prot · H10940 · 2013-12-05 00:00:00 — SkU8 Vissa frågor om förfarandet avseende skatt på alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU9 Kontroll av postförsändelser Kammaren biföll utskottets förslag. SkU10 Vissa skattefrågor Kammaren biföll utskottets förslag. SkU11 Ändrad deklarationstidpunkt för mervärdesskatt 1. utskottet 2. res. (V) Votering: 291 för utskottet 18 för res. 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 99 M, 21 MP, 18 FP, 20 C, 20 SD, 16 KD För res. : 18 V Frånvarande: 15 S, 8 M, 4 MP, 6 FP, 3 C, 1 V, 3 KD SkU12 Begränsningar av möjligheten att göra avdrag för koncernbidrag Kammaren biföll utskottets förslag. SkU13 Förändrad hantering av mervärdesskatt vid import Kammaren biföll utskottets förslag. SkU14 Undantag från kassaregisterkrav vid obetydlig omfattning Kammaren biföll utskottets förslag. SkU15 Förändringar av trängselskatten i med anledning av trafikleden och den nya stadsdelen 1 (Förändringar av trängselskatten i med anledning av trafikleden och den nya stadsdelen ) 1. utskottet 2. res. 1 (V) Votering: 291 för utskottet 18 för res. 1 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 99 M, 21 MP, 18 FP, 20 C, 20 SD, 16 KD För res. 1: 18 V Frånvarande: 15 S, 8 M, 4 MP, 6 FP, 3 C, 1 V, 3 KD Punkt 2 (och regional trängselskatt) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, V) Votering: 270 för utskottet 39 för res. 2 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 99 M, 18 FP, 20 C, 20 SD, 16 KD För res. 2: 21 MP, 18 V Frånvarande: 15 S, 8 M, 4 MP, 6 FP, 3 C, 1 V, 3 KD FiU16 Ändring av beslut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Vi har kommit till finansutskottets betänkande nr 16, Ändring av beslut om höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt. Där är frågan om ett yrkande ska få framställas. Jag vill anföra följande. i frågan finns utlagd på webbplats. Även mitt talmansanförande kommer med omedelbar verkan att finnas på webbplats. Enligt 5 kap. 12 § riksdagsordningen ska genom ett enda beslut fastställa dels en utgiftsram, dels en beräkning av inkomsterna, det så kallade rambeslutet. Beslutet om höjd brytpunkt ingår i rambeslutet och utgör en del av regeringens budgetalternativ. En omfattande rättsutredning finns publicerad på webbplats. Riksdagsordningen innehåller inte något uttryckligt förbud mot den nu föreslagna typen av ändring av rambeslutet, och frågan har inte berörts närmare i förarbetena. Lagtextens ordalydelse, det vill säga att utgiftsramar och inkomstberäkning ska fastställas i ett enda beslut, talar med styrka för att avsikten varit att det inte ska vara möjligt att delvis ändra rambeslutet i efterhand på det nu föreslagna sättet. I samma riktning talar förhållandet att det grundläggande syftet bakom införandet av rambeslutsmodellen varit att – till skillnad från vad som var fallet enligt den tidigare ordningen – vid ett och samma tillfälle och i ett enda beslut ska ställa regeringens och oppositionens fullständiga budgetförslag mot varandra. Även nuvarande riksdagspraxis under talar för att det inte bör vara möjligt att i efterhand partiellt ändra rambeslutet. Inte heller den överlämnade budgetprocessutredningen gav någon antydan om vilja till förändring av gällande ordning i denna del. Det ska sägas att frågeställningen är komplex. Mot bakgrund av lagtextens lydelse, det grundläggande syftet bakom införandet av rambeslutsmodellen och praxis har jag, i enlighet med rättsutredningen, kommit fram till att övervägande skäl talar för att det av finansutskottet framlagda yrkandet strider mot bestämmelserna i 5 kap. 12 § riksdagsordningen. Jag är då enligt 2 kap. 9 § riksdagsordningen skyldig att vägra att ställa proposition på yrkandet. Jag vill därutöver tillägga följande. En praxisändring enligt nu föreliggande yrkande innebär ett prejudicerande beslut i kammaren som i sin tur innebär att hoppande majoriteter – efter rambeslutet – kan stärka budgetsaldot genom att