prot · H009122 · 2013-06-13 00:00:00 — Visst ser vi allvarligt på utvecklingen, och jag har tidigare visat på att vi ökar statens bidrag till både idrotten och friluftslivet. Det är inte sagt att det kommer att sluta här. Mycket beror på det interna arbete som görs inom organisationerna; det är ett föredömligt arbete och oerhört viktigt. Som jag sade i mitt anförande: Naturen ska vara tillgänglig för alla. 75 (MP) replik: Det var ett fint anförande som höll. Jag är övertygad om att han har ett genuint intresse för friluftslivet. Jag reagerade lite grann på resonemanget om att det inte skulle finnas några motsatsförhållanden och att det finns partier som är oroliga för jobb, miljö och tillväxt och inte kan se möjligheterna. Vi i tar inte åt oss av den kritiken, om den var riktad till oss. Vi ser verkligen att de utmaningar vi står inför när det gäller miljöfrågor, klimatfrågor och så vidare kommer att leda till otroligt mycket jobbmöjligheter. Det gäller att vi satsar på det. När det gäller tillväxt vill jag säga att det egentligen bara finns en sorts tillväxt, och den sker via fotosyntesen. Vi pratar gärna om den ekonomiska tillväxten, men den har en ram som består av de naturliga förutsättningar vi har. Det är det vi utgår från i . Det finns begränsningar för mänskligheten. Men i vilket fall som helst skulle jag vilja säga att miljömålen och det som vi pratar om här och som vi alla värnar om, rätten och möjligheten till friluftsliv, ändå kolliderar väldigt mycket med andra politikområden. Inte minst lyfte jag fram skogspolitiken, strandskyddsfrågor med mera. Jag känner inte att det finns någon sådan reflexion från om hur man bedriver de andra politikområdena. Det är i och för sig bra att man lägger 3 miljoner mer än vad man gjorde 2006 i budgeten för friluftspolitiken, men jag tror att den politik som är avgörande för om det är möjligt eller inte att nå ut med friluftsliv är alla andra politikområden som har med skog och jord och sådana möjligheter att göra. 76 (M) replik: Det var ett intressant inlägg. Det var lite svårt att utkristallisera vari frågan bestod, men jag får väl tolka det på mitt eget sätt. I mitt anförande sade jag naturligtvis inte att det inte finns några konfliktområden. Vad jag vill peka på är att den utveckling som består i att man försöker skapa jobb och näringar inom naturvårdsområdet står i symbios med och är beroende av att vi behandlar naturen på ett miljökorrekt sätt. Gör vi inte det faller allt det andra. Vem vill åka kanot i ett vattendrag som är förorenat? Vem vill gå i en skog som är misshandlad? Det står i första paragrafen i skogsvårdslagen: Skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Det är naturligtvis roligare att gå i en blandskog än i en granskog. Det vet vi alla som är ute i skogen. Det går inte att anpassa skogsbruket bara till naturupplevelserna, men man måste ta hänsyn till de aspekterna också. Någon mer fråga hörde jag inte, men har möjlighet att precisera sig i nästa inlägg. 77 (MP) replik: Jag håller med om detta. Så ska det vara. Men om man gör en kontroll av resultaten av regeringens politik blir man lite orolig. 14 av de 16 miljökvalitetsmål vi har i kommer vi inte att nå. Det pekar åt helt fel håll. Det gäller områden som Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och Ett rikt växt- och djurliv. Här behövs ett väldigt omfattande arbete och en väldigt stark politik för att vi ska komma fram åt rätt håll. Det ska naturligtvis bli intressant att se hur nu friluftsmålen och miljökvalitetsmålen ska analyseras parallellt, eftersom de absolut hänger ihop. Jag är medveten om att inte sitter i miljö- och jordbruksutskottet eller näringsutskottet och att han kanske inte kan svara om skogspolitiken, men jag tycker att det är viktigt att i det här utskottet ta upp att politiken för friluftsfrågor i mycket handlar om hur vi förvaltar våra naturresurser. Det går inte att blunda för den delen. Regional tillväxt och jobb nämndes också. En fråga jag har drivit här i kammaren handlar om skydd av jordbruksmark. Vi har till exempel begärt att få ett moratorium för externa köpcentrum för att skydda bördig jordbruksmark i . Vi får inget gehör från alliansregeringen i de här frågorna. Allt detta hänger ihop med tillgängligheten till naturen. 