prot · H10938 · 2013-12-03 00:00:00 — 1 § Aktuell debatt: Arbetsmiljön 1 (S): Det är dags att vi diskuterar hur vi har det på jobbet. Alla som med sitt arbete bidrar till vårt välstånd, vår ekonomiska utveckling och vår välfärd bidrar till att få samhället att fungera. Vi önskar oss alla ett hållbart arbetsliv, men det har vi inte . är det förfärande många människor som förolyckas på sitt arbete. Utvecklingen går åt fel håll. Vi socialdemokrater har begärt den här debatten för att vi inte kan acceptera att stillatigande se på hur utvecklingen går åt fel håll. Allt fler människor skadas på eller slits ut av sitt arbete. Politiken måste ändras. Utvecklingen måste vändas. Det vill vi prata om här i . 2 Arbetsmarknadsminister (M): Alla som vill och kan ska få möjlighet att arbeta. Det är Alliansens främsta målsättning. Arbetsmiljöpolitiken är en viktig byggsten för att uppnå det målet. Med god arbetsmiljö får vi en mer inkluderande arbetsmarknad där fler får möjlighet att träda in och få ett jobb och där färre slås ut . Det är grundläggande för att vi ska kunna möta den demografiska utvecklingen och det stundande generationsskiftet på arbetsmarknaden och därmed också säkra den svenska modellens långsiktiga hållbarhet. har genomgått omfattande strukturomvandlingar. Vi har ett mer mångfasetterat näringsliv och en allt viktigare tjänsteproduktion. Teknikutvecklingen och samhällsutvecklingen har skapat nya förutsättningar och möjligheter. Arbetsmetoder och processer på arbetsplatsen är i ständig utveckling. Vi har sett och vi ser fortfarande hur arbetsmarknader växer fram med en mängd nya branscher och nya jobb. har vi blivit bekanta med yrkestitlar som app-utvecklare, barristor och omvärldsanalytiker. Ett mångfasetterat näringsliv och framväxt av nya yrken förändrar delvis arbetet med arbetsmiljön. Till traditionella fysiska arbetsmiljöfrågor som bullerskydd, byggnadsställningar och skyddsglasögon lägger vi också till frågor om ett högt arbetstempo, oklara roller, ökade förväntningar och att vara tillgänglig och uppkopplad dygnets alla timmar. Det är frågor som i sig kan vara svåra att ta på men som inte desto mindre är viktiga. Tvärtom, näst efter belastningsskador uppger att sociala och organisatoriska orsaker är den vanligaste anledningen till arbetsskador. Psykisk ohälsa är också den vanligaste sjukskrivningsorsaken. Här måste arbetsmiljöarbetet utvecklas. pågående arbete med att ta fram övergripande regler på området psykosocial arbetsmiljö kan vara ett viktigt verktyg till att vända den negativa utvecklingen. Men framför allt måste svenska arbetsplatser och svenska arbetsgivare bli bättre på att följa med i utvecklingen. Vilka morgondagens yrken blir vet vi inte . Med en tilltagande globalisering och därmed specialisering kommer nya branscher och yrken att växa fram. Våra barnbarn kommer att kunna välja helt andra yrkesvägar än vad vi kunde. För dem kommer arbetsmarknaden och arbetsmiljön att se annorlunda ut. Diskussionen om arbetsmiljöfrågor måste därför alltid hållas levande så att vi blir bättre på att uppmärksamma nya risker och nya problem. Arbetsmiljöpolitiken kan inte spegla gårdagens arbetsmarknad. Den måste spegla dagens arbetsliv och villkoren för dem som arbetar . För att våra arbetsplatser ska präglas av en säker och god arbetsmiljö måste samarbete och samverkan fungera. Ansvaret för arbetsmiljön ligger på arbetsgivaren där skyddsombud, inspektörer, parter och arbetstagare är med och skapar en god, trygg och säker arbetsmiljö. I arbetsmiljödebatten – både här i kammaren och i medierna – målas ofta en mycket mörk bild av hur det står till med svensk arbetsmiljö och av hur utvecklingen går åt fel håll. Jag vill gärna nyansera den bilden. Ser man till de indikatorer som finns tillgängliga har utvecklingen tvärtom varit positiv. uppmättes det lägsta antalet dödsfall i arbetsolyckor . I ett internationellt perspektiv har vi också få dödsolyckor. Antalet arbetsplatsolyckor och anmälda arbetssjukdomar har