prot · H00973 · 2013-03-06 00:00:00 — Om man har de här federalistiska drömmarna och vill skapa det stormaktsvälde som EU är på väg att bli utan att ha en demokratisk legitimitet, utan att i varje enskilt fall där man ska anta ett nytt fördrag eller stärka samarbetet fråga folket vad de tycker och få godkänt av folket, skapar man de inre spänningar som vi ser i , , , och andra länder. Tyvärr tror jag inte att framtiden är ljus. 99 (M) replik: Framtiden är säkert inte ljus för många av länderna i . Vi kan inte skylla på det gemensamma EU för det. De enskilda länderna har själva försatt sig i den situationen. Jag var i under den tiden då byggboomen där var som värst, och man frågade sig hur det skulle sluta. Ja, nu vet man svaret. Med är det samma sak. Priserna på hus i var fem gånger så höga som i . Då undrade man om det kunde stämma, och så vidare. Jag tillhör inte dem som önskar en federalistisk stat. Vad jag önskar är ett fredsprojekt som kan utvecklas där man har öppen handel, öppenhet mellan människor, öppet för utbildningar, att man kan arbeta på olika ställen och på olika sätt. Att det inte finns några demokratiska stater som har haft krig kan jag hålla med om. Men man får inte glömma bort 1956 och, som jag nämnde förut, 1968. Det var ju faktiskt militär makt som gick in i de länder som är medlemmar i den gemensamma unionen och som säkert är ganska tacksamma för att de är med i den gemensamma unionen. Somliga av dem är till och med medlemmar i . Att det här är ett projekt som bara kommer att tyna bort tror jag inte på. Det finns för mycket historia för att det ska gå om intet. 100 (FP): Vem älskar EU, den europeiska unionen? Vem älskar finanspakten? Eller, för att travestera en berömd rubrik i av , vem älskar ? Nej, EU, Europeiska unionen och tidigare EEC och EG, präglas av kriser och kriser. Det är budgetkriser, konstitutionella kriser, smörkriser och fiskekriser; det är kris på kris. Ändå, herr talman, rör hon på sig, EU. Vem vill över huvud taget vara med i en sådan förening som präglas av så otroligt många kriser? Det finns verkligen ingen brist på motiv för att vilja utträda ur denna förening. Det är som i ett politiskt parti: Tycker alla lika? Nej, alla vi som är politiskt aktiva vet att det finns väldigt många olika åsikter, både ideologiskt och i enskilda sakfrågor, och ändå vill vi vara kvar i våra partier. Det konstigaste av allt, herr talman, är att vi får nya medlemmar till dessa motsägelsefulla föreningar, och så är det med EU också. Vi kan just nu välkomna den 28:e medlemmen i denna förening, nämligen som blir medlem . handlar detta om någonting helt annat än EU:s existens eller inte. Det handlar om ett avtal som ligger inom ramen för EU men som är ett avtal mellan länderna som inte är federalt i egentlig mening inom ramen för Lissabonfördraget. Då måste vi ta ställning till jag tycker att väldigt väl har uttryckt detta och förhålla oss till detta. Det är en viktig sak. Det allra viktigaste för oss som riksdagsledamöter är att se till att och svenskarna gagnas av vad vi beslutar i denna riksdag. Då måste man förhålla sig till detta, för har ett stort intresse av att euroområdet fungerar väl. Det är den väsentligaste frågan att förhålla sig till. Detta avtal mellan ett antal länder i det är inte alla som är med i euron men i stort sett syftar till fyra olika saker, och det har nästan inte nämnts i den här debatten. För det första syftar det till att stärka de offentliga finanserna och samordningen av den ekonomiska politiken inom euroområdet väldigt viktigt. i denna förening ska införa regler i sina nationella lagstiftningar om en budget i balans eller i överskott. För det andra ska söka minska sin statsskuld om den överstiger EU:s referensvärde på av bruttonationalprodukten. Det är en mycket tuff uppgift för många av de länder som har ingått detta avtal. För det tredje innehåller avtalet också regler som ska stärka styrningen inom euroområdet genom regelbundna eurotoppmöten. För det fjärde är avtalets regler bara bindande för de euroländer som har godkänt fördraget. och andra fördragsländer som inte har infört euron som valuta kan emellertid meddela om de vill vara bundna av alla eller delar av avtalets regler. Detta är vad vi ska ta ställning till . Då är frågan: Vad är bra för ? Vi måste alltså förhålla oss till detta. Då kan man se det på två olika sätt. Det ena sättet är det enkla, att man utträder ur alltihop, sätter sig på åskådarbänken och säger: Vi blir visserligen berörda i väldigt hög grad av det som ni beslutar, men av principiella skäl vill vi inte delta i detta. Vi tar de konsekvenser som blir av detta beslut. Det är det ena