78 (M) replik: Detta är inte en så enkel fråga som väldigt många människor utanför den här kammaren föreställer sig. Vissa kan tycka: Ska du upp och prata om friluftsliv det är väl ingenting? Men för att svara på alla frågor och ge en totalbild hade jag kunnat hålla på till, och det är jag säker på att också hade kunnat. Som jag sade förut står tillväxt, jobbskapande och naturvård inte i något motsatsförhållande, utan är beroende av varandra. Vi måste vara uppmärksamma på vad det ena kan leda till i det andra fallet. Jag håller helt med om att detta är otroligt viktiga frågor som måste samordnas, så att man inte gör någonting på den ena sidan som plötsligt får oanade konsekvenser på den andra, till exempel på miljövården eller på hur vår natur ser ut. Det är samma sak när det gäller tillgängligheten för människor. Då pratar vi inte om alla oss som har det gott ställt och dessutom kan springa omkring på friska ben. Det finns andra som har det mycket svårare att komma ut i naturen, mycket svårare att nå dit. Vi har också alla som inte är födda här och som har kommit till . Många av dem är inte vana vid en natur som inte biter dem. De har inte lärt sig att uppskatta att gå ut i naturen; det har kanske rent ut sagt varit farligt. Det är oerhört viktigt att vi visar vad har att bjuda på även på natursidan. Det kommer att påverka folkhälsan, och det kommer att påverka allas vårt sätt att se på varandra och på naturen. Jag tycker att det hör till de viktigaste saker som finns. 79 (FP): Vi diskuterar som bekant friluftsliv, ett begrepp som innehåller många beståndsdelar. Som helhet vill jag väl säga att det handlar om människors möjlighet att röra sig i naturen och kombinera upplevelser av natur och miljö med glädjen att upptäcka och lära sig nya saker. Utgångspunkten för politiken är att alla ska kunna få tillgång till naturupplevelser och social gemenskap och kunna skaffa sig kunskaper om och erfarenheter av natur och miljö. Därför har jag tror att det är övergripande mål för friluftslivspolitiken. diskuterar vi en skrivelse från regeringen, där man sätter upp allmänna mål och visar hur man vill följa upp och utvärdera dessa mål. Vi får en lista över tio mätbara mål och olika exempel på hur uppföljningen ska genomföras. Jag ska inte räkna upp alla de tio målen, men det handlar om tillgänglighet för alla till naturen, vilket är mycket viktigt, allemansrätten och dess bevarande och utveckling, en hållbar samhällsutveckling i stort, skola och folkhälsa. Eftersom de tio målen för friluftslivet rör så många områden måste också många myndigheter vara inblandade. Utgångspunkten är att för uppföljningen av målen ska två myndigheter per delmål samarbeta. Samordnande myndighet för hela detta arbete är . De föreslagna målen kompletterar och hör delvis ihop med de miljökvalitetsmål som redan finns och som vi har hört talas om tidigare i debatten. Därför är det också rimligt och naturligt att uppföljningen av friluftslivsmålen samordnas med miljömålsuppföljningen. ska målen för friluftslivspolitiken ha nåtts, och ska även miljömålsuppföljningen vara färdig. Men det är inte så att vi inte kommer att höra något om denna uppföljning , utan fram till dess ska uppföljningen redovisas med början 2015. uppskattar verkligen att alliansregeringen gör ett så ambitiöst upplägg för att följa upp målen för friluftslivet. Möjligheten till ett aktivt friluftsliv betyder mycket för människors hälsa, sociala liv, kultur och allmänna välbefinnande. Tyvärr kan allmänna mål vara rätt meningslösa om de inte går att följa upp. I den politiska historien har