visserligen ökat något , men minskade de kraftigt. Med detta vill jag inte säga att vi är nöjda. Tvärtom, varje olycka eller skada som beror på arbete är en olycka och en skada för mycket. Att vi har sett en viss ökning av skador är någonting som jag följer noga. Men vi vet inte exakt vad den här ökningen beror på. Till exempel kan konjunkturen påverka utvecklingen genom en högre aktivitet i arbetslivet. En ökad medvetenhet om arbetsmiljöfrågor kan också leda till en ökad benägenhet att rapportera arbetsskador, vilket i sig är någonting positivt. menar jag att arbetsmiljöpolitiken inte får reduceras till att bara handla om indikatorer som storleken på anslag eller antalet inspektörer. Området är betydligt större och mer komplext än så. har en central roll på området när det gäller både tillsyn och information, men verket är långt ifrån den enda aktören. Arbetsgivarna har det huvudsakliga ansvaret för en god arbetsmiljö. Det finns många exempel på företag runt om i som jobbar framgångsrikt med att förbättra sin arbetsmiljö. Låt mig nämna bara ett par exempel. har arbetat med ledarskapsutveckling och psykosociala frågor, vilket har gjort att sjukskrivningstalen har gått ned och försäljningen har ökat. är också ett exempel där man arbetar med att förbättra ergonomin i sina maskiner, vilket leder till lägre sjukskrivningskostnader hos kunderna. Vi har också många unga som kliver in på vår arbetsmarknad . Många av dem vet inte vilka regler som gäller eller vilka krav som man kan ställa. Det finns också de som inte vågar ställa krav innan de har fått en fastare förankring på arbetsmarknaden. Det är viktigt att våra unga får en god start på sitt arbetsliv. Här har vi alla ett ansvar för att hjälpa dem och ge dem en så bra introduktion som möjligt. Vi har dessutom en könsuppdelad arbetsmarknad som i sin tur kan medföra olika arbetsproblem, och jag kommer in på det . Vår arbetsmarknad ska präglas av goda villkor, trygga arbetsmiljöer och ett starkt skydd för grundläggande rättigheter. Det är målet, och dit når vi bara genom ett aktivt och medvetet arbete – parterna och politiken tillsammans. 3 (S): När väckarklockan ringde tog det emot att gå upp. Det var mörkt och kallt. Så kände nog de fyra och en halv miljoner människor som också gick upp för att gå till jobbet. Men vi tar oss upp och vi kommer till jobbet och de allra flesta trivs på sitt jobb. De allra flesta känner stolthet över sitt arbete. De trivs i gemenskapen med arbetskamrater och känner tillfredsställelse när det blir fredag eller när arbetsuppgifterna är utförda. Även när man trivs på sitt jobb finns det också problem på arbetet, och det är dem som vi ska prata om . Allt fler människor upplever stress och press på i princip alla arbetsplatser och i princip i alla yrken. Det tar sig olika uttryck, men det är en ökad press på alla som jobbar. Utvecklingen går i fel riktning, bort från det goda arbetet, bort från ett hållbart arbetsliv. Arbetsplatsolyckorna och arbetsskadorna ökar nu . Särskilt mycket ökar de bland unga där ökningen är väsentligt större än i andra åldersgrupper. Sjuktalen ökar särskilt mycket bland unga. Det är bara ungefär hälften av landets arbetsplatser som har ett systematiskt arbetsmiljöarbete. Allt fler anställda känner psykiskt obehag inför att gå till jobbet. granskning visar också att det finns mycket stora brister när det gäller att rapportera tillbud. Utvecklingen går åt fel håll. När man lyssnar på arbetsmarknadsministern verkar det som om det vore ett resultat av något okänt. Ja, vi vet förstås inte säkert, men det är svårt att bli fri tanken när utvecklingen när det gäller arbetsmiljön efter det att regeringen har genomfört dramatiska nedskärningar i arbetsmiljöarbetet vänder i negativ riktning. Det är svårt att tro att det inte har något samband. Regeringen började med att skära ned resurserna till inspektioner i med en fjärdedel och att helt och hållet lägga ned , som ansvarade för arbetsmiljöforskningen. är nu ett av två länder