prot · H009109 · 2013-05-22 00:00:00 — Men ett skäl som lyfts här, i deras motioner och i den allmänna samhällsdebatten är att vi då skulle förändra samhällets normer och moral och att det skulle göra att vi får färre våldtäkter. En jämförelse görs ofta med förbudet att aga sina barn, som inte har en straffrättslig sanktion utan är inskrivet i . Jag anser att den jämförelsen haltar. I är det olagligt att begå våldtäkt. Det brottet är förknippat med straff och omoral. I grunden finns det inte någon jag träffar som finner det acceptabelt med våldtäkt eller sexuella övergrepp, utan man anser att det är en djupt omoralisk handling. Bestämmelsen om barnaga infördes just för att man ville ändra människors sätt att uppfostra barn, ändra moralen och . Det är inte okej att slå sina barn i uppfostringssyfte. Det var något som var mycket vanligt innan den här regleringen infördes. Detta har i det stora hela lyckats. är det inte okej att slå sina barn. Samhället och omgivningen reagerar. Här har vi ändrat människors allmänna moral, och normverkan har varit stor. Men trots den ändrade allmänna moraluppfattningen vet vi att det fortfarande finns de som slår sina barn i uppfostringssyfte. Ändrad moral och ändrade normer utrotar tyvärr inte brott eller oönskade beteenden. Argumentet att om vi skulle ändra samhällets normer och moral det är dessutom en norm och en moraluppfattning som jag anser att vi i samhället redan har när det gäller våldtäkt och sexuella övergrepp skulle dessa brott blir färre tror jag tyvärr inte på. Avslutningsvis, herr talman, vill jag än en gång understryka vikten av att vi behöver ha en tydlig och bra sexualbrottslagstiftning. Skärpningen som görs är viktig. Med dessa ord vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 135 (S) replik: I mitt anförande tog jag upp att vi vill att målsägandebiträdet ska in mycket tidigare i processen. Vi tror att det betyder oerhört mycket att de får komma in redan när anmälan görs och inte efter anmälan. Det betyder oerhört mycket att få stöd och hjälp i en sådan traumatisk situation som brottsoffret befinner sig i. Och när det är en så fruktansvärd kränkning betyder det mycket att man får prata igenom det med någon innan. Det kan nämligen bli så fel. I teorin måste man, när man gör polisanmälan, uppge tid och plats. Sedan ska man vara så detaljerad som möjligt i de här frågorna. Det är då väldigt lätt, har jag fått veta, att polisen kanske i ren välmening säger: Ja, vi kan prata om det, men du behöver egentligen inte säga något. Sedan är man triggad att sätta i gång. Det som är märkligt i det här är att den misstänkte, den gripne för ett brott, den häktade, den anhållne aldrig behöver säga någonting förrän han har sin advokat vid sin sida. Men en kvinna lockas nästan in i att börja tala. Vi tycker att det vore jättebra om ett målsägandebiträde kom in mycket tidigare för att kunna stödja både under processen och efter processen. Stöder man under processen behövs det kanske inte så mycket stöd efter processen, för då kanske de mycket lättare går in i läkningsprocessen och går vidare. Det blir en vinst för samhället ekonomiskt och en enorm vinst för kvinnan, som kanske slipper vara sjukskriven och slipper gå till psykolog. Vi tror att detta är oerhört viktigt. 136 (M) replik: I dagens reglering kan man tilldelas ett målsägandebiträde redan när målet tas upp, vid en anmälan. Det avgörs från fall till fall. Jag tycker att det är bra, och jag tycker att det är viktigt att man gör den individuella bedömningen. Sedan har vi nu två utredningar. Den ena nämnde i talarstolen. Den gäller att man nu ser över regleringen runt målsägandebiträden generellt. När jag läser direktiven ser jag inte att man i just de här fallen på något sätt tänker begränsa det. Sedan har vi , där man också har med de här frågorna. Det gäller överklaganden och så