vi sett alltför många tjusiga mål som varken följts upp eller varit mätbara. Därför är det mycket bra att regeringen inte bara sätter upp mål utan också försöker hitta mätbara mål för friluftslivet. Det finns några reservationer, framför allt från men också från . Övriga partier har inga reservationer alls. Reservationerna handlar om att skärpa formuleringarna, korta tiden för när målen ska ha nåtts, bygga ut uppgifter för mätningen och så vidare. Jag kan känna sympati för en del av det som nämns i reservationerna. Jag menar dock att den föreliggande skrivelsen beskriver ett upplägg som är mycket ambitiöst och realistiskt. får vi mätbara mål för friluftslivet, vilket inte har funnits tidigare, och många myndigheter är inblandade. Att då öka kraven på uppföljning ännu mer skulle kunna motverka sitt syfte och göra att alla dessa myndigheter fastnar i skrivbordsarbete som hindrar annat viktigt och utåtriktat arbete. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 80 PER LODENIUS (C): behandlar vi som sagt regeringens skrivelse Mål för friluftslivspolitiken. Det handlar om mätbara mål för politiken som rör friluftsliv. I skrivelsen redogörs också för de olika satsningar som görs för att utveckla och nå dessa mål. Det har vi också hört flera före mig berätta om. Friluftslivet är av tradition viktigt för . Tillgången till skog och mark är fundamental för invånarna i vårt land. Det manifesteras inte minst i allemansrätten, vilket flera här har nämnt. Vi har nog alla egna exempel på hur vi har upplevt skog och mark, kanske inte minst när vi som barn lekte bland träd och badade i våra vattendrag. Men även som vuxna tar vi del av naturen. Friluftslivet är för många en vital del i avkopplingen från det stressiga vardagslivet. Själv lyfter jag gärna fram mitt eget exempel: Grevinnans rå. Det är en raststuga som byggdes , mitt i den gröna Roslagsskogen, i rået mellan fyra byar. Jag har besökt denna unika stuga , ibland under spontana skogspromenader men lika ofta i organiserade sammanhang såsom tipspromenader, friluftsgudstjänster och liknande. Jag var senast där på nationaldagen då man hade nationaldagsfirande vid denna raststuga i skogen. är Grevinnans rå en populär plats för många fler än mig. Det är en uppskattad rastplats utefter vandringsleden Roslagsleden, vilket har gjort raststugan ännu mer tillgänglig. Att både vandringsleden och stugan kan hållas tillgängliga för vandrare är helt beroende av frivilliga krafter. Dessa krafter består främst av markägare och en del boende i området, som är engagerade i något som heter friluftsråd. Från början hette det ungdomsråd, men när medlemmarna blev äldre och äldre tyckte man att det var dags att byta till friluftsråd. Medlemmarna sköter med frivilliga krafter om både vandringsleden och stugan. I regeringens mål för friluftslivspolitiken lyfter man fram vikten av tillgången och tillgängligheten till områden som har betydelse för friluftslivet. Som många här har lyft fram är det viktigt ur flera aspekter, inte minst vad gäller folkhälsan och miljön men också vad gäller näringsliv och möjligheter till turismföretagande på landsbygden. Det skapar arbetstillfällen, och det måste uppmuntras så att hela landet kan leva och utvecklas, nu och i fortsättningen. Jag ska inte förlänga debatten utan yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 81 (KD): Regeringens friluftslivspolitik lades som vi har hört fram i propositionen Framtidens friluftsliv. Med allemansrätten som grund ska människors möjlighet att vistas i naturen och utöva friluftsliv underlättas och uppmuntras. Skolornas viktiga roll liksom folkhälsoaspekterna understryks genomgående i den fastlagda politiken. Att främja ett aktivt friluftsliv i är betydelsefullt på många olika plan. Det handlar om livskvalitet, om att tillgängliggöra vår vackra natur, om folkhälsa och om folkbildning, för att nämna några viktiga begrepp. Jag har själv en bakgrund inom