i som inte har någon samlad arbetsmiljöforskning. Av 285 aktiva forskare försvann ungefär hälften från den aktiva forskningen. Visst – man kan tro att det beror på någonting annat, men det är svårt att bli fri tanken att regeringens prioriteringar har betydelse. Även om det självklart är så att arbetsgivarna har ansvar för arbetsmiljön har också regeringen ett ansvar. När den gör så dramatiska nedprioriteringar och nedskärningar i arbetsmiljöarbetet ska man inte bli förvånad över att det resulterar i att arbetsmiljöproblemen ökar. Regeringen kommer inte med några förslag för att vända utvecklingen, men det förslag vi fick i den senaste budgeten var i stället att resurserna till företagshälsovården nu ska minska från 345 miljoner till 30 miljoner. Det är svårt att se det som någon satsning på bättre företagshälsovård, fru talman. Arbetsmiljöproblemen och arbetsskadorna ser olika ut i olika branscher och i olika yrken. Så är det. Men den mest dramatiska skillnaden kanske finns mellan kvinnor och män. Många tror att det beror på att kvinnor och män har olika fysik, att det beror på storlek, längd och muskelmassa. Men, fru talman, det är inte det som är orsaken. Orsaken till att kvinnor i mycket högre grad än män drabbas av belastningsskador har att göra med makt. Kvinnor har mindre makt än män. Det gör att kvinnor på alla arbetsplatser och i alla yrken får göra de mest repetitiva arbetsuppgifterna, de arbetsuppgifter som har störst arbetsmiljörisker. Detta visades i en kunskapssammanställning från som hade beställt. Den visade att kvinnor och män gör olika saker även där de har samma yrke. Män har generellt sett större variation i sina arbetsuppgifter medan kvinnorna jobbar mer repetitivt. Då kanske det inte är så förvånande att kvinnorna i större utsträckning drabbas av belastningsskador. Så här beskriver man det i rapporten: Kvinnliga städare tömmer papperskorgar och dammtorkar medan männen kör den stora städmaskinen. Kvinnor lyfter tunga och oförutsägbara människor i vården medan männen lyfter tunga men förutsägbara saker i andra yrken. Kvinnorna gör repetitiva inmatningar i datorn medan männen går på möten och pratar i telefon och får större variation. Skillnaden mellan kvinnor och män handlar inte om fysik. Den handlar om makt. Vi socialdemokrater har lagt ett tiopunktsprogram för att vända utvecklingen och att satsa på arbetsmiljöarbetet. Regeringen har misslyckats med jobben i dubbel bemärkelse. Långtidsarbetslösheten har under den här regeringens tid tredubblats, och villkoren för alla dem som har jobb har försämrats. Fler jobbar under otrygga anställningsvillkor, och arbetsskadorna ökar. krävs en ny politik. 4 (MP): Jag kommer att fokusera på arbetsmiljö när det gäller skolan och inom den sektor som fostrar de kommande generationerna. tycker att det här är en framtidsfråga på många olika sätt, och en av orsakerna till det är naturligtvis att det är barnen som kommer att i vuxen ålder vara de som utsätts för och är ansvariga inför arbetsmiljöfrågorna. och har tillsammans gjort en ingående analys av inneklimat och energianvändning vid 130 förskolor, grundskolor och gymnasieskolor i hela . Urvalet inkluderade skolor i storstäder som men också landsbygdskommuner. 1 965 skolanställda deltog i denna studie. Skolmiljön konstaterades vara bristfällig och rent av hälsofarlig. Nästan tre av fyra undersökta skolor har så pass allvarliga problem med luftklimatet att de kan kopplas till besvär för elever och skolpersonal. Tre av fyra skolor har påtalade eller identifierade problem med det termiska klimatet, det vill säga att det är för varmt i klassrummen eller för kallt . Över hälften av skolorna har bristfällig ljudisolering eller andra akustikproblem. av skolorna saknar helt eller delvis flimmerfri belysning. Ingen av oss riksdagsledamöter här skulle acceptera en sådan arbetsmiljö, även om det i våra relativt gamla lokaler då och då är problem med arbetsmiljön, såsom för kalla eller för varma lokaler. av skolorna i