antingen höja statens inkomster genom exempelvis höjda skatter eller sänka statsutgifterna genom exempelvis sänkta bidragsnivåer. Detta skapar svagare minoritetsregeringar och en starkare riksdag. Grundlag ändras i genom enighet eller mycket kvalificerade majoriteter. Budgetprocessen är av grundläggande konstitutionell betydelse. För mig är det därför viktigt att den här typen av frågor inte avgörs genom ett enkelt kammarbeslut eller talmansbeslut. Om kammaren önskar anta finansutskottets yrkande anser jag att en prövning i bör ske. Under alla förhållanden är det angeläget att riksdagspartierna förtydligar rättsläget. Tydliga motivtexter – om möjligt med bred majoritet – är ytterst angelägna för framtida vägledning och trovärdighet i budgetprocessen. Jag finner mig alltså vara förhindrad att ställa proposition på yrkandet om bifall till finansutskottets förslag. Om kammaren anser att proposition ändå ska ställas är jag skyldig att hänvisa frågan till för avgörande. har vid gårdagens debatt yrkat på att proposition ska ställas. 102 (S): Vi socialdemokrater anser att talmannen gör en felaktig bedömning. Av finansutskottets beredning följer att förslaget kan ställas under proposition. Av den inlaga som talmannen hänvisar till framgår det också att det saknas förbud mot den nu föreslagna typen av ändring. Vi konstaterar vidare att förändringar i budgeten har gjorts i syfte att förstärka statens finanser. Ytterst handlar den här frågan om att regeringen inte har parlamentariskt stöd för sitt förslag att låna till skattesänkningar för dem som tjänar mest i vårt land. I likhet med yrkar jag därför att kammaren ska begära proposition med anledning av finansutskottets förslag i betänkande FiU16. 103 (M): I enlighet med 2 kap. 9 § riksdagsordningen har talmannen fattat beslut om att vägra proposition och angett sin motivering. Det här beslutet är grundat på en omfattande och opartisk rättsutredning. Jag och den moderata riksdagsgruppen tillsammans med våra allianskolleger respekterar talmannens beslut. Vi yrkar därför avslag på förslag. Votering: 156 för bifall till (V) yrkande att ställa proposition 153 för avslag på (V) yrkande att ställa proposition Talmannen konstaterade att kammaren bifallit (V) yrkande att proposition skulle ställas i ärendet. Frågan skulle därför hänvisas till för behandling enligt bestämmelserna i 2 kap. 9 § riksdagsordningen. Partivis fördelning av rösterna: För bifall till yrkandet att ställa proposition: 97 S, 21 MP, 20 SD, 18 V För avslag på yrkandet att ställa proposition: 99 M, 18 FP, 20 C, 16 KD Frånvarande: 15 S, 8 M, 4 MP, 6 FP, 3 C, 1 V, 3 KD 9 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Punkt 2 (Anslagen inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 22 för res. 1 20 för res. 2 267 avstod 40 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 267 för utskottet 21 för res. 1 20 avstod 41 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 S, 99 M, 18 FP, 20 C, 18 V, 16 KD För res. 1: 21 MP Avstod: 20 SD Frånvarande: 16 S, 8 M, 4 MP, 6 FP, 3 C, 1 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 10 § (forts. från 7 §) Rättsväsendet (forts. JuU1) 104 (V) replik: Ja, och , det var riktiga rallarsvingar du gav i ditt anförande, så det finns stort behov av att svara på dem. Det är klart att vi från oppositionen vill ha så mycket verkstad som möjligt för pengarna. Vi vill till exempel ha en effektiv polis och en polisverksamhet som jobbar mer på tider när brott begås för att få en högre uppklaring. Men du bekymrar dig mycket, , för att vill att polisen ska göra mer, att den ska få mer uppgifter, som man ska dra in pengar. har ett anslag på , och vi tar 10 miljoner från den verksamheten för ett jobb som man har anslagit pengar till – för att utreda misstänkta brott som begåtts av polis i tjänst. Det är 10 miljoner på 21 miljarder. Dessutom har vi anfört hur vi ska få en mer effektiv polis. Det hoppas och tror jag att också vill ha – kanske en polis som jobbar mer på tider när brott begås. När det gäller halvtidsfrigivning på helårsbasis ger det mer till Kriminalvården. De får alltså mer pengar, 150 miljoner, som vi kan dra ned på totalen med 80 miljoner på drygt 40 miljarder. 