svensk folkbildning, som verksamhetschef på ett studieförbund. Jag vet hur mycket kunskapsförmedling betyder i sådana här sammanhang. Friluftsliv handlar mer än man kan tro om just kunskap. Det är kunskap om naturen och det mänskliga regelverk vi har omgett den med, och då tänker jag framför allt på allemansrätten som är unik och viktig. har många ungdomar begränsad kunskap om vår natur och det friluftsliv den erbjuder. Här är föräldraansvaret centralt. Men som jag tidigare sade måste skolans roll också betonas. Våra barn och ungdomar bör inom såväl förskola som skola ges goda möjligheter att vistas utomhus så att de får naturupplevelser och kunskap om naturen och inser värdet av att utöva friluftsliv. Ett aktivt arbete i dessa frågor inom svenskt utbildningsväsen kan ha mycket stor betydelse för att öka intresset för friluftsliv hos dagens och morgondagens unga. Vi kristdemokrater understryker ofta och gärna föräldraansvarets betydelse. Utbildningsväsendets insatser för att främja friluftsliv måste ses som ett komplement, ett viktigt sådant. För vissa grupper är skolans och förskolans insatser dock viktigare än för andra. Det handlar bland annat om geografi. Barnen i inland har naturligtvis närmare till naturen än barnen i förorter. Det handlar också om social bakgrund. Familjer som har det bra ställt kan lättare ta sig och råd att ta med barnen ut i naturen än de familjer som lever under mer knappa förhållanden. Kanske handlar det framför allt om våra nya svenskar. Hos många invandrare som kommer från en storstadsmiljö är förståelsen för svenskt friluftsliv liten. Deras möjlighet att förmedla vidare kunskap om svensk natur till sina barn är därmed ytterst begränsad. Här kan skolan spela en avgörande roll, men vi ska i detta sammanhang inte förringa den viktiga roll som den ideella sektorn och studieförbunden kan spela. Det civila samhället bär upp kunskapen om svenskt friluftsliv, och från det offentligas håll gäller det att uppmuntra, värdesätta och understödja detta arbete. När det gäller våra nya svenskar kan främjandet av friluftsliv i högsta grad också ses som en del i ett integrationsarbete. En annan grupp som vi i detta sammanhang bör uppmärksamma är personer med rörelsehinder. Även här är såväl skolans som folkbildningens insatser avgörande. Men det handlar också om hur vi som politiker kan hjälpa till att tillgängliggöra naturen. Det handlar snarare om att ha ett tillgänglighetsperspektiv i bakhuvudet än om dyra och storslagna satsningar. Jag vill avslutningsvis uppmärksamma att min hemkommun , , utsågs till . Utmärkelsen delades ut av , och uppmärksammades just för sitt arbete med att tillgängliggöra natur för alla. Det handlar om ett strategiskt och långsiktigt arbete med grön- och naturområden i den fysiska planeringen. Det handlar om fritidssatsningar och om förvaltningen av natur- och parkmiljöer. En av satsningar är ett mobilguidningsprojekt med fokus på att göra information tillgänglig för personer med funktionsnedsättningar ett spännande projekt. Kommunen går vidare för att aktivt arbeta med att få våra nya svenskar att ta del av vår natur. Låt oss se som ett bra exempel och ett föredöme för hur vi på bästa sätt ska kunna fortsätta att tillgängliggöra svensk natur och svenskt friluftsliv. Med dessa ord, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 82 (MP) replik: Jag får gratulera och . Det låter jättespännande att bli utsedd till årets friluftskommun. Jag förstår att det är roligt att få säga det i en debatt i . Du stod och talade varmt om barns och ungas rätt till kunskap och förståelse och så vidare. Jag delar den åsikten. Sedan känner jag ju till syn på föräldrarnas roll i samhället. En av reservationerna som finns i betänkandet och som jag lyfter upp handlar skolan, skollagen och läroplanen. Läroplanen framhåller att friluftsliv och naturupplevelser är nödvändiga inslag i skolan. Som jag har sagt finns det en rapport som , och Idrottslärarna presenterade som visar att ingen tar ansvar för detta och att det saknas handling. Man tror att det finns barn som helt enkelt aldrig kommer ut på utflykter i naturen. Jag för fram två möjligheter till förslag. Jag undrar vad alliansregeringen har för förslag i en sådan här sak, där skolan har ett ansvar men där ingen tar ansvaret. 