prot · H00974 · 2013-03-07 00:00:00 — För att underlätta kommunernas möjlighet till detta menar vi att det bör utredas hur alla de resurser som finns inom missbruksvård, socialtjänst, arbetsförmedling etcetera kan samordnas på ett bättre sätt. Sedan bör man införa utslussningsavtal, detta för att kunna ge varje individ ett så bra stöd som möjligt i samband med frigivningen. Stödet ska vara individuellt, och insatserna ska vara riktade mot exempelvis fortsatt missbruksvård, arbetspraktik, utbildning och boende. Insatserna ska vara dokumenterade i en handlingsplan som skrivits under av den enskilde, Kriminalvården och kommunen. Regeringen bör initiera samverkan mellan exempelvis Arbetsförmedlingen och Kriminalvården. Det är också angeläget att Kriminalvården samverkar med Kommuner och Landsting, SKL, för att förbättra samverkan kring de intagna i kriminalvården. Avslutningsvis vill jag betona vikten av att samhället satsar mer på förebyggande arbete så att de som har avtjänat sitt fängelsestraff inte återfaller i kriminalitet. Det är viktigt att övergången mellan anstalten, frigivningen och häktet förbättras och utvecklas. Jag är övertygad om att införande av utslussningsavtal är en åtgärd som skulle vara till stor hjälp i detta arbete. 24 (MP): Vi debatterar justitieutskottets betänkande 12 Kriminalvårdsfrågor. Det är ett betänkande som behandlar drygt 50 motionsyrkanden om kriminalvård. Jag står givetvis bakom samtliga reservationer. Här i kammaren yrkar jag bifall till reservationerna 1, 2 och 6, trots att det finns mycket att säga om de andra reservationerna. har här motiverat en hel del av dem som vi har gemensamt. Jag kommer att här att fokusera på de tre reservationerna. Inför årets allmänna motionstid skrev vi i en ganska omfattande kommittémotion om kriminalvård. Vi menar att det finns ganska mycket som talar för att det går att göra betydligt mer än vad som görs när det gäller att förebygga återfall i brott och få tidigare brottslingar att börja ett liv i samhället i stället för utanför. När man ser på vilka grupper av personer som finns i fängelse vet vi att det finns en tydlig överrepresentation av personer som missbrukar eller har adhd eller andra neuropsykiatriska diagnoser. Det finns också en överrepresentation av personer med läs- och skrivsvårigheter och en del psykiska problem. En stor andel är också själva brottsoffer. De har ekonomiska problem och trassel med jobb, boende och familj. Alla dessa siffror blir alldeles särskilt tydliga när man tittar på återfallsförbrytare och dem som återfaller i brott väldigt , de så kallade livstidskriminella. var halva justitieutskottet i för att titta på deras kriminalvård. Det var mycket där som var svårt att ta till sig: de trånga cellerna, som dessutom kunde vara dubbel- eller trippelbelagda, och det faktum att barn kan hamna i särskilda ungdomsfängelser. Men en sak som jag tror att vi som var med i delegationen var eniga om och grundligt imponerade av var den gedigna utredning som varje dömd person gick igenom efter det att personen blivit dömd men innan den dömde fått sin påföljd. Där gick man igenom allting i detalj från fysisk och psykisk hälsa, bakgrund vad gäller utbildning och jobb till familjesituation och boende med mera för att hitta de nycklar som skulle kunna vara det som skulle kunna få den dömde tillbaka till ett liv i samhället. Det handlade både om att kunna hitta motivation till att bryta sin kriminalitet och starta ett program och, förstås, om att hitta ett relevant program, en relevant utbildning eller en jobbsatsning som skulle kunna vara vägen ut ur det kriminella livet. Utredningen pågick ganska länge, oftast i över , och det blev uppenbart hur nyckeln till en god rehabilitering låg i en grundlig plan och just i denna utredning som kunde motivera den dömde till att fullfölja planen. Det var uppenbart att det var just för de tyngre kriminella, som genom att de hade ett längre straff också kunde genomföra ett längre program, som man