vidare. Men jag vill ändå peka på att jag tycker att det är väsentligt att man redan från början kan, om behov anses föreligga, få ett målsägandebiträde. Jag skulle vilja ställa en fråga till och . Det gäller tillsättning av en . Jag tycker att hela resonemanget är lite förvånande. Vad är det man ska granska? Självklart är det viktigt att alltid följa upp domstolar, och som min kollega var inne på har , Brå med flera fått i uppdrag att göra det. Om man skulle tillsätta den , vad är det då den ska granska? Är det sexualbrottsutredning eftersom vi nu har en ny? 137 (S) replik: Jag vet inte riktigt vad hänvisar till. I den lagstiftning vi har, med de ändringar som gjorts, står det att man kan få ett målsägandebiträde efter anmälan. Den ändringen har gjorts. var det vid förundersökningen. Vi säger att målsägandebiträde ska komma in mycket tidigare och att man ska få stöd vid anmälan. Jag håller med om att bevisbördan är svår. Just därför vill vi ha en granskningskommitté. Så enkelt är det. Ni ger själva svaret på frågan, . Om bevisbördan är svår, vad beror det på? Vi anser att ett målsägandebiträde ska finnas med tidigt i processen och att alla akutsjukhusmottagningar ska ha särskild kompetens, exempelvis som på , vilket vi motionerat om. På har man särskilt anställda utbildade barnmorskor och kuratorer och en gynekolog som gör provtagningar och drogtester, vilket är oerhört viktigt, samt skriver rättsintyg som gör att det blir bra bevis. Dessa ska tillsammans med målsägandebiträdet komma in tidigt i processen. Dessutom måste vi våga granska vad det är som gör att bevisbördan är så svår. Det är det vi vill ha med. När det gäller målsägandebiträde har jag en kort fråga till . Det pågår en utredning. Att regeringen ens får tanken att börja utreda huruvida målsägandebiträde ska finnas vid vissa brott eller inte är anmärkningsvärt. kommer det förhoppningsvis inte att gälla dessa brott, men man tittar över kostnaderna. Vi vill gå längre. Vi vill ha målsägandebiträde mycket tidigare. Regeringen har tillsatt en utredning där man vill inskränka rätten till målsägandebiträde. Vad får vi då för rättssäkerhet och rättstrygghet i ? 138 (M) replik: Jag måste först få ge en allmän kommentar. Om vi tittar på hur hamnar i rankningen över rättstrygghet inser vi att vi faktiskt kan sträcka på oss. Vi ligger högt upp i de tabellerna. För att sedan komma in på det som tog upp vill jag säga att precis som sade har , utvecklingscentrum och så vidare ett generellt uppdrag att gå in och granska varför en viss förundersökning inte ledde till åtal, varför åtal aldrig väcktes, vad det var som fallerade. Det är en uppgift för rättsväsendet generellt. Det ska vi ha mycket stor respekt för. Jag tycker att det är oerhört viktigt att man gör dessa granskningar och på det sättet förbättrar sitt arbete. Vi vet att det inte alltid fungerar. Dessutom vet vi att det är väldigt svåra fall eftersom ord står mot ord. Det är roligt att lyfter fram sätt att jobba. Regeringen har gett direktiv om att så kallade rape kits ska finnas på samtliga akutmottagningar i . Man ska ta rätt prover, dokumentera på ett korrekt sätt och så vidare. Det ska ha implementerats i akutsjukvården. Alla har inte gjort det, men det är en viktig bit för att få bättre bindande bevis, vilket är grunden för att vi ska få fällande domar. 