undersökningen har drabbats av fuktproblem, och har fuktskador – fuktproblem som gör att risken för hälsoproblem kopplade till detta bedöms vara påtaglig, enligt rapporten. I stort sett ingen skola har bra städbarhet, som det heter tekniskt, vilket medför att skolorna är svåra att hålla rena. Denna studie är inte en ny studie, utan den släpptes . Men fortfarande har inget hänt inom området. Inomhusklimatet på skolor är fortfarandet bristfälligt och snarare mer problematiskt . Problem med bristande miljöfaktorer i inomhusmiljön kan leda till bland annat hudproblem, trötthet och huvudvärk. Det är väl känt. Dessa studier utförda i skolmiljö visar att högre halter av koldioxid, som är ett mått på dålig ventilation, ökar sjukfrånvaron både för dem som jobbar där och för eleverna som har sin dagliga tillvaro i dessa lokaler. Svenska studier, både tidigare och senare, visar också att förbättrad ventilation kan minska frekvensen av bland annat astmasymtom som är relaterade till skolan. Går det att göra något åt detta som man kan få andra fördelar? Det har vi i tittat närmare på. Svenska skolor kan till exempel spara mycket energi och förbättra innemiljön i lokalerna. Energibesparingspotentialen för skolor och förskolor är i genomsnitt , enligt dessa två myndigheter som har gjort utredningen. har elanvändningen på skolorna ökat med . En direkt effekt av energieffektivisering är att skolornas huvudmän, kommunerna, och de fristående huvudmännen långsiktigt sparar pengar som i stället kan komma utbildningen till del. I många skolor i ser lektionssalarna och övriga utrymmen ut på samma sätt som de gjorde när de planerades och byggdes eller mer. I en del skolor tycks gardinerna ha hängt kvar . har vi lärt oss mycket om hur inlärning sker och hur pedagogik utvecklas i skolan. Andra länder har också visat att det går att göra satsningar och därigenom förbättra miljön för dem som är mest utsatta, nämligen våra barn. I gjorde man 2005 en storsatsning, ett klassrumslyft, där väldigt mycket resurser avsattes för att förvandla det landets nedslitna och hälsovådliga skolor till utbildningslokaler med en innovativ och högteknologisk miljö i världsklass. kom ännu en utredning som visar att är allt annat än i världsklass i inlärning, tyvärr. tror på skolan, på eleverna och på lärarna om man satsar på rätt sätt och från rätt håll. Lärare och elever har rätt till en god miljö för arbete och kunskapsinhämtning. Men det är många skollokaler som inte håller måttet. vill därför sätta upp ett mål om att alla lärare och elever ska ha en god arbetsmiljö . Jag är bekymrad över att vi har en regering som skyller på kommunerna när det handlar om områden som inte direkt står under staten. Bland annat det vill jag gärna höra vad arbetsmarknadsministern tycker om. 5 (FP): Arbetsmiljön inbegriper ett stort antal viktiga områden. Det handlar om frågor som är viktiga för samhälle, verksamheter och individer. Insatserna ska bidra till att skapa gynnsamma förutsättningar för tillväxt och hälsa som de ska leda till bättre arbetsmiljö för att minska utanförskap. Vi lever i en värld som förändras, en globaliserad omvärld som ställer krav på för att möta morgondagens utmaningar. Därför är det viktigt att möter detta med en bred och fördjupad verksamhet. Strukturomvandlingen på arbetsmarknaden i form av underleverantörer, in- och uthyrning av arbetskraft och ökad utländsk arbetskraft innebär stora utmaningar för det framtida arbetsmiljöarbetet. Vi ser också en utveckling där arbetsmiljöfrågorna blir alltmer komplexa. Etablering av mindre seriösa företag innebär större risk för de anställda. Psykosociala frågor fortsätter att vara alltmer betydelsefulla på arbetsplatserna. Vi har noterat och kan notera att stress, arbetsbelastning, hot och våld utgör stora problem på vissa arbetsplatser. Därför är det viktigt att förbättra arbetssäkerheten och förebygga arbetsmiljörisker. För att kunna förbättra kvinnors arbetsmiljö och bidra till att komma närmare de