105 (M) replik: Det är riktigt: Det finns de som vill skära ännu mer på polisen än . Men min poäng är att man gentemot väljarna kanske inte ska lova att man ska åstadkomma bra mycket mer som man sparar på resurserna. Lite mer allvarligt är det med Kriminalvården. pratar om 580 miljoner mer, men det står de facto i motionen att ni ska ta bort 120 miljoner . Låt mig då berätta att av kostnaderna inom är personalkostnader, och nästan allt övrigt är kapitalkostnader för byggnader. Konsekvensen skulle bli ganska dramatisk. Det skulle innebära att samtliga specialplatser för dömda för våld i nära relationer skulle vara tvungna att läggas ned, vilket är , eller att samtliga specialplatser för unga dömda skulle läggas ned, till exempel anstalten i , eller att tre av fem kvinnoanstalter skulle läggas ned, eller att , , och skulle läggas ned, eller att anstalterna i sydöstra , och skulle läggas ned. Det är konsekvensen av att spara . Då tycker jag att det blir fel när ni i er reservation säger att man ska ha mer personal. Hur går detta ihop? 106 (V) replik: Ja, , du må måla upp vilken skräckpropaganda du vill, och jag vill påstå att du lever i fablernas värld. Det här är samma bekymmer. Kriminalvården får 150 miljoner till, utöver ert anslag, tack vare att pengar från halvtidsfrigivningen frigörs. Därför kan jag lugna alla som lyssnar på debatten och hörde allt det som rabblade upp. Så är det inte. Här är det resurser som frigörs, och dem använder vi för att plussa på ert anslag. Nog för att svenska elever har svårt att lära sig räkna – det har vi sett i PISA-undersökningen – men att det var så illa ställt med matematik trodde jag inte. Det är rent nonsens att tricksa till det så där. Det är bättre att du kritiserar för att vi vill införa halvtidsfrigivning för förstagångsdömda. 107 (M) replik: Det finns all anledning att kritisera för det också. Men vi måste nog ha en lite längre sittning, , just när det gäller siffror och matematik. Om man i sin motion skriver att Kriminalvården ska ha mindre blir det mindre – det blir faktiskt inte mer. Svårare än så är det inte. Man kan inte arbeta med teckenbyten. är minus – det blir aldrig plus. Ska man ta bort får det konsekvenser för verksamheten, särskilt som den är personalintensiv. Det innebär att Kriminalvården ska ta bort , vilket är ert förslag, och då måste personal sägas upp väldigt snabbt. Det är konsekvensen. Jag har beskrivit exakt vilka anstalter som skulle kunna tänkas bli drabbade, till exempel samtliga anstalter i , i princip: , , och . Det är konsekvensen av er politik. Och tycker inte om det föreslår jag att hon tänker om. 108 (FP): Detta betänkande lyfter fram Alliansens prioriteringar inom rättsväsendet motsvarande . Målet är att minska brottsligheten och öka tryggheten i samhället. Även om människors upplevelse av trygghet ökat krävs fortsatt aktivt arbete. Merparten av anslaget, 21 miljarder, avsätts till att fortsatt säkra och upprätthålla en bra verksamhet som resulterar i ökad synlighet och trygghet, bland annat med poliser i yttre tjänst. finns ett stort behov av att få ut mer av de skattemedel som går till landets polismyndigheter. Det är också vår uppfattning, och inte bara de rödgrönas. En central del är därför reformeringsarbetet inför den nya polisorganisationen. En annan är att säkra kompetensförsörjningen. Här visar behov av både specialister och andra viktiga baskompetenser. Jag välkomnar därför regeringens beslut kring den nya polisutbildningen, som blir i form av en uppdragsutbildning som kommer att bedrivas i samarbete med . vill utrycka sitt stöd för regeringens förslag att bilda en egen myndighet när det gäller säkerhetspolisen. Den demokratiska insynen