139 (V) replik: Det är glädjande att höra att gillar mottagningen på . Den kom till efter initiativ av . Vi ser gärna att de utökas. tar upp detta med samtycke. Hon tror inte på det. Det görs vissa skärpningar, men huvudförslaget i utredningen var att ta ett litet myrsteg mot samtyckesregleringsförslaget. Den uppfattningen har ni , och som jag sade i mitt anförande är jag säker på att man har ändrat sig. Detta ska ju bygga på frivillighet, och att bestämma över sin kropp är inte förhandlingsbart. Som jag också sade tidigare ser rättsväsendet på ihopknipta ben som ett uttryck för blyghet när en flaska ska föras upp i underlivet. Hade det då inte varit bra att ställa frågan till flickan och därmed kunnat vara glasklar över ifall hon samtyckte till det? 140 (M) replik: är det en tingsrättsdom, och vi vet att den har överklagats, vilket jag tycker är utmärkt. Jag har inte läst hela domen, ska jag ärligt erkänna, men det som framkommit gör att jag blir extremt upprörd över det som skett. Vi vet fortfarande inte om man bedömt det som ett samtycke eller inte eftersom det föregicks av sex. Dilemmat är att killarna säger att hon visst gav sitt samtycke. Har vi löst problemet? Jag hoppas att vi i nästa instans får en annan dom, men det vet varken eller jag någonting om . Därför är det lite vanskligt att spekulera i ett pågående rättsfall. Vi kan ta andra rättsfall som är avslutade. Ofta står då ord mot ord. Än värre är det när det är fråga om flera gärningsmän, för då kan de alla säga att de tyckte att hon sade ja. Då måste hon på ett trovärdigt sätt bevisa att hon sade nej. Jag tycker att det är självklart att man inte vill ha vissa saker uppförda mellan benen eller sex med många på ett våldsamt sätt, men det tycker tydligen inte alltid domstolarna. Problemet är fortfarande bevisföringen och att ord står mot ord. Vi i dömer inte någon om han eller hon inte bevisligen har begått brott. När ord står mot ord är det svårt, och det tror jag att det måste vara. Sedan kan jag ibland bli upprörd och tycka att det känns oerhört besvärande. Det vore intressant att höra hur man ska döma när ord står mot ord. Blir det bättre med en samtyckesreglering? 141 (V) replik: Ja, ord står mot ord. När det gäller bevisföringen är den svår som den är . Det som sägs i betänkandet är att offret, eller den brottsdrabbade, skulle få en mer besvärande situation i och med att man ställde frågor. Det tror jag inte alls på. Vi har till och med motionerat om att rättsväsendet bör ha bättre utbildning på vilka frågor de ställer, relevanta eller inte, i en domstol. Detta är svårt oavsett hur det blir. Vi kommer inte att bli överens, men jag är ganska säker på att alla partier i en vacker dag är överens om att man ska ha tillstånd och samtycke. Det kommer att bli . Jag ställde en fråga när det gäller sexköp. Vi har kriminaliserat sexköp i . Jag skulle gärna vilja ha svar på om alliansregeringen anser att kvinnor utomlands är lika skyddsvärda som svenska kvinnor och att man bör kriminalisera även svenska mäns sexköp utomlands och ta bort den dubbla straffbarheten. Centerkvinnorna har uttryckt att de vill ställa sig bakom detta. Ni är säkert på gång, men det kanske tar till. Jag vill höra anledningen till att man vill skydda svenska kvinnor mer än andra. 142 (M) replik: Kvinnor utanför är lika skyddsvärda som kvinnor i . Det är egentligen inte det som detta handlar om, utan det handlar om bevisföring och hur man bevisar brott. Utifrån denna aspekt är vår slutsats att vi inte ska avskaffa den dubbla straffbarheten just när det gäller sexköp. Vi gör det i fråga om många andra grövre brott. Det tycker jag är viktigt. Men i detta fall ser vi flera komplikationer. Vem utreder brottet, och vem beivrar brottet när det till och med är lagligt och där det finns statliga licenser och bordeller? Utifrån denna aspekt är vi inte beredda att ta bort den dubbla straffbarheten när det gäller sexköp i utlandet. Jag ska återkomma lite grann till och att inte tror att det kommer att bli mer fokus på kvinnan. Om en man nekar till att det inte var samtycke och säger att det var samtycke måste man förhöra kvinnan utifrån hennes ja och om det var tydligt eller utifrån hennes nej och om det var tydligt. Kunde det missförstås? Då kommer man in på att domstolar emellanåt ställer frågor som känns mycket irrelevanta för den gångna händelsen. Där är vi helt överens. Men det är en uppenbar risk. En försvarsadvokat kommer naturligtvis att framhärda sin klients åsikt om att det fanns ett samtycke i detta sammanhang. Då måste åklagaren bevisa att det inte förelåg. (forts. 