83 (KD) replik: Jag tackar för frågan. Som mycket väl vet har vi inte en statlig skola i utan en skola. Den ska ta till vara behoven och vara flexibel och anpassa sig till dem. Uppenbarligen är det som antyder, vilket också framgår av analysen, så att man inte riktigt har klarat av detta uppdrag. Som jag nämnde i mitt anförande har barn har olika förutsättningar yttre förutsättningar och andra. Det innebär att skolans roll kan variera och vara betydligt viktigare för en del barn, helt enkelt som komplettering. Jag menar att skolan måste ta på sig ansvaret och vara denna viktiga kompletterande funktion i de områden där det behövs och för de barn som behöver detta. Det är sådant som skolan helt enkelt måste ta på sig, men jag tror inte att vi genom beslut i riksdag kan styra den enskilda skolan och tala om exakt hur den ska göra. Skolan måste ha en plan för detta, och det måste fungera. 84 (MP) replik: I den bästa av världar är skolan ett komplement till annat som händer i barns liv även detta. Men alla lever inte i den bästa av världar, utan i många fall är skolan oerhört betydelsefull för allt man gör sedan i livet. Skollagen och läroplanen uttalar vikten av detta. Jag har inte den exakta formuleringen, men det står i alla fall att det här är viktiga upplevelser och nödvändiga inslag. Någonstans finns detta i skollagen, och den har vi ansvar för. Det visar sig dock att detta inte görs, och då blir det någonstans en fråga om att man bör ta tag i detta. Ska man inte göra en utredning, stärka möjligheterna, ge uppdrag till eller någonting? Vi borde sätta ned foten lite grann och ge barn denna möjlighet om detta nu inte sker. Det verkar vara en brist på många håll. Jag kan förstå både föräldrar och skolor i sig, men någonstans har vi en överenskommelse om att detta är viktigt och ska göras. Då har vi också ett ansvar. 85 (KD) replik: Jag tillhör en lärarsläkt. Både min mor och min mormor var lärare, och även jag har jobbat som lärare . Jag vet hur viktigt detta är. Jag vet hur mycket det skiljer sig åt när det gäller vilka behoven är. Jag har jobbat i storstadsområden, och jag vet hur viktigt det var för barnen att en ung grabb som jag var då kom dit. Det hela skiljer sig mycket åt. Det är självklart att skolan och lärarna inte kan ersätta familjen och föräldrarna. Däremot är de ett viktigt komplement. Som jag sade i mitt anförande kan det vara mer eller mindre viktigt. Det du talar om är just detta när man går in och tar ett större ansvar för att komplettera. Det står i läroplanen, precis som du antyder, att detta är ett nödvändigt inslag. Skolan har många krav på sig, och det ska den ha. Vi får följa utvecklingen på många områden, bland annat detta, när det gäller hur skolan ska kunna bli det vi alla önskar världens bästa skola. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 10 § Ny myndighet för hälso- och vårdinfrastruktur Föredrogs socialutskottets betänkande 2012/13:SoU26 Ny myndighet för hälso- och vårdinfrastruktur (prop. 2012/13:128). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 11 § En mer samlad myndighetsstruktur inom folkhälsoområdet Föredrogs socialutskottets betänkande 2012/13:SoU27 En mer samlad myndighetsstruktur inom folkhälsoområdet (prop. 2012/13:116). 