betraktelsesättet. Det andra betraktelsesättet, som är det som föreligger här, är att vi inte, som sade, motsätter oss att andra länder söker ordna upp det på det sätt som de tror är det bästa för deras del. Det tror jag är en klok politik, när vi nu i genom folkomröstningen har en annan position, inte minst gentemot våra väljare. , som den kallas, har under hela den process som den har tillkommit präglats av otydligheter och oklarheter. Det ska man vara på det klara med. Det har alla vi som har suttit i , finansutskottet eller skatteutskottet sett. Det har varit oklart i många avseenden vad den innehåller också för dem som skulle diskutera detta. Herr talmannen vet inte minst från att det har varit oklart även för svenska förhandlare vad den skulle innehålla. Otydligheten har minskat något, men det finns fortfarande oklarheter kvar vart detta kommer att bära hän. I motsats till vad vissa säger är det också en form av solidaritetspakt. Man lämnar ingen utanför. De som säger att vi ska strunta i alla länder i som inte tycker som , till exempel och de grekiska medborgarna, har anledning att fundera över att finanspakten, trots de brister den säkert har, inte lämnar någon utanför. Det är intressant. kan den nya styrningen komma att innebära att de ekonomiska skillnaderna, säkert på viss sikt, utjämnas mellan de olika länderna. Det är en nödvändighet om detta ska fungera. Innan den inre marknaden fanns och innan euron fanns hade vi ständigt problemet i mitt med att den ekonomiska stormakten hade låg inflation och stark produktivitet medan hade problem med sin valuta och sin konkurrenskraft. Det ledde till en stor mängd devalveringar. Den dörren har stängts med denna finanspakt. Hela eurotanken är att man inte ska ha devalveringar. Vi har själva prövat, och många tycker att det är bra att vi har ständig devalvering eller ständig revalvering. Vi tycker att vi genom medlemskapet och dörren in kan påverka situationen och inte bara sitta och bli beroende, och det är väldigt viktigt. Hur stort är ett valutaområde? Är stad optimalt? Är det , eller ? Är det Euro 17 eller hela ? Är det eller ? Nej, det finns inget vetenskapligt svar på det. Oavsett de fel och brister som finns med olika valutaområden är det viktigaste med detta förslag för oss som liten exportberoende nation att klarar av att ha en bra ekonomisk politik. Vi är beroende av det för vår välfärd här i landet. 101 (V) replik: Det är intressant att fortfarande menar att det bästa för är att gå med i valutaunionen. Det borde leda till en och annan eftertanke hos när han står i talarstolen. Så verkar det dock inte vara, utan han menar på fullaste allvar att ska göra allt för att få vara med i . menar också att om vi inte godkänner avtalet, fördraget eller pakten förhindrar det berörda länder att göra det. Så är det inte. De kan införa detta på egen hand. behöver inte alls godkänna det för att de ska kunna genomföra det. har frivilligt anslutit sig till fördraget. Det måste kunna vara ärlig med. När ställer sig bakom fördraget ger man dem som har utarbetat detta ett förtroende som de inte har förtjänat. De som har utarbetat förslaget till fördraget är nämligen en bidragande orsak till krisen. säger också att de ekonomiska skillnaderna i unionen har minskat. Så är det inte. De ekonomiska skillnaderna i unionen är grymt stora och inbyggda i systemet. Med så vitt skilda ekonomier går det inte att ha gemensam valuta och penningpolitik, vilket är mycket medveten om. Därför faller hela hans upplägg på den egna retoriken. Jag ska fråga det jag frågade tidigare om böter för enskilda länder. Tycker även att ska drabbas av böter om ni får bestämma och går med i valutaunionen? 102 (FP) replik: Det viktigaste är inte hur långa steg man tar. Det viktiga är åt vilket håll man går. Tar man långa steg kan det gå alldeles åt pepparn om man tar dem åt fel håll. Det är bättre med små steg i rätt riktning. Och detta är ett steg i rätt riktning för att vi ska klara det som är det yttersta syftet, nämligen välfärd och sysselsättning i . Med politik och jag gratulerar till sällskapet sätter vi oss på läktaren och bryr oss inte alls om hur det går med jobben och välfärden i . Det kan man skaka på huvudet åt, men så är det. Vill man ha inflytande i en union som består av snart 500 miljoner människor kan man inte sitta på läktaren och bli beroende av deras beslut utan att ha några synpunkter. Det är ingen bra politik; det är inget bra förhållningssätt. Det är oklok politik. talar om att vi ansluter oss till fördraget, avtalet eller pakten. Jag ser det inte så. Jag ser det som att vi inte blockerar det. Anledningen är den centralaste frågan av alla: Vi har i ett stort intresse av att euroområdet fungerar väl. Jag säger inte att det här är den optimala lösningen, men att göra ingenting skulle vara dåligt för . Vi har som sagt ett stort intresse, herr talman, av att euroområdet fungerar väl. 103 (V) replik: Långa eller korta steg i rätt riktning om hade fått bestämma hade vi nu suttit i denna soppa. Jag har därför inte särskilt stort förtroende för er i denna fråga. Det var , och delar av andra partier som tillsammans med svenska folket sade nej. borde kunna skänka ett tack till alla kloka människor som bidrog till detta nej. talar om att sitta på läktaren. Det här avtalet kan de underteckna själva. Vi behöver inte stå bakom och säga att det är rätt regelverk att införa, för det är inte rätt regelverk att införa. Det kommer att fördjupa den kris vi ser. Dessutom kommer det definitivt att påverka demokratin i de berörda länderna. Dessa länder är en krutdurk, och jag är orolig för den sociala kris och brist på demokrati som finns där. Att införa detta regelverk ovanpå det, med ytterligare överstatlighet, i en sådan krutdurk kommer inte att bidra till en bättre utveckling. Ska det dessutom börja dömas ut bötesstraff till dessa länder som har enorma problem? På vilket sätt skulle det förbättra situationen för arbetslösa spanjorer, portugiser, greker och cyprioter? På vilket sätt blir det bättre för dem att de ovanpå alla bördor de redan bär ska behöva betala bötesbelopp? 104 (FP) replik: Jag ber om ursäkt. Jag hann inte med den sista frågan om bötesbeloppet. Inte heller jag tror att bötesbelopp skulle vara bra för de enskilda länderna. Det är självklart. Hot om sanktioner är något som man har, men man vill inte sätta dem i verket. Det är ungefär som trafikförseelser. Man har böter, men om det inte är några brott mot reglerna blir ju några böter aldrig utdömda. Det är en form av prevention. Om man frågar det bra att jag får betala ? är det klart att det inte är så bra för individen, så den frågan är helt absurd, enligt mitt sätt att se. Finns det några som ska tacka omröstning är det valutahandlarna i vårt land. De har gjort enorma vinster på detta nej. Jag skulle gärna, herr talman, se kraftigt ökad arbetslöshet bland valutahandlarna. får gärna höja arbetslösheten hos valutahandlarna, bara vi kan bli av med alla dessa valutahandlare som gör jättevinster på att vi har olika valutor här i landet. Tänk så mycket de svenska människorna lägger ned på att få valuta! Detta är inte ett huvudargument, men är det några som ska tacka med flera är det valutahandlarna här i landet: , Nordbanken och vad alla banker heter. Det är enorma vinster på som går till detta. Allra sist, herr talman: har ett väldigt intresse för välfärden, att euroområdet fungerar väl. Om detta är den optimala lösningen vågar jag inte säga. Men jag vågar säga: Vi kan inte fortsätta som det är . På den sista punkten håller jag gärna med : Det finns en väldig oro för social oro nere i länder, om det inte blir bättre i den här delen av världen. Vi behöver mer samarbete inte mindre! (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. Jag vill först att ni riktar uppmärksamheten mot läktaren. I would like to welcome the delegation from the Seimas of the Republic of , under the leadership of the Speaker . A warm welcome to the Swedish Parliament! 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats SoU10 om det statliga tandvårdsstödet Punkt 5 (Utredningar om tandhälsa) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 178 för utskottet 140 för res. 4 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 100 M, 1 MP, 20 FP, 18 C, 20 SD, 18 KD För res. 4: 96 S, 1 M, 24 MP, 1 FP, 18 V Frånvarande: 15 S, 6 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. (S) och (MP) anmälde att de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU4 Förskolan 1 (Kvalitet i förskolan m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (S) Votering: 202 för utskottet 99 för res. 1 18 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 24 MP, 21 FP, 18 C, 20 SD, 18 KD För res. 1: 98 S, 1 MP Avstod: 18 V Frånvarande: 14 S, 6 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD Punkt 2 (Villkor för kommunala och fristående förskolor) 1. utskottet 2. res. 2 (V) Votering: 301 för utskottet 18 för res. 2 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 101 M, 25 MP, 21 FP, 18 C, 20 SD, 18 KD För res. 2: 18 V Frånvarande: 14 S, 6 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD Punkt 4 (Barnomsorgspeng och vårdnadsbidrag) 1. utskottet 2. res. 3 (S, V) Votering: 185 för utskottet 131 för res. 3 1 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 8 MP, 21 FP, 18 C, 20 SD, 18 KD För res. 3: 97 S, 16 MP, 18 V Avstod: 1 MP Frånvarande: 15 S, 7 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD (MP) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UFöU2 Svenskt deltagande i Europeiska unionens insats (Operation ) 1. utskottet 2. res. (V) Votering: 301 för utskottet 18 för res. 