15 §) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats TU16 Yrkestrafik- och taxifrågor Punkt 1 (Hastighetsefterlevnad för tung trafik) 1. utskottet 2. res. 1 (V, MP) Votering: 281 för utskottet 41 för res. 1 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 102 M, 20 FP, 21 C, 20 SD, 16 KD För res. 1: 24 MP, 17 V Frånvarande: 10 S, 5 M, 1 MP, 4 FP, 2 C, 2 V, 3 KD Gulan Avci (FP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 2 (Åtgärder för säkra uppställningsplatser för lastbilar) 1. utskottet 2. res. 2 (S, SD) Votering: 201 för utskottet 121 för res. 2 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 M, 24 MP, 21 FP, 21 C, 17 V, 16 KD För res. 2: 101 S, 20 SD Frånvarande: 11 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD Punkt 5 (Tillsynen av yrkesmässiga godstransporter på väg) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) Votering: 180 för utskottet 143 för res. 5 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 M, 21 FP, 21 C, 20 SD, 16 KD För res. 5: 102 S, 24 MP, 17 V Frånvarande: 10 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD Punkt 11 (Kontroller och indragning av taxilegitimationer) 1. utskottet 2. res. 8 (SD) Votering: 303 för utskottet 20 för res. 8 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 102 M, 24 MP, 21 FP, 21 C, 17 V, 16 KD För res. 8: 20 SD Frånvarande: 10 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD Punkt 12 (Samverkan i tillsynen av taxibranschen) 1. utskottet 2. res. 9 (S, MP, V) Votering: 180 för utskottet 142 för res. 9 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 M, 21 FP, 21 C, 20 SD, 16 KD För res. 9: 101 S, 24 MP, 17 V Frånvarande: 11 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. AU9 Anmälningsskyldighet vid utstationering Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Behörighet för kontaktpersonen att ingå kollektivavtal) 1. utskottet 2. res. (S, V) Votering: 183 för utskottet 139 för res. 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 24 MP, 21 FP, 21 C, 16 KD För res. : 102 S, 20 SD, 17 V Frånvarande: 10 S, 6 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SoU20 Hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 303 för utskottet 20 för res. 1 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 102 M, 24 MP, 21 FP, 21 C, 17 V, 16 KD För res. 1: 20 SD Frånvarande: 10 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD Punkt 2 (Hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd) 1. utskottet 2. res. 3 (V) Votering: 184 för utskottet 18 för res. 3 120 avstod 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 102 M, 24 MP, 20 FP, 21 C, 16 KD För res. 3: 1 S, 17 V Avstod: 100 S, 20 SD Frånvarande: 10 S, 5 M, 1 MP, 4 FP, 2 C, 2 V, 3 KD (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Uppgiftsskyldighet för hälso- och sjukvårdspersonal) 1. utskottet 2. res. 4 (V) Votering: 286 för utskottet 17 för res. 4 20 avstod 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 102 M, 24 MP, 21 FP, 21 C, 16 KD För res. 4: 17 V Avstod: 20 SD Frånvarande: 10 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD Punkt 4 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 5 (Uppföljning och utvärdering av den nya lagen) 1. utskottet 2. res. 6 (S) Votering: 183 för utskottet 102 för res. 6 37 avstod 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 M, 24 MP, 21 FP, 21 C, 16 KD För res. 6: 102 S Avstod: 20 SD, 17 V Frånvarande: 10 S, 6 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD SoU24 Upphävande av kravet på sterilisering för ändrad könstillhörighet Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) 3. mot. So14 (KD) vice talmannen anförde att motion So14 omfattade ett yrkande om avslag på regeringens proposition. 