lyckades förhindra återfall i brott. Jag tror också att det var detta vi var särskilt imponerade av. Mot denna bakgrund känns det särskilt angeläget att yrka bifall till reservation 1 och 2, som just handlar om att få till stånd bättre handlingsplaner och en kontaktperson. Vi har en hel del verksamma program inom svensk kriminalvård . I vårt betänkande redovisas att det finns ca 5 800 program som genomfördes på anstalt och 3 700 i frivård bara . Redan genom att få in en enda återfallsförbrytare i ett program kan man minska risken för återfall avsevärt. Ett exempel är användningen av tolvstegsbehandlingen, som beräknas minska återfallsrisken . Andra program som visar signifikanta resultat är One-to-One och Våga Välja. Men det behövs fler verksamma program, och jag hoppas mycket på de försök som har gjorts på till exempel Södertäljeanstalten med adhd och att den typen av program ska få större spridning. Droger och missbruk är förklaringen till en stor del av de brott som begås. Ett liv utan droger och missbruk är i de allra flesta fall en grundförutsättning för att bryta med det kriminella livet. Att kunna bryta kan därför tyckas vara en självklarhet. Trots det är inte våra fängelser fullständigt drogfria. Vi tycker att det behövs en nolltolerans mot droger och missbruk inne på anstalterna. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 6. 25 (SD): Jag yrkar bifall till tre reservationer, nämligen reservationerna 8, 9 och 14. Jag tänker kort hålla mig till dessa tre reservationer här . Enligt Brottsförebyggande rådets uppgifter jag tror att siffrorna nämndes i den förra debatten återfaller av alla dem som döms för brott efter lagföringstillfället. Det är ganska aktuella siffror. Jag hittade dem i går; de finns att hitta på internet om man letar. I de flesta fall verkar dessutom återfallen komma . Och ska vi komma ihåg att procentsatsen bygger på de återfallsbrott som kommer till polisens kännedom. Den skulle alltså i teorin kunna vara högre än så. Statistiken visar att risken för återfall ökar med de lagförda personernas tidigare brottsbelastning. Det är ett mönster som kan observeras över en längre tidsperiod. Med anledning av detta föreslår att grova våldsbrottslingar och sexualbrottslingar men också narkotikabrottslingar vid frisläppandet förses med elektronisk fotboja. Tanken är att den tid de ska bära bojan ska stå i proportion till hur länge de har suttit i fängelse. De ska ha full frihet såklart, men fotbojan innebär att samhället har en viss kontroll över individerna efter frisläppandet. Vi tror att det kommer att sätta större press på dessa individer att sköta sig. Fotbojan ska naturligtvis kunna kombineras med andra metoder för att få dessa människor in i samhället. Men vi tror att fotbojan kan vara en viktig faktor för att se till att de inte återfaller. Jag går över till reservation 9. Jag såg också på nätet i går, , att antalet människor som rymmer har minskat ganska kraftigt . Det är glädjande. Det finns statistik på detta också. 2012 rymde en person från en högsäkerhetsanstalt, och 25 personer avvek från anstalter med säkerhetsklass 3. Det är ganska få om man jämför med hur det var bara . Trots att det har minskat menar jag att det finns en viktig sak att ta upp i sammanhanget, nämligen att det inte är brottsligt att rymma. Det tycker jag är ganska konstigt. Genom att brottslingen tar emot och avtjänar ett straff som står i proportion till det begångna brottet är tanken att han eller hon ska få möjlighet till förlåtelse. Man ska försonas med brottsoffer och med samhälle, och man ska betala sin skuld till samhället. Det finns många sätt att uttrycka det på. Det är såklart viktigt. Om man då rymmer från sitt fängelsestraff må vara att det är ganska få som gör det är det att göra det motsatta. Om man till och med begår brott efter det att man har rymt är det definitivt ett bevis på att man inte har förstått vad det handlar om. Man signalerar att man inte bryr sig. Man signalerar att man inte ställer