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 101 M, 25 MP, 21 FP, 18 C, 20 SD, 18 KD För res. : 18 V Frånvarande: 14 S, 6 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD UU9 Värdlandsavtal med Punkt 1 (Avtal mellan och , till förmån för den palestinska myndigheten) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 299 för utskottet 20 för res. 1 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 101 M, 25 MP, 21 FP, 18 C, 18 V, 18 KD För res. 1: 20 SD Frånvarande: 14 S, 6 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD Punkt 2 (Erkännande av som stat) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 179 för utskottet 140 för res. 2 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 101 M, 21 FP, 18 C, 20 SD, 18 KD För res. 2: 97 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 14 S, 6 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD UU12 politik för global utveckling Punkt 2 (Politikens huvuddrag och genomförande) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 3 (V) Förberedande votering: 97 för res. 1 18 för res. 3 204 avstod 30 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 177 för utskottet 98 för res. 1 44 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 21 FP, 18 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 98 S Avstod: 25 MP, 18 V, 1 KD Frånvarande: 14 S, 6 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD Punkt 4 (Ekonomiskt utanförskap inklusive vissa biståndsfrågor) 1. utskottet 2. res. 5 (MP) Votering: 275 för utskottet 26 för res. 5 18 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 101 M, 21 FP, 18 C, 20 SD, 18 KD För res. 5: 1 S, 25 MP Avstod: 18 V Frånvarande: 14 S, 6 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 5 (Övriga biståndsfrågor m.m.) 1. utskottet 2. res. 7 (S, MP, V) Votering: 158 för utskottet 141 för res. 7 20 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 21 FP, 18 C, 18 KD För res. 7: 98 S, 25 MP, 18 V Avstod: 20 SD Frånvarande: 14 S, 6 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD Punkt 6 (Finansiella marknader inklusive kapital- och skatteflykt) 1. utskottet 2. res. 9 (MP, V) Votering: 276 för utskottet 43 för res. 9 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 101 M, 21 FP, 18 C, 20 SD, 18 KD För res. 9: 25 MP, 18 V Frånvarande: 14 S, 6 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD Punkt 8 (Fiskeripolitik och utveckling) 1. utskottet 2. res. 13 (SD) Votering: 256 för utskottet 20 för res. 13 43 avstod 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 101 M, 21 FP, 18 C, 18 KD För res. 13: 20 SD Avstod: 25 MP, 18 V Frånvarande: 14 S, 6 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD Punkt 11 (Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter) 1. utskottet 2. res. 16 (SD) Votering: 299 för utskottet 20 för res. 16 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 101 M, 25 MP, 21 FP, 18 C, 18 V, 18 KD För res. 16: 20 SD Frånvarande: 14 S, 6 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD Punkt 13 (Migrationsströmmar) 1. utskottet 2. res. 18 (SD) Votering: 297 för utskottet 20 för res. 18 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 100 M, 25 MP, 21 FP, 18 C, 18 V, 18 KD För res. 18: 20 SD Frånvarande: 15 S, 7 M, 3 FP, 5 C, 1 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SfU5 Nordisk konvention om social trygghet Kammaren biföll utskottets förslag. KU11 Upphovsrätt och handlingsoffentlighet Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § (forts. från 10 §) Fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen (forts. FiU28) 106 (C): Jag börjar med att yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande. Där slår vi fast att utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att ska godkänna fördraget utan att dess regler blir bindande för . är den del av världen som utvecklas sämst ekonomiskt. ser ut att för euro- och EU-området bli ett förlorat år, med fortsatt hög arbetslöshet och en nolltillväxt för området i stort. Ett hållbart samhälle kräver social, ekologisk och ekonomisk hållbarhet, och dessa tre former av hållbarhet är förutsättningar för varandra. är den del av världen som mer än någon annan öde är sammanknutet med, i med- och motgång. Det tecknar en bild av att det som är viktigt för och skapar utveckling