1 yrkades också, med bifall till bland annat motion So14, avslag på regeringens proposition. Om det fanns fler än två yrkanden som kunde ställas mot varandra skulle enligt 5 kap. 6 § riksdagsordningen kammaren först besluta vilket yrkande som skulle vara motförslag till utskottets förslag. Eftersom motion So14 var tillgodosedd i reservation 1 kunde motionen inte ställas mot reservation 1. Yrkandet stred därför mot riksdagsordningen. Med tillämpning av 2 kap. 9 § riksdagsordningen fann andre vice talmannen därför att hinder förelåg att ställa proposition på yrkandet om bifall till motion So14. På Skånbergs (KD) begäran hade kammaren nu att avgöra frågan om att ställa proposition på yrkandet om bifall till motionen. Votering: 319 för godkännande av andre vice talmannens beslut att vägra proposition 4 för bifall till Skånbergs (KD) yrkande att ställa proposition 26 frånvarande vice talmannen konstaterade att kammaren således godkänt beslutet att vägra ställa proposition på yrkandet. Partivis fördelning av rösterna: För godkännande av beslutet att vägra proposition: 102 S, 102 M, 24 MP, 21 FP, 21 C, 20 SD, 17 V, 12 KD För bifall till yrkandet att ställa proposition: 4 KD Frånvarande: 10 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD Huvudvotering: 298 för utskottet 20 för res. 1 4 avstod 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 102 M, 23 MP, 21 FP, 21 C, 17 V, 12 KD För res. 1: 20 SD Avstod: 4 KD Frånvarande: 10 S, 5 M, 2 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD Punkt 2 (Upphävande av kravet på sterilisering) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, V) Votering: 259 för utskottet 41 för res. 2 23 avstod 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 S, 102 M, 21 FP, 21 C, 13 KD För res. 2: 24 MP, 17 V Avstod: 20 SD, 3 KD Frånvarande: 10 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD (KD) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Ansvar för behandling och vård vid könsidentitetsstörningar) 1. utskottet 2. res. 3 (S, V) Votering: 180 för utskottet 119 för res. 3 24 avstod 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 102 M, 24 MP, 21 FP, 21 C, 12 KD För res. 3: 102 S, 17 V Avstod: 20 SD, 4 KD Frånvarande: 10 S, 5 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD CU20 Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 301 för utskottet 21 för res. 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 101 M, 24 MP, 21 FP, 21 C, 17 V, 16 KD För res. : 1 S, 20 SD Frånvarande: 10 S, 6 M, 1 MP, 3 FP, 2 C, 2 V, 3 KD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. CU21 Nedsättning av en byggsanktionsavgift Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § (forts. från 12 §) En skärpt sexualbrottslagstiftning (forts. JuU20) 143 (MP) replik: Vi återupptar replikskiftet. talade en del om samtyckeslagstiftningen, men det som är tragiskt med det som regeringen gör är att man inte tar en samtyckeslagstiftning. Det som det handlar om , 2013, när man skärper lagstiftningen är att det också måste vara ett visst mått av våld, hot och sådana otäckheter. Ett nej ska alltså inte räcka, och det tycker jag är tragiskt. Jag skulle vilja höra förklara varför det är på detta sätt. pratade också om normerande lagar. Jag nämnde i mitt anförande till exempel sexköpslagstiftningen. Vi har många normerande lagar i som har fungerat oerhört bra. Men vi tror inte att den här lagstiftningen bara skulle vara normerande tvärtom. Vi har därför föreslagit en hel lagstiftning, som jag hänvisar till och som finns i slutet av vårt betänkande. Det är också så att det finns olika åsikter när det gäller samtyckeslagstiftningen, inte bara mellan de olika partierna utan också mellan olika jurister och olika uttolkare. Min uppfattning är väldigt hårt att detta flyttar fokus från offret till förövaren. Det kommer inte att bli mer fokus på offret, som tror. Här känner jag att jag har starkt stöd, som sagt, av många kloka jurister. 