jämställdhetspolitiska målen måste bristerna och utvecklingsbehoven identifieras. Mobbning och trakasserier tillhör vardagen på en del arbetsplatser. Ofta är det en tragedi för den drabbade individen och dennes familj. Det bedöms att uppemot 300 personer begår självmord till följd av mobbning och andra trakasserier på arbetsplatserna. Arbetsgivaren har ett ansvar att vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga skador och sjukskrivningar. Det ska vara arbetsgivaren som ser till att de drabbade får adekvat rehabilitering. Men det är också samhällets ansvar att ge både individen och arbetsgivaren stöd och råd för att förebygga förekomst av psykosociala problem på arbetsplatsen. har ett kontinuerligt arbete med att ta fram och sprida kunskapssammanställningar. Ett bra företagsklimat behövs för att stimulera produktionen och främja de anställdas hälsa. Arbetsmiljöpolitiken ska självklart handla om riskminimering vad gäller arbetsrelaterade olycksfall och sjukdomar. Men den handlar också om att arbetsmiljön ska vara utvecklande och hälsofrämjande. Därför måste kunskapen och medvetenheten om arbetsmiljöns betydelse öka. Därför är det viktigt med en mer positiv syn på arbetsmiljöfrågorna. Det finns stora fördelar för de arbetsgivare som använder sig av arbetsmiljöns positiva möjligheter. Det behövs ett nytt tänkande, där arbetsmiljön ses som en möjlighet att främja både hälsan och verksamheten. Arbetsmarknadens parter har en avgörande roll i arbetsmiljöarbetet. Det är mycket allvarligt om unga människor i arbetslivet utsätts för risk på grund av att de inte vågar ställa frågor eller har fått för dålig information om sina arbetsuppgifter. Det har tyvärr blivit allt viktigare för oppositionen att leta efter fel eller svartmåla i stället för att tillsammans med oss uppmärksamma de brister som kan identifieras. Andra länder ser som en förebild. har kommit långt när det gäller arbetsmiljöfrågor, men vi har alla ett ansvar att se till att samverkan fungerar och att riskerna på arbetsplatserna minimeras. Ökad kunskap om arbetsmiljöfrågor är en viktig del för att få till stånd ett bättre arbetsmiljöarbete och för att det ska bli bättre på våra arbetsplatser. 6 (C): Dagens debatt om arbetsmiljö är välkommen, tycker jag. Det finns alltid ett behov av att lyfta frågor om risker i arbetslivet på alla plan, och en offentlig debatt i riksdag och medier sprider ringar ut i samhället som kan ge positiva effekter. Först vill jag säga en del om den fysiska arbetsmiljön och risker i arbetet i mer traditionell form. har även på detta område en bra utveckling på många sätt, både vid en internationell jämförelse och om vi tittar på läget i . En ansenlig del av de svåra olyckor och dödsfall som sker i arbetet sker de facto i trafiken. Den delen av olyckorna har vi ofta anledning att särredovisa. Men oavsett om vi tittar på siffrorna inklusive eller exklusive trafikskador ser de allt bättre ut, särskilt för åren 2008 och framåt – i varje fall när vi tittar på dödsfall. Statistik bör som bekant alltid tas med en nypa salt, och förklaringen till siffrorna är inte alltid den man får intryck av. Dagens debatt är vad jag förstår delvis initierad med anledning av den olycksvecka vi hade med fyra döda på arbetet på . Det finns all anledning att uppmärksamma och förfäras av sådana händelser. Men som sagt, ger ingen signal om att detta är en del av en trend – tvärtom. Den kraftiga minskning av olyckorna som skedde 2007–2009 har delvis ätits upp av ökningen 2010–2012. Men mönstret för dödsolyckor ser fortsatt positivt ut – 2012 har den lägsta siffran, med undantag av 2009. Det året var det 41 döda; var det 45. Det var alltså för många döda i arbetsrelaterade olyckor. Självklart har vi alla utgångspunkten att varje olycka är en för mycket. Frågan är då vilka verksamma motmedel som finns. Arbetsolyckor och arbetsmiljöproblem av mer fysisk karaktär är ofta koncentrerade till vissa branscher. Jag tillhör dem i församlingen som har prövat två typer av