upp på rättssamhällets grundvalar. Man söker inte botgöring för de brott man har begått. Detta är ett jätteklandervärt beteende, och jag menar att det borde kriminaliseras i lag. Efter att ha läst på har jag förstått att man kan få sin fängelsevistelse förlängd vid sådana här tillfällen. Men det är att anse som en mycket liten disciplinåtgärd i sammanhanget. Därför menar jag att vi i likhet med våra grannländer helt enkelt bör kriminalisera rymning och avvikelse från permission. När det gäller straffen kan man titta på hur våra grannländer har gjort. Där kan detta ge fängelse i maximalt två till , enligt den information jag har kunnat hitta. Jag tycker att det är fullt rimligt att kriminalisera rymning och se till att de som rymmer får ett straff. Jag kommer till den sista reservationen, nämligen nr 14. Jag skulle vilja säga följande: På grund av uppluckring av vårt gränsskydd har utländska ligor fått en betydligt större chans att härja i vårt land, att komma hit och att begå brott. Det är en uppenbar nackdel. Man kan tycka att är bra, och man kan tycka att det är dåligt. Men utländska ligor finns i större omfattning i och begår brott. Svensk kriminalvård ska vara human. Jag tror på det. Jag delar uppfattningen om ; det finns saker som vi upplevde där som känns ungefär som i , och det finns andra saker där det känns som att det skiljer sig ganska mycket även om länderna har mycket gemensamt. Detta påpekade också många. Vi ska ha en human svensk kriminalvård; så är det. Men jag menar också att den ska anpassas efter verkligheten. Därför vill jag föreslå att regeringen återkommer med ett förslag om att bygga en ny form av kriminalvårdsanstalt där utländska medborgare kan placeras. Det gäller utländska medborgare som kommer till och begår brott i väntan på att avvisas eller utvisas eller i väntan på beslut om en sådan åtgärd. Där ska de kunna placeras. Det tycker jag att regeringen bör titta på och återkomma med ett förslag om. Tanken är också att den här sortens anstalt i och för sig ska vara human, men den ska kunna vara mer spartansk. Man ska ge mat och husrum, men det är i stort sett allt. Jag ser två fördelar med detta. De blir billigare att bygga, de blir billigare i drift, och vi kan ha fler platser till ett lägre pris. Jag tror också att eftersom standarden blir lägre kommer det att bli mindre attraktivt att sitta inlåst som utländsk medborgare. Förslagsvis skulle man kunna placera de här förvaringsplatserna eller kriminalvårdsanstalterna i närheten av våra gränspassager detta för att underlätta hanteringen. Jag vill också kort nämna att detta inte är något som vi är ensamma om att tycka. Detta är något som är på gång i våra grannländer, både i och i . I kunde man läsa att man funderar på att införa B-fengsel för utlänningar, och man diskuterar att det ska kunna vara lägre standard på de anstalterna. Till och med i har socialdemokraterna föreslagit att man skulle kunna bygga den här sortens anstalt. Jag tycker att det är ett väldigt bra förslag, och jag skulle önska att vi kunde tänka oss att göra samma sak här i . Ni kanske redan tittar på det, vem vet? Annars får ni hemskt gärna låna vårt förslag. Till skillnad från tycker jag att det i det här fallet vore bra. Jag tycker att det är ett jättebra förslag som ni bör titta på och återkomma. Jag skulle kunna sätta mig och diskutera detta med vår regering, om ni kan tänka er det. Vi är gärna samarbetspartner i de här frågorna. Bollen ligger hos er. (forts. 5 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 26 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. 