144 (M) replik: Man kan ha många olika ingångar i den här frågan. Frågan är då om ett nej inte ska räcka. En anmälan om våldtäkt eller sexuellt utnyttjande bygger ju indirekt på att man inte har samtyckt, annars har ju inte något brott begåtts. Men man kan lika väl vända på det här. Är ett ja alltid ett giltigt ja? Är det alltid självklart att om ett offer har sagt ja har det inte skett en våldtäkt? Det blir min fråga tillbaka. 145 (MP) replik: Jag tror att det är ganska uppenbart att det inte är på det sättet. Men det som jag tror har varit oerhört stötande för många är att det 2013 inte räcker att förövarna tydligt säger att de uppfattade ett nej utan att det måste till våld också. Det som upprör så oerhört mycket är att ett nej inte räcker. 146 (M) replik: De här frågorna är generellt oerhört komplicerade eftersom, tyvärr, utsaga står mot utsaga . Vi har ett offer, och förmodligen har man gjort en mycket grundlig förundersökning och hållit adekvata förhör, men vi har likväl en gärningsman som kanske inte erkänner. Ord står mot ord, och det ska bedömas. Det kan till och med vara så att jag sade ja därför att jag hade en kniv mot halsen, men detta ja kan vi ju inte se som ett samtycke till våldsdådet. Det här är alltså oerhört komplexa frågor. I botten på vår lagstiftning ligger, oavsett om man sagt ja eller nej, att man inte har samtyckt till att ha samlag utan har sagt ja under hot om våld. Men det kan också vara indirekt våld och hot som gör att man inte vågar. Med den utvidgning som vi nu gör blir det väldigt tydligt att man kan vara passiv. För min del är det alltid våld när någon gör något utöver vad man får göra. De här frågorna är oerhört komplexa. Ett ja är inte alltid ett ja, och det måste vi ha med oss. Det är en av orsakerna till att en ren samtyckeslagstiftning är jättekomplex. Därutöver är vi säkra på att det blir mer fokus på offret, och vi vill definitivt inte att det ska bli mer fokus på offret än vad det redan är . 147 (C): debatterade vi här i den då föreslagna sexualbrottslagstiftningen som trädde i kraft . Då hade det gått av utredande och processande i det departement som hade dåvarande socialdemokratiska justitieministern som chef. lade man fram en proposition om ny sexualbrottslagstiftning detta med anledning av det tidigare sagda att det har tagit . Förslaget som vi antog 2005 var definitivt i rätt riktning. Bland annat blev sexuellt utnyttjande av en sovande, berusad eller på annat sätt hjälplös person äntligen benämnt som våldtäkt i stället för sexuellt utnyttjande. Men vi från sida var inte nöjda med detta. Trots förslag från och från Lagrådet vägrade Socialdemokraterna, att utvidga begreppet ytterligare till att även omfatta särskilt utsatta situationer. tänker jag göra något som jag inte brukar göra. Det är lite så där, men jag ska gå tillbaka till vad jag själv sade i debatten . Jag sade ungefär så här: Det kommer att finnas fall där offret inte vågat eller kunnat säga nej trots att hon inte befunnit sig i ett hjälplöst tillstånd enligt lagens mening. En sådan situation skulle kunna vara en kvinna som inte vågar säga nej eftersom hon vet att han kan bli mycket våldsam när han blir arg. En situation som enligt min mening är klart straffvärd och borde omfattas av våldtäktsbestämmelsen genom att vi lägger till begreppet särskilt utsatt situation. som Lagrådet, sade jag vidare, har föreslagit att mjuka upp rekvisitet hjälplöst tillstånd, och det skulle kunna göras genom att lägga till särskilt utsatt situation. Detta skulle också kunna vara ett sätt att komma närmare krav på att alla sexuella handlingar utan samtycke ska vara straffbelagda. Vad var det då som hände efter detta?