sådana här utsatta miljöer , nämligen djurskötsel och manuellt skogsarbete. Jag är definitivt inget föredöme i hur man ska bete sig. Jag har drabbats av många skador och många tillbud. Jag står här med ett finger för lite och diverse skavanker här och var på kroppen efter olyckor som jag drabbats av. De kunde ha varit och slutat mycket värre. Jag kan i detta sammanhang inte låta bli att nämna att jag läste den glada nyheten att det här faktiskt är vi så här långt inte har haft någon som har förolyckats i lantbruksarbete i det här landet. Min egen erfarenhet stämmer väl med det man kan se i utvärderingar av vad som brukar orsaka den här typen av olyckor. Antingen är man ovan och för lite insatt i arbetssituationen eller också är man van och rutinmässig och därmed lite slarvig. Olyckorna händer gärna när man är trött och sliten eller alltför stressad. I de allra flesta fall, när man tänker efter, har man gjort något felaktigt och illa övervägt moment som medverkat till olyckan. I botten finns naturligtvis alltid den enskilda människan och hennes eget ansvar att iaktta tillräckliga försiktighetsåtgärder i riskfyllda miljöer. Men lika självklart är det att det är arbetsgivaren som har ett huvudansvar, både enligt och lag och moraliskt, för att arbetet sker på ett säkert sätt. Det är därför viktigt att det finns strukturerade rutiner ute på företag där olycksrisker förutses och i största möjliga mån arbetas bort och där olyckor och tillbud analyseras i lärande syfte. Jag fick till exempel möjlighet att följa hur arbetet med service på Stockholmstågens vagnar går till ute i depån i . Jag imponerades av hur strukturerat det olycksförebyggande arbetet var med många inbyggda så kallade idiotsäkringar i arbetsmomenten för att förhindra olyckor av olika slag. Jag vill också betona fackets viktiga roll i dessa sammanhang. Det handlar om att ständigt ha ögonen på att säkerhetsfrågorna är i fokus, både från arbetsgivarnas sida och från dem som finns i produktionen. Dagens huvudfokus för mig ligger alltså på den fysiska arbetsmiljön. Jag ber att få återkomma till det som mer handlar om den psykosociala miljön i mitt nästa inlägg. Slutligen hoppas jag att vi slipper fler svarta olycksveckor, som den vi hade för , och att vi inte faller för frestelsen att försöka politisera de tragiska dödsolyckor som har drabbat oss. Tyvärr har jag sett en del tendenser i medierna i den riktningen. Det är något som jag ibland uppmärksammar och uppfattar som direkt osmakligt. 7 (SD): Jag vill börja med att tacka Socialdemokraterna för att de har tagit initiativ till dagens debatt om detta viktiga ämne. Arbetsmiljöfrågor kan kanske låta lite tråkigt och byråkratiskt. Det är ett typiskt politikerord som säkert får en och annan av er som har råkat zappa hit via att kanske vilja stänga av tv:n och gå och koka kaffe i stället. Men oavsett om man stannar kvar vid tv:n eller grubblar lite vid kaffebryggaren tror jag att alla som reflekterar närmare över ämnet förstår att det här är oerhört viktigt och oerhört centralt. Det är ett ämne som på något sätt berör oss alla personligen. Trygga, mänskliga, välfungerande och säkra arbetsplatser innebär ökad livskvalitet och bättre hälsa för den enskilde. För arbetsgivaren kan det innebära ökad produktivitet, förbättrade möjligheter att behålla nyckelkompetens med mera. Och för staten och samhället kan det medföra minskade ekonomiska och sociala problem, vilket ger mer pengar över till den gemensamma välfärden. Motsatsen, det vill säga brister i arbetsmiljön, har ofta en väldigt avgörande konkret och i vissa fall dramatisk effekt, inte bara på den drabbade utan också i många fall på dennes nära och kära. Min morfar, , är en fantastisk man och en av mina stora förebilder. Han började kroppsarbeta tidigt, först som skogsarbetare och sågverksarbetare och sedan som fabriksarbetare. Brister i arbetsmiljön i form av tunga lyft, dåliga och enformiga arbetsställningar med mera gjorde att han slets ut och sjukpensionerades.