i är det som gör detsamma när det gäller . Därför är deltagande i den process vi nu diskuterar, fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen, så pass viktigt även för som icke-euroland. Det går inte att likt några av mina meddebattörer stoppa huvudet i sanden och ställa sig vid sidan av ett för livsviktigt arbete. Kommer inte på fötter innebär det nämligen stora prövningar för svensk ekonomi, svensk företagsamhet och svenska jobb. När den finansiella krisen briserade efter kraschen av visade det och efterföljande kriser på behovet av förändringar i regelsystemen. Finanskrisen följdes av andra kriser, och det vi numera kallar skuldkrisen i är anledningen till att vi behandlar detta betänkande. Många av de förslag som förts fram i olika sammanhang som lösning på skuldkrisen är i egentlig mening inte ett svar på dagens akuta jobb- och strukturkris runt om i länder. Till stor del handlar det om åtgärder som kommer att ta tid att få genomslag. Däremot sänder de en tydlig signal om att förändringar krävs för ett långsiktigt hållbart . Där ska vara med och spela en roll. Länder kan traditionellt styra sina ekonomier på två sätt, för att generalisera det lite. Det är genom penningpolitiken eller genom finanspolitiken. För länderna i eurozonen sköts som bekant penningpolitiken av , och därmed är möjligheten borta för enskilda länder att påverka den egna konjunkturen genom räntan och valutan. Devalveringsvapnet är borta. Kvar för de egna länderna finns finanspolitiken, där ju ekonomin påverkas genom förändrade skatter och utgifter. Men finanspolitiken verkar normalt sett lite långsammare. Många av de länder som gick med i eurosamarbetet fick initialt en snabb och stark ekonomisk tillväxt. Den bromsades varken av ECB eller av länderna själva. De fortsatte i stället att spendera, med stigande statsskulder som följd. skuldsatte sig många personer och företag med billiga banklån, och fastighetspriserna sköt i höjden, som några av mina debattörer tidigare nämnt. När tillväxten vek började omvärlden att misstro ländernas förmåga att betala skulderna. Räntorna sköt i höjden, tillväxten bromsades ytterligare och många fick problem med lånen, oavsett om det var bolån eller statliga lån, som huspriserna föll. Krisen var ett faktum. har varit pådrivande för att skapa det finanspolitiska ramverk som vi har och som skapades av och Socialdemokraterna tillsammans . Vi har alltid försvarat det. Därför välkomnar vi en finanspakt som innebär att regler införs om en budget i balans eller gärna i överskott för . Länderna ska också ha nationella regler om åtgärder för att rätta till avvikelser från budgetmålet eller från planen för att nå målet. Enligt är argumenten för detta fördrag om stabilitet, samordning och styrning inom den ekonomiska och monetära unionen, populärt kallat finanspakten, betydligt fler än argumenten mot. Bland annat bör inta en ledande roll för att reformer för finansiell stabilitet och långsiktig hållbarhet ska införas i alla medlemsländer. Det är svårt att spela den rollen om vi ställer oss utanför samarbetet. Redan i ett tidigt skede ställde dock upp två bestämda kriterier för att säga ja till ett svenskt medlemskap. Det första är att ett svenskt medlemskap inte med någon som helst nödvändighet är ett steg på väg mot en svensk euroanslutning. Detta är en annan fråga. ska som icke-euroland inte vara bundet av fördragets regler. Genom att ansluta sig till finanspakten signalerar att vi vill tillhöra kärna, att vi vill vara med och ta ansvar och att de ansträngningar som gör för att skapa stabila statsfinanser har vårt fulla stöd. Som Europavänner tycker vi, och jag, att det är en viktig signal. När förslaget om en finanspakt kom upp på bordet blev det för oss i viktigt att betona vår syn på Europapolitiken. Vi tycker att vi ska jobba för att se till att det finns ett strikt regelverk för budgetdisciplin i alla medlemsländer. Detta är viktigt inte minst för som ett litet exportberoende land. Vi måste också arbeta för att länder som inte är med i eurosamarbetet och som ansluter sig till finanspakten ska få möjlighet att delta i de eurotoppmöten som aviseras. Vi ska vidare arbeta för att de frågor som är av gemensamt intresse för alla 27 medlemsstater även i fortsättningen ska diskuteras och beslutas av denna krets och inte av den snävare eurokretsen. drömmer om en värld där människor får möjlighet att växa och förverkliga sina livsprojekt. Samhällen med demokrati och öppenhet ger de bästa möjligheterna för detta. Det är det vi kämpar för. Europeiska unionen gör det möjligt för oss att förverkliga dessa drömmar och möta de utmaningar hela och världen står inför.