27 (S): Min fråga går till finansminister . Arbetslösheten är hög i . Det är ingen nyhet. Det påverkar naturligtvis landets ekonomi, och det påverkar hundratusentals människor som är arbetslösa. Men det påverkar mer än så. Det påverkar familjeförhållanden. Det påverkar hela vårt samhälle. har vi en vuxengeneration som inte tror att deras barn får det bättre än vad de själva har haft det. Kommer det att finnas pensionspengar till mig när jag blir gammal? Har jag råd att skaffa barn? Har jag råd att skaffa bostad? Det är vardagstankar hos unga vuxna . visar nya siffror att ligger väldigt dåligt till. Det finns en rad länder som har lägre arbetslöshet än vad har. Det är , , , , med flera. Då måste jag fråga finansministern: Hur kan det komma sig att inte klarar av det som många andra regeringar i jämförbara länder har klarat av, nämligen att dämpa arbetslösheten? 28 Finansminister (M): Låt oss konstatera att svensk arbetsmarknad har stått sig väl under krisen. Vi ska inte ge intrycket av att den svenska modellen har fungerat sämre än andra. Sedan var det så att vi när krisen började låg sämre till än vad många andra länder gjorde. Vi hade haft en arbetslöshet som steg medan den minskade i många andra länder. , när vi har gått igenom den värsta krisen sedan depressionen, har alltså varit ett av de länder där arbetslösheten har ökat minst. Och vi har faktiskt haft bland den största uppgången i privat sysselsättning efter krisen. Men det betyder inte att vi inte behöver göra mer. Vi måste föra en politik som ger energi åt ekonomin genom att tillföra efterfrågan. Vi måste föra en aktiv arbetsmarknadspolitik som gör att de som är i arbetslöshet får aktiva åtgärder. Vi måste förstärka arbetslinjen, så att vi fortsätter att bygga breda vägar tillbaka till arbetsmarknaden. 29 (S): Det är många länder som vi kan jämföra oss med som har lyckats bättre, som har lägre arbetslöshet än vad har . Runt om i landet sitter kommunalråd, landstingsråd och regionråd och vrider sig i funderingar. De undrar hur de ska klara inkomster och utgifter och framåt. De undrar hur de ska kunna skapa en trygghet hos medborgarna så att de kan säga: Jodå, ambulansen kommer när det behövs. Jodå, det finns vårdplatser så att det räcker. Det är ingen som ska bli kvarglömd på toaletten. Bekymren kan inte överlåtas till kommunalråd och landstingsråd eller till de arbetslösa. Regeringen har ett ansvar för detta, och jag förväntar mig att finansministern och regeringen lär av de andra regeringarna, inte minst i våra nordiska länder. Hur bekämpas arbetslösheten? Är finansministern beredd att ta den kursen hos kollegerna runt om i ? 30 Finansminister (M): har alltså klarat krisen bättre även på arbetsmarknaden än de flesta andra länder. Vi har bland de lägsta långtidsarbetslöshetssiffrorna. Vi har ett arbetskraftsdeltagande för både män och kvinnor som är bland de högsta. Vi har ett deltagande i arbetslivet som är bland de längsta. Vi har haft en sammanhållning på arbetsmarknaden som är bland de bästa. Vi har haft en av de starkaste återhämtningarna i privat sysselsättning bland alla industriländerna. Sedan nämner ett antal länder som alla har egenheten att de hade lägre arbetslöshet redan när den här regeringen tillträdde och som därtill har egenheten att de i allt väsentligt styrs av regeringar som har samma partifärg som den här regeringen har. Det faktum att gör ett bra jobb i kan knappast vara ett argument för något annat än att man ska ge den här regeringen i fortsatt förtroende för samma politik. har haft en av de minsta uppgångarna i arbetslöshet, en av de bästa sysselsättningsutvecklingarna och en av de starkaste bnp-tillväxterna. Men vi är inte nöjda med det. När andra nu får strama åt, skära ned i välfärd och höja skatter har vi en möjlighet att blicka framåt och stimulera arbetsutbud och förbättra välfärden. 