tidigare diskuterat vilka olika vägar det finns för att lösa detta med finansieringen. Jag har tidigare ställt frågan: Vilket system vill man ha? Jag brukar komma med fyra olika förslag som man kan pröva. Det första förslaget gäller räntesubventioner. De försvann 1991 och uppgick då till . Socialdemokraterna lovade att återinföra dem, men det hade man inte råd med. Det andra förslaget är det gamla paritetslånesystemet. Vill man återinföra det? Inte ens den duktige bostadsministern tyckte att det var ett idealiskt system. Det tredje förslaget är att man satsar på hundraprocentiga statliga lånegarantier, vilket man hade när det inom miljonprogrammet byggdes flerfamiljshus. Det var kanske inte heller så idealiskt. Statliga lånegarantier har en effekt, nämligen att man får en dålig kostnadspress vid byggandet om man har hundraprocentiga garantier för lånen. Det fjärde är det som jag ser att även numera dess bättre har övergivit. Men när jag satt i bostadsutskottet, saligt i åminnelse, herr talman, var det stora grej att man skulle låna av AP-fonderna. Man skulle ta pengar ur AP-fonderna till lägre ränta. Det skulle lösa det hela, och man skulle subventionera den vägen. Det står väl inte ens bakom numera, såvitt jag förstår. Jag tror för min del att det är väldigt bra åtgärder som man har vidtagit. Jag vill ändå fråga statsrådet om en punkt där det inte har kommit förslag: Hur ska man se på det förhållandet att väldigt många byggföretag ligger på stora områden av detaljplanelagd mark? Är det rimligt att ha i stort sett bara vanlig fastighetsskatt år för detta? Eller borde man möjligen sätta ytterligare press på byggföretagen att använda dessa områden? Det gäller inte bara privata byggföretag utan i väldigt hög grad också kommunala byggföretag, som avstår från att bygga därför att man spekulerar i framtida större vinster. 118 (S): Tack, Amineh Kakabaveh, för den här interpellationen! Det är en spännande interpellation som en av de sista vi debatterar innan det blir julledigt. I det svar som statsrådet gav säger han att regeringen hanterar i stort sett samtliga de frågeställningar som berörda aktörer lyft fram som problemområden. När det gäller Aminehs andra fråga, om den skattemässiga obalansen, hänvisas till . Där finns en del att säga, tycker jag. har de ekonomiska villkoren för boende kommit att förändras på ett sådant sätt att hyresrättens konkurrenskraft ytterligare har försämrats gentemot ägd bostad. Till stor del beror detta på förändringar i skattesystemet och att de stöd som har funnits för att kompensera hyresrätten har slopats. Jag tycker inte att det här är fråga om att det måste vara en process för att åstadkomma exakt lika villkor. Däremot tror jag att väldigt mycket kan göras för att undanröja obalansen. Amineh påpekade i sitt anförande att , och gjort en analys kring detta, och det är där man har hittat den skattemässiga obalansen på , som är skillnaden mellan att bo i en nybyggd hyresrätt och att bo i en nybyggd bostadsrätt. Bostadsministern har i tidigare interpellationsdebatter om den här frågan ändå närmat sig ståndpunkten att han tycker att det finns en sådan här obalans. Att erkänna det är ett första steg. Om man erkänner den obalansen behöver man ha en politik för hur man ska komma till rätta med den. med flera har lagt fram förslag på andra direktiv som skulle kunna ligga i och göra att man tittar på den frågan. Det har bostadsministern stoppat, för han har inte velat ha med de direktiv som , och har velat ta in. , för att inte säga för , valde ordförande att i göra någon form av utspel kring vad man förväntas landa i. Han pekade på att man förmodligen skulle föreslå ett slopande av fastighetsavgiften för hyresrätter. Det är, som flera här har pekat på, någonting som är undantaget . Om det här ska ge någon effekt blir det först . har räknat på det och landat i att det ger en effekt på . Den största privata förvaltaren i har beräknat detta till av den totala bostadsproduktionskostnaden, så det är fråga om rätt blygsamma belopp. Frågan hänger fortfarande i luften: Vilka förslag tänker statsrådet lägga fram för att komma till rätta med den skattemässiga obalansen, om det nu är så att man fortfarande tycker att den obalansen existerar? 