86 (S): I detta betänkande behandlas regeringens proposition En mer samlad myndighetsstruktur inom folkhälsoområdet och en följdmotion av . Regeringen föreslår att en ny myndighet för folkhälsofrågor ska bildas. Detta ska ske genom att och slås samman till en ny myndighet. Till denna myndighet för man även över olika uppgifter från inom områdena folk- och miljöhälsorapportering, miljömålsarbete liksom vissa av de uppgifter som har enligt samt . Socialdemokraterna ser positivt på förslaget om en mer samlad myndighetsstruktur för folkhälsoområdet. Det blir tydligare fokus, vilket är positivt för verksamheten. Däremot är vi starkt kritiska till regeringens förslag att försämra roll i folkhälsoarbetet. När det tidigare ombildades var det som tog ställning till myndighetens nya roll. Institutet skulle bland annat ansvara för uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet. Dessutom skulle institutet ansvara för övergripande tillsyn inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdena. Detta ansvar ska nu tas över av den nya myndigheten . Regeringen anser att det är tillräckligt att myndighetens ansvar fastställs av regeringen. tidigare ställningstagande ska därför inte gälla efter det att har avvecklats. Regeringens motiv är att styrningen av verksamheten på detta sätt ska kunna bli effektivare. Det är bra om styrningen är effektiv, men vi vill att tidigare beslut ska gälla. Vi vill att regeringen ska presentera även kommande förslag om förändringar i myndighetens ansvar för . Det strategiska folkhälsoarbetet berör många olika områden i samhället. Det handlar om arbete, bostäder, miljö och många andra frågor som påverkas av politiska beslut. Därför är det viktigt att , den folkvalda församlingen, också beslutar om myndighetens ansvar. Vi vill betona vikten av att den nya myndighetens arbete ska bygga på modern folkhälsoforskning och kunskap. På flera platser i landet sker ett strategiskt målinriktat arbete för att minska skillnaderna i hälsa. Detta borde ske även på statlig nivå för att stödja en kunskapsbaserad utveckling. Här har den nya myndigheten en viktig roll. Genom att samarbeta med flera departement och myndigheter kan hitta nya sätt att arbeta för ökad jämlikhet och bättre samhällsstyrning för hälsa. Samordnat agerande från statens sida och samarbete med aktörer på lokal och regional nivå kan leda till större kunskaper, bättre metodutveckling och ett mer strategiskt sätt att arbeta. Allt detta gynnar folkhälsan. Den så kallade har på uppdrag undersökt vilka sociala faktorer som påverkar hälsan. Den har även undersökt skillnaderna i människors hälsa mellan och inom länder. Kommissionen har redovisat ett antal förslag för att uppnå jämlik folkhälsa inom en generation. har i en resolution uppmanat sina medlemsstater att vidta olika åtgärder för att förändra de sociala faktorer som påverkar människors hälsa negativt. Åtgärderna handlar om förutsättningar som påverkar människors dagliga liv, till exempel boende och arbete. Det handlar också om ojämlikhet när det gäller makt och resurser. Det finns också en rekommendation om bättre kunskap om ohälsa och metoder för att mäta den. Flera länder har inrättat en egen kommission enligt WHO:s rekommendation. Men här i har och på regeringens uppdrag analyserat vilka lärdomar som kan dras för svensk del av arbete. Myndigheterna har jämfört rekommendationerna med situationen i och med vad som har gjorts, eller inte gjorts, enligt den förnyade folkhälsopolitiken. De rekommenderar bättre samordning av folkhälsopolitiken, att arbetet med att bryta utanförskapet i tidig ålder intensifieras samt att det säkerställs att hälso- och sjukvården blir tillgänglig på lika villkor för alla grupper i befolkningen. Det är enligt vår mening alldeles för vagt, inte minst med tanke på att utanförskapet växer i . rapporterade att klyftorna ökar kraftigt i landet. Hög arbetslöshet och att allt fler barn misslyckas i skolan påverkar människors hälsa . Socialdemokraterna vill ta på allvar. Vi vill inrätta en nationell . Den nya myndigheten ska därför ges ett tydligt uppdrag att genomföra och röja undan hindren för jämlik folkhälsa. Jag yrkar bifall till den gemensamma reservationen av S, V och MP. I detta anförande instämde och (båda S). 87 (MP):