måste liksom säkerställas. Myndigheten har en central funktion att förebygga terrorism riktad mot svenska intressen. Dess beredskap och kapacitet måste bli bättre och effektivare för att motverka den tilltagande underrättelseverksamhet i form av ett ökat antal underrättelseofficerare från andra länder som vi noterar här i . Hela rättskedjan måste fungera effektivt. Domstolarna får drygt 5 miljarder. Vi ser ett fortsatt tryck på landets domstolar, men glädjande nog ser vi att de i huvudsak uppnår sina verksamhetsmål när det gäller ärendehanteringen. överlämnades till regeringen betänkande kring brottmålsprocessen, som syftar till att kvalitetssäkra stödet till målsägande men också förebygga inställda domstolsförhandlingar. Åklagarverksamheten får resursförstärkning för att agera snabbare och prioritera insatser mot ungdomars brottslighet. Ett område som bekymrar är det ökade antalet fakturabedrägerier. Här finns mycket mer att göra för att bekämpa detta brott. Generellt sett måste antalet uppklarade och lagförda brott bli mycket större. De mål som vi har ställt upp har tyvärr inte uppfyllts i alla delar, och därför krävs det omedelbara åtgärder genom ett mer systematiskt samarbete mellan polis och åklagare. En viktig del i detta är utredningsverksamheten, som mina kolleger har nämnt. har också fått regeringens uppdrag att genomföra organisationsförändringar för att utveckla verksamheten, och detta ska vara genomfört till . När det gäller ungdomsärenden är det positivt att myndigheten antagit en strategi för detta samt utökat antalet åklagare för just målgruppen ungdomar. Domstolarna behöver förstärkning i budgeten för att fortsätta hantera mål och ärenden på ett effektivt sätt utan att riskera kvaliteten. Mer resurser bidrar till en ökad bemanning och snabbare handläggning. När det gäller domstolsorganisationen ställer vi oss dock inte bakom de motioner som vill förändra dagens domstolsorganisation, inte heller förslag på att inrätta fler specialdomstolar. Anslaget till kriminalvården ligger i förslaget på 8 miljarder. En central uppgift här är att förbereda intagna för ett liv i frihet efter avtjänat straff. Antalet intagna på anstalter fortsätter att minska, och beläggningen visar en minskning . Däremot döms fler till andra påföljder än fängelse. Vi ser flera positiva saker inom kriminalvården, inte minst arbetet med ungdomar men också myndighetens insatser för att förebygga återfall hos dem som avtjänat sitt fängelsestraff. Trenden är fortsatt positiv. Men det finns delar som kriminalvården måste bli bättre på, bland annat verkställighetsplaner. Här kan vi också notera att arbetet med barnperspektivet när kriminalvården skriver in sina klienter har blivit bättre. När det gäller rymningar är bilden i huvudsak positiv, det vill säga vi befinner oss fortfarande på en mycket låg nivå. En viktig utmaning inom kriminalvården är att fortsatt vidta åtgärder för att förhindra allvarliga incidenter inne på anstalterna. redovisades 420 våldsincidenter inom kriminalvården. Av dessa bedömde myndigheten att antalet allvarliga våldsincidenter uppgick till fyra fall. Oavsett detta måste säkerheten på våra anstalter bli bättre. och Alliansen prioriterar i nästa års budget rättsväsendets hela kedja. Det är viktigt för att öka förtroendet för de brottsbekämpande myndigheterna, för att förebygga och förhindra brott och för att i högre grad än lagföra dem som begår brott. 