119 Statsrådet (KD): Det är på något sätt två debatter i debatten. Den ena debatten gäller det generella bostadsbyggandet i , som ju har varit lågt under en lång följd av år. Vi har byggt ungefär hälften av vad norrmän, och danskar har gjort per capita . Skulle skattesituationen för hyresrätterna vara det enda problemet vi hade, ja, då skulle självklart andra ägarformer öka kraftigt och byggas i normal europeisk takt. Men det har inte gjorts. Alltså: Vi har ett utbudsproblem på detaljplanelagd mark, byggklar mark, som det går att dra i gång byggen på. ställer en fråga om detaljplanelagd mark som olika intressenter äger där byggen inte kommer i gång. Ja, det finns säkert många olika skäl. Det kan vara normala affärsmässiga skäl: Vi måste ha en jämn produktionstakt i vårt företag, och vi kan inte köra i gång allting . Det kan vara skäl som att man har olika ekonomiska förutsättningar och finansieringsproblem. Vi har bett länsstyrelserna i ett antal län att inventera och analysera om det finns någonting som de bör göra någonting åt. Det uppdraget ligger ute just , och vi ska få svar . Då påstås det: Regeringen bara utreder och gör ingenting. Får jag bara upprepa några exempel på vad vi redan har gjort. Vi har slopat fastighetsavgiften . Vi har sänkt det totala skattetrycket för boende med . Vi har kortat handläggningstiderna på länsstyrelserna. Vi har reformerat andrahandsuthyrningsreglerna. Vi har reformerat hyressättningssystemet och tydliggjort regelverket för de kommunala bostadsföretagen. Vi har förbättrat de statliga hyresgarantierna. Vi har skärpt bostadsförsörjningslagen. Vi har höjt bostadsbidragen både för barnfamiljer och för pensionärer i flera olika omgångar. Det har vi redan gjort. Sedan håller vi på med en rad frågor. Och just nu ligger en proposition i om enklare regler för att bygga student- och ungdomsbostäder. Det kommer ytterligare förslag fram till och med mars månad som innebär att kommer att få fatta beslut om ett antal saker. Amineh Kakabaveh säger att subventioner visar de politiska musklerna. Då är första frågan: Om vi har haft subventionssystem och och ändå byggt hälften av vad norrmän, och danskar har gjort, och hälften av vad OECD-genomsnittet har gjort, varför funkar inte subventionerna för att lyfta bostadsbyggandet? Den frågan har inte någon från Socialdemokraterna eller ännu lyckats svara på. Det tyder på att subventionerna inte är det effektiva instrument som ni hävdar. Ska vi då börja bygga mycket billigare? Ja, då kan vi ta förslag i deras budget. De har avsatt 2014 för subventioner. De vill bygga 40 000 lägenheter och vill att en majoritet av dem ska vara hyresrätter. Då måste minst 20 000 vara hyresrätter, och subventionen ska gå bara till hyresrätter. Det skulle innebära att om man använder 1 miljard till 20 000 hyresrätter sänker man produktionskostnaderna med 2 ½ procent. En lägenhet som kostar 2 miljoner att bygga blir alltså billigare. Hur radikalt lägre hyror blir det av detta? Nej, säger , man vill höja subventionen till 3 miljarder . Men man vill fortfarande bara bygga 20 000. Det tar tid för också att få snurr på detta. Om nu inte marknaden beter sig som jag tror, att de inkorporerar detta, bygger ineffektivare och ökar vinsterna, innebär det en sänkning av kostnaderna med 7 ½ procent. Jämför då det med Sabos kombohus, alltså koncepthus, som byggs billigare än snittproduktionskostnaderna. Tack vare enhetliga regler och tack vare ett standardiserat förfarande sätts de upp och blir bra hus med bra boendevärden och bra miljökvaliteter. Det är den vägen vi måste gå. Vi måste effektivisera processerna, se till att de kommer fram snabbare och bygga billigare, i stället för att strö ut skattebetalarnas pengar – det konserverar branschen och gör att vinsterna ökar. Varför väljer alltid och Socialdemokraterna fel väg i bostadspolitiken? 120 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, bostadsministern! Det är självklart att visar att det finns andra vägar, och det är självklart att vi, precis som vet, när vi hade subventioner har byggt mer och byggt billigare. Resultatet av utvärderingar från har visat att det var möjligt. De 40 miljarder som du, , ger heter och ränteavdrag i stället. Vi kan för bara 20,7 miljarder bygga 100 000 hyresrätter. Det går att bygga. Dina pengar är inte bidrag, utan det är skattebetalarnas pengar. För det kan vi rusta upp 300 000 lägenheter, om vi ger för energibesparingar. Det går att göra, och det är för dina 40 miljarder, som du och regeringen ger till dem som redan har, nämligen dem som äger en bostad. Vi ser att det har påverkat byggandet generellt. Det är dyrare att bygga och dyrare att bygga hyresrätter. Det du kallar reform har gjort det svårare också för byggbranschen. En hel del åtgärder har talat om, och det är förenligt med vad har sagt, till exempel att markpolitiken är ett verktyg. Staten äger mark. Varför ska man sälja den, antingen väldigt dyrt i vissa områden eller väldigt billigt i andra områden, där en byggherre kan sälja till en annan byggherre? I mitt bostadsområde är det så. Man har lovat att bygga 72 lägenheter för studenter. En byggherre köpte billigt och sålde tillbaka till en annan byggherre, som byggde 71 lägenheter som är bostadsrätter och en enda som är hyreslägenhet. Det är för ungdomar. Markpolitiken innebär kontroll över marken. Vi i säger precis i enlighet med att vi ska ta vara på marken – det är ett viktigt politiskt medel. Det finns ytterligare problem med att de små byggföretagen inte släpps in. Det finns en hel del att göra utan att utreda. Även om regeringen tillsätter 67 utredningar till kommer problemet att