31 (MP): Det börjar nu bli som landsbygdsministern har sagt nej till alla förslag om att förbättra djurens välfärd. Först var det med hänvisning till att djurskyddslagen skulle utredas. Och när den var utredd var det med hänvisning till att den skulle beredas. Vi är många som hoppas på lite verkstad. Vi såg med spänning fram emot att det skulle komma en proposition . Sedan fick vi läsa i tidningen att det bara skulle vara några mindre ändringar. Det handlar till exempel om det förbud mot djursex som landsbygdsministern tidigare, till slut, lovat. Alla de andra konkreta förslagen för att förbättra för djuren skjuts . Jag kan känna en stor oro för den stora strukturförändring som föreslås när det gäller djurskyddslagstiftningen. Man kan gärna lämna den biten åt sidan. Men däremot förstår jag inte varför vi ska behöva vänta så länge på alla de andra förslagen. Utredaren har gått igenom område efter område där djur far illa och lagt fram konkreta förslag på förbättringar. När kommer de? 32 Landsbygdsminister (C): Den utredning som överlämnades till regeringen omspann drygt 1 000 sidor med rejält många förslag till förändringar och förbättringar av de lagstiftningar som styr djur och djurs välfärd. Detta mycket omfattande material har varit ute på en ganska lång remiss, som i sin tur har resulterat i en stor mängd yttranden. Delar av detta kommer regeringen att lägga fram en proposition om . Vilka delar det kommer att omfatta är ännu ej klart beroende på att propositionen bereds i . Den beredningsprocessen är inte avslutad. 33 (MP): Jag har stor förståelse för att den övergripande strukturförändringen behöver beredas. Här handlar det om att man i så fall skulle flytta mycket makt från politiker ned till myndigheter. Det är någonting som man behöver tänka noga på innan man gör det och helst kanske man inte ska göra det alls. Men det fanns också lite enklare förslag som man inom ramen för den djurskyddslagstiftning vi har skulle kunna genomföra. Med hyfsat enkla medel skulle man kunna förbättra för hemlösa katter, minska missförhållanden inom travsporten och komma till rätta med sönderavlade djur. Det var en rad olika områden som utredaren tog upp där man på punkt efter punkt skulle kunna förbättra för djuren. Jag ser ingen anledning till att de här förslagen ska behöva vänta bara för att man tittar vidare på den större strukturförändringen. Det är säkert mycket att göra på ett landsbygdsdepartement. Men det har trots allt gått ganska långsamt. Och jag tror att det är många som tycker att det börjar bli dags att göra någonting , med tanke på att det tog så innan vi över huvud taget kom fram till det här och ingenting hände när det gällde djuren. 34 Landsbygdsminister (C): Jag tycker att på ett bra sätt exemplifierar en del av alla de förslag som fanns i det här utredningspaketet. Alla de förslagen måste beredas på det sätt som våra riksdagsordningar och regeringsföreskrifter föreskriver. De måste alltså beredas på ett korrekt sätt som bland annat innefattar att vi måste ta in remissvar som bland annat organisationer har att inge. Och de vill ofta ha på sig. Därefter ska saker och ting beredas i , så att vi kan ta ställning till vilka förslag vi ska lägga fram för . Med detta är det inte sagt att det inte händer någonting på djurskyddsområdet. Det ändras ganska ofta föreskrifter på det här området utan att är inblandad. Bland annat gör enligt min uppfattning den är personlig ett mycket gott arbete på det här området. Det innefattar ständiga förändringar och förbättringar när det gäller djur och djurs välbefinnande, och det är jag tacksam över. 35 (SD): Min fråga går till finansminister . har framfört att han tänker verka för att ska minska sitt bistånd till olika FN-organ för att finansiera ökade flyktingkostnader i . Regeringen lägger redan runt 4,4 miljarder av biståndskassan på flyktingkostnader i , och ska den siffran tydligen öka. erhåller flyktingorganet som ansvarar för över 43 miljoner flyktingar världen över endast runt i budgetstöd från regeringen . Avses den nu föreslagna minskningen till FN-organ även gälla UNHCR som står inför akuta behov av resurser? Nästan en miljon människor från har tvingats lämna sina hem för att söka skydd i grannländerna. deklarerade att det största hotet mot de syriska flyktingarna är brist på ekonomiska resurser, förutom direkta krigshandlingar mot hjälpen. Hur kan då motivera att ta ytterligare pengar från FN-organ till flyktingkostnader och asylmottagning i när vi i stället kraftigt borde öka bidragen till UNHCR? 