109 (S) replik: Två saker slås jag av när jag lyssnar på . Den ena är att han förefaller ganska nöjd med läget trots att antalet anmälda brott har ökat med 200 000 och trots att andelen brott som upp fortsätter att minska. Även om man skjuter till mer pengar är det uppenbart att det inte räcker att bara ha fler poliser. Man måste också se till att ge polisen och övriga rättsväsendet rätt instrument för att verka. Det har man uppenbarligen inte lyckats med. Den andra är att förefaller ganska nöjd trots att nyrekryteringen till de kriminella gängen fortsätter att öka. Där har vi i botten en mycket allvarlig social utveckling – hög arbetslöshet, ökad fattigdom, ökade klyftor – som gör att en del som inte ser någon annan framtid dras in i dessa kriminella gäng. Vi ser en mycket allvarlig tendens: De etablerade kriminella gängen ser ut att växa. Ändå är ganska nöjd med läget. Jag skulle gärna vilja höra en kommentar till det. Jag lyssnade mycket länge på . Han säger att han satsar på rättsväsendets hela kedja. Men vad jag hörde sade han inte ett ord om brottsofferfrågorna – inte ett ord. Det är kanske inte så konstigt, för brottsofferperspektivet har ni ju glömt i er budget. Vi lägger in pengar – 10 miljoner till – till brottsofferjourerna, och vi varnar i dagens debatt för de neddragningar som kan komma på både målsägandebiträden och andra rättsliga biträden i domstolarna. Jag ska ställa samma fråga som jag redan har ställt till Hammarbergh och till . Tänker medverka till att villkoren för målsägandebiträden och försvarsadvokater försämras? 110 (FP) replik: Det var många frågor från justitieutskottets ordförande. När man tittar fram till ser man en positiv utveckling både när det gäller antalet brott och andelen brott som har uppklarats. Men om hade lyssnat på mitt anförande – det har han uppenbarligen inte gjort – hade han hört att jag var självkritisk i avsnitt efter avsnitt. Vi anser inte att polisen levererar tillräckligt bra, vi anser inte att åklagarna har uppfyllt alla sina verksamhetsmål och vi anser inte att kriminalvården har uppnått alla sina mål. Det var precis det jag sade . Att stå här och påstå att jag är nöjd och tycker att allting är klockrent är en feltolkning – eller också har tyvärr inte lyssnat. När det gäller utanförskapet och de insatser som görs är det viktigt – och det visar vi ekonomiskt, inte bara genom att stå här och prata – att samtliga områden får förstärkningar. Företrädare för de rödgröna hade synpunkter på att vi tar bort lite grann från kriminalvården och lägger det på polisen. Det beror ju på att kriminalvården har färre intagna medan polisen har underskott, kommer att gå in i en ny organisation och behöver förstärka kompetensen och effektiviteten. Det är självklart att politiker prioriterar om, men totalt sett är det förstärkningar. Sociala insatsgrupper och mer polisverksamhet i yttre tjänst tillsammans med socialtjänst och kommuner är någonting som vi har satt i gång. När det gäller den dramatiska bilden av svensk ekonomi kan vi säga som i tidigare debatter i kammaren : Det är fler personer som arbetar och bidrar. Därför har alliansregeringen kunnat både sänka skatten och få in skatteintäkter från dem som jobbar. Det är fakta, . 111 (S) replik: Statistik och matematik är nog inte starka sida heller. Arbetslösheten har ökat . Den ligger på . 400 000 är arbetslösa. Ungdomsarbetslösheten är nu så hög att till och med EU får gå in och skjuta till pengar till särskilt utsatta områden i . Och så säger ni här att ni har ordning på arbetsmarknaden. Det här är en väsentlig del i att problemen ser ut att växa när det gäller gängkriminaliteten. Ni klarar inte av att föra en politik som gör att människor kan känna framtidstro och se framåt. I stället finns det en del som dras till organiserad kriminalitet. Ni anser inte att rättväsendet har levererat som ni velat. Då är min motfråga: Vem bär ansvaret för det? Är det som vanligt polisens eller någon annans fel, eller bär regeringen ett grundläggande ansvar för det? Man har inte klarat av att ge rättsväsendet rätt instrument och befogenheter för att klara av det. Vi har motionerat om ett antal sådana förslag tidigare – förslag som vid varje enskilt tillfälle har röstat nej till. Sedan höll ett helt anförande till – till – utan att med ett ord nämna brottsofferfrågorna. Ni har hört vad jag sagt i debatten och de andra replikskiftena som jag har haft med och . Om jag ska tolka och svar till mig i de replikerna var svaret