kvarstå. Det fungerar inte med tillfälliga boenden. Bostadsministern säger att det kommer en utredning om ungdomar och bostäder. Man underlättar för människor att hyra ut sin vind utan hiss och så vidare, man bygger med sämre standard, och det finns buller, som vi är överens om inte är bra för den sociala miljön. Det finns mycket problem kring de förslag som regeringen har, som egentligen inte är någon riktig åtgärd för de 300 000 ungdomar som behöver en bostad och för de människor som desperat betalar i andra eller tredje hand för att få ett boende. Vi säger: Ge de 40 miljarderna till fördel för hyresrätter, inte bara till dem som äger! 121 (KD): Jag har varit en del av civilutskottet och har sett en trend från oppositionens sida. Det handlar om en bildsättning som är otroligt negativ. Det är klagovisor , och det är inte ett enda nytt eget förslag. , tidigare ekonom bland annat hos , säger att den subventionspolitik som Vänstern och Socialdemokraterna förespråkar är gammaldags och mossig. Men det svar man kan få fram här, som ett svar på regeringens alla åtgärder, är: Det handlar om subventioner. lösning är mer skattepengar. Det ska ges subventioner till byggbolagen för att de ska bygga hyresrätter. Problemet är bara att det för de flesta byggbolag inte fattas pengar. Det finns mängder med pengar i byggbranschen, och många byggbolag gör stora vinster. Det är intressant att ett parti som , som i vanliga fall inte brukar tycka om att gynna stora, privata bolag, i det här fallet, när det gäller subventioner, vill strö skattepengar över de stora byggföretagen. Det var intressant med historik. Han hade en del tankar om åtgärder. När man frågar bostadsministern hur vi ska kunna bygga fler hyresrätter kommer det ett stort antal idéer. Man lyfter på alla stenar som finns. Jag ser fram emot fortsättningen och har stor tilltro till bostadsministern. 122 (MP): Hade vi mer tid skulle jag gärna prata lite om trångboddhet också. Bostadsbristen har ökat , så att av landets kommuner har börjat rapportera om det. är det alltså 246 av landets 290 kommuner som anser att de har brist på just hyresrätter, som vi väl har pratat om mest. Ministern sade att det pågår två debatter. Jag skulle gärna vilja se två olika typer av förslag. Jag upplever att många av de åtgärder som vidtas handlar om Stockholmsproblem. Detta med planproblem och långa handläggningstider är problem som inte finns i många av kommunerna. Vill någon bygga ett hus i en kommun med mindre än 70 000 invånare löser det sig på . Problemet med utbud av mark togs upp. Jag ska inte nämna något företag, men vi vet att det finns företag som ligger på 10 000–12 000 byggrätter här i . är det mer lönsamt att ligga på dem än att bygga på dem. Det är ett problem som finns i marknaden. Ministern räknar upp en massa åtgärder som han har vidtagit. Då kan man fundera: Är det rätt eller fel åtgärder? De har ju inte löst problemet, för vi har inte fått i gång byggandet, och det är ändå av marknadsinriktade lösningar. Ministern frågar – och visst kan man göra det – varför de metoder som fanns tidigare inte löste detta. Men varför gör inte de metoder som regeringen har föreslagit det? De har påverkat bara mycket marginellt, om ens något – man kan faktiskt diskutera det. Det tar tid att utvärdera sådant. Jag tycker att det behöver vara lite mer ödmjukhet från regeringens sida. Som jag sade i mitt förra inlägg kan jag inte se några stora åtgärder som skulle få fart på detta, om det inte sker med en mycket bred förankring i , så att åtgärderna kan vara kraftfulla. 123 (FP): Först måste jag säga att det var en intressant inblick som gav från planprocessen i med omnejd. Det kanske inte fullt ut fungerar så på andra håll, men det var roligt att höra att man kan få tillstånd på i med omnejd – mycket bra! Jag tycker att det var ett intressant svar som statsrådet gav när det gällde detaljplanelagt område. Det är analys på gång i länsstyrelserna av detta. Jag tror att det är en av nyckelfrågorna. Här tar skattebetalarna i kommunerna på sig att detaljplanelägga områden, och sedan sker det nästan ingenting därefter, utan de bara ligger och ligger. Det finns andra som kapitaliserar detta. Det kan inte vara rimligt att skattebetalarna i längden ska ta kostnaderna och att det sedan inte händer något. Det måste man angripa. Jag är glad att hade observerat detta. Vi har arbetsmarknadsregioner som är ganska väldefinierade. Men vi skulle även behöva något som heter kommunikationsregioner, så att man kan se hur långa resor människor kan ha till jobbet. Slutligen skulle vi behöva bostadsregioner, så att man kan se var människor kan bo. Om man nu håller sig till kan man se att de arbetsmarknadsregioner som finns håller på att ändras genom att kommunikationerna håller på att utvidgas. Därigenom kan vi bo på mycket trevliga orter som , , , och . Det är fullt acceptabla pendlingsavstånd till dessa orter. Det tror jag är mycket viktigt.