36 Finansminister (M): är kanske det mest solidariska landet av alla vad gäller bidrag till internationell solidaritet. Vi är det enda landet som ger så mycket som av bnp, möjligtvis i konkurrens med våra grannar i och . Det är jag stolt över. Jag tycker att det är väldigt bra. har en moralisk skyldighet att hjälpa människor i länder som har haft en sämre utveckling, och det ligger i vårt intresse långsiktigt att få en bättre ekonomisk utveckling globalt. Biståndet har ökat mycket kraftigt jag har varit finansminister. Jag tror att det rör sig om strax , detta som praktiskt taget alla andra länder skär ned på biståndet. Det gäller även gamla traditionella biståndsländer som . När det gäller är det naturligtvis så att är en av de stora bidragsgivarna med extra resurser till just , därför att vi ska hjälpa människor på plats i . Det är naturligtvis inget skäl för att stänga gränserna för de flyktingar som behöver komma hit, men det är självklart att ska ställa upp brett och hjälpa till i . 37 (SD): Tack för svaret, ! Jag måste säga att jag är lite trött på att höra skryt om att är en av de största givarna till UNHCR och när bidragen till UNHCR är en spottstyver i jämförelse med de över 4 miljarder som regeringen lägger från biståndskassan till flyktingkostnader i . Hur välvillig flyktingpolitik än är eller försöker vara är det ett ofrånkomligt faktum att huvuddelen av världens flyktingar inte har möjlighet att förflytta sig över halva jordklotet för att kunna nå en i . De allra flesta flyr till ett närliggande område, och dessutom är omkostnaden för flyktingmottagning per person i ca , medan kostnaden för att hjälpa en flykting på plats i närområdet där det också kan handla om att rädda liv i en akut situation är ca enligt UNHCR. Anser finansminister det verkligen vara en human flyktingpolitik att lägga så stora pengar på att hjälpa några få i stället för att försöka rädda så många liv som möjligt och hjälpa så många som möjligt på plats? 38 Finansminister (M): Jag vill tacka för hennes andra inlägg, för där fick vi en större tydlighet i vad det handlar om. bekymmer är att det kommer väldigt många syrier. Jag tycker att det är en skyldighet för att ha öppna gränser när ett land befinner sig i en så pass besvärlig väpnad konflikt som vi har i , där man alltså skjuter med tunga vapen på civilbefolkning. Då tycker jag att det är en självklarhet att vi ska ställa upp. Sedan har vi naturligtvis alla möjliga skäl att förstärka och förbättra vår integration så att människor kommer in på svensk arbetsmarknad bättre och att våra kommuner klarar uppgiften bättre. Låt mig dock på nytt understryka: Det är möjligt att vi har olika perspektiv. Jag sitter med på Världsbanksmöten och andra internationella möten där man ständigt får höra hur andra länder backar från sina åtaganden. är om vi pratar om , och en av de största bidragsgivarna för att hjälpa människor på plats. Det finns inte någon sådan konflikt. och jag har olika uppfattningar när det gäller biståndspolitik. Jag tror på solidaritet och öppna gränser, och där har vi skiljelinjen mellan oss. Den statliga servicen på landsbygden 39 (V): Jag har en fråga till landsbygdsminister om landsbygden, där man kan prata om avveckling i stället för utveckling. Den statliga servicen har försämrats drastiskt under den här regeringsperioden. Det senaste vi har sett i min hemkommun , där även verkade, är att man har lagt ned . Två stora utredningar har gjorts, som höll på i 2 ½ år och så utredningen som regeringen själv tillsatte som kom med rapporten medborgarna och som föreslår att man ska bilda servicekontor för att upprätthålla servicen. Jag har inte sett någonting konkret av vare sig den ena eller den andra utredningen. undrar nog många med mig: När kommer det några konkreta förslag? 40 Landsbygdsminister (C): Tack för frågeställningen! Den intresserar mig i allra högsta grad. Det är viktigt med några saker för att vi ska få utveckling i hela landet, enligt min uppfattning.