på om de tänker medverka till att försämra villkoren att de mycket väl kan tänka sig att göra det. Då är min fråga till återigen: Ställer du upp på inriktningen att försämra villkoren för målsägandebiträden och försvarsadvokater? Eller skulle du hellre vilja gå den socialdemokratiska vägen, det vill säga koppla in målsägandebiträden tidigare i rättsprocessen? Svara nu på den frågan! Jag tror att hela Advokatsverige och alla som jobbar med brottsofferfrågor lyssnar , så tänk dig för innan du svarar. Tänker du medverka till att villkoren för målsägandebiträden och försvarsadvokater försämras? 112 (FP) replik: Det här är ju ingen arbetsmarknadspolitisk debatt, men hur som helst är utanförskapet ett stort bekymmer som leder till kriminalitet. Därför är förstärkningar – till polisen, sociala insatsgrupper kopplade till , operativa insatser, skärpta straff, skärpningar både när det gäller vapenamnestier och andra insatser och inte minst ungdomsperspektivet och det förebyggande perspektivet rakt igenom hela rättskedjan – de viktigaste insatserna för att förebygga utanförskapet och den ökade brottsligheten och gängkriminaliteten så att man inte öppnar slussarna in till gängkriminaliteten. Mina allianskolleger har kommenterat målsägandebiträdesfrågan. Brottsofferfrågan finns med i betänkandet – vi har bara valt att lyfta fram andra delar av rättskedjan. Jag tycker att om man förstärker domstolarna, bemanningen hos åklagarna och arbetet med ungdomarna är det stöd till brottsoffer också. Vi kanske bara har lite olika tolkningar av hur mycket vi ska lägga på brottsoffer. Men vi tar vårt ansvar; det lovar jag. 113 (KD): Jag vill börja med att instämma i vad mina allianskolleger tidigare i debatten har anfört om vikten av att polisen och rättsväsendet har de resurser som krävs och att de används effektivt till att göra det som är statens och rättssamhällets osvikliga roll i detta: att upprätthålla lagar som bygger på moraliskt hävdvunna principer om rätt och fel, att förebygga och beivra brott, att lagföra och straffa dem som gjort sig skyldiga till brott och att återupprätta de drabbade brottsoffren. För oss kristdemokrater är detta om inte statens viktigaste så åtminstone en av de mest grundläggande funktionerna. Rättsväsendet har att bevaka våra mest grundläggande rättigheter och friheter som människor. När rättsstaten fallerar minskar tilltron till samhällsbygget, och det blir svårare att uppnå ett samhälle där människor ges förutsättningar att förverkliga sina drömmar och mål. Man skulle självklart önska att rättsväsendet var överflödigt, att vi alla kunde vara så trogna våra medmänniskor att vi aldrig gjorde någon en orätt. Men människan är ofullkomlig till sin natur, född med fel och brister som ibland leder oss fel. När så sker måste rättsstaten kunna ingripa – för de oskyldigt anklagade och för de drabbades upprättelse, men också för att ge dem som gjort sig skyldiga till brott en väg tillbaka till samhällsgemenskapen. Genom att utmäta straff kan staten nämligen också bidra till försoning och förlåtelse. Den som begått ett brott, oavsett hur vedervärdigt, ska alltid vara välkommen tillbaka till samhällsgemenskapen efter avtjänat straff. Dessa principer, om retribution för såväl brottsoffer som gärningsman, är grundläggande för det goda rättssamhälle vi kristdemokrater vill skapa. Den budget vi nu debatterar innebär att ytterligare tillförs rättsväsendet . Ser man till perioden kommer den samlade budgeten för rättsväsendet att ha ökat från 29 till . Borträknat inflationen är det en resursförstärkning på , eller i fasta priser. Mycket har här sagts om polisen, domstolarna och kriminalvården. Jag vill sätta fokus på det mycket målmedvetna arbete som regeringen gjort för att bekämpa särskilt allvarliga brott. Det är brott som är allvarliga så till vida att de antingen är av särskilt grov art, är samhällsomstörtande eller innebär en grov kränkning av någons personliga friheter.