prot · H1093 · 2013-09-18 00:00:00 — Men att ge beskrivningen att det råder social nedrustning i , när utgifterna i fasta priser för välfärdens kärna har ökat med och när vi har tillfört till välfärdens kärna i reformer, det är inte att ge en korrekt bild. har när det gäller omsorg och utbildning de högsta utgifterna i världen som andel av bnp tillsammans med . Vi har kunnat trygga välfärden och trygga jobben , och det är därför att vi har hållit ordning i transfereringssystemen. Det är det som svensk politik har hållit på med , att skapa ordning i transfereringssystemen. Men vi vet att när , Socialdemokraterna och lägger ihop sin politik, då blundar man för att transfereringarna nu har börjat röra på sig igen, och då blundar man för att vi igen ser stigande kostnader för människor utanför arbetsmarknaden. Sanningen är att när Socialdemokraterna har fått svika vallöften – när man har sagt till väljarna att man lovar höjda försäkringar, semesterveckor och allt vad det är och sedan har fått svika de löftena – då är det därför att man har tappat kontrollen över transfereringarna. vill , Socialdemokraterna och gå tillbaka till den politiken. Då undermineras skolan. Då undermineras sjukvården. Vi har fler anställda i den skattefinansierade välfärden än vad vi hade 2006. Det är ungefär 20 000 fler, och det är det därför att vi har kunnat prioritera jobben och hållit ordning på transfereringarna och därigenom skapat resurser för välfärdens kärna. Där går skiljelinjen. Man måste ha arbeten innan man kan fördela. 33 (V) replik: vill bygga ett samhälle på omtanke och solidaritet – ett värdigt samhälle, helt enkelt. Därför vågar vi också se de brister som finns i välfärden. Vi kommer att lägga mer pengar på sjukvården, för där skriker man efter mer resurser. Vi kommer att satsa på fler lärare i skolan, för vi ser hur kunskapsskillnaderna ökar. Vi kommer att satsa på riktade statsbidrag till fler anställda i äldreomsorgen, för det är inte värdigt att personal ska springa in och ut som skållade råttor. Men, , det är faktiskt så att du lägger 30 gånger mer på sänkta skatter till högavlönade, framför allt män, än vad du lägger på sjukvården. 30 gånger mer. Det visar ganska tydligt var ni har era intressen. Banksektorn har fått mer sänkt skatt än vad ni planerar att skolan ska få de kommande fyra åren. Det visar väldigt tydligt var ni har era intressen. Ja, vi vågar se bristerna, och vi tänker göra någonting åt dem, för jag hoppas verkligen att vi när vi står här vid har en ny finansminister. 34 Finansminister (M) replik: Jobb och välfärd, det är vad politik ytterst handlar om. Vill man säkra jobben ska man föra en expansiv politik under tuffa tider. Då ska man säkra arbetslinjen så att det lönar sig att jobba, och ska man prioritera välfärdens kärna. Det är den politik som vi står för. Det är därför har i offentliga utgifter, bland de högsta andelarna offentliganställda i skattefinansierad välfärd och bland de mest omfattande trygghetsutgifterna. Vi har alltså klarat jobb och välfärd. Vi har lagt 100 miljarder till, tillsammans med skatteintäkterna i fasta priser, på välfärden och 30 miljarder i reformer. Varför kommer inte Socialdemokraterna, och att kunna göra det? Jo, därför att när man öppnar transfereringssystemen undermineras tryggheten. Då trycks skolan åt sidan, och då finns det inte resurser kvar till sjukvården, därför att då är det sjukfrånvaro, förtidspensioneringar och utanförskap som står för hela budgeten. Det är därför som Socialdemokraterna, och är ett hot mot välfärden i . 35 (S): När lägger fram sin sista stora budget – hans 15:e budget i ordningen – känns det naturligt att börja summera regeringens resultat . Dess värre ser det inte så bra ut när vi utvärderar regeringen på just den punkt som statsministern har sagt att vi ska utvärdera regeringen på, nämligen jobb och arbetslöshet. Jag har sagt förut, och jag ska upprepa det, att det handlar om 400 000 arbetslösa. 70 000 har varit arbetslösa . Det är en tredubbling som och har styrt det här landet. Över 30 000 personer har regeringen låst fast i fas 3, ungdomsarbetslösheten biter sig fast och sysselsättningsgraden har fallit. Det är bara när vi jämför med de riktiga krisländerna som det går att säga att vi är väldigt framgångsrika. Jämför vi med mer liknande länder ser vi att de har lägre arbetslöshet än vi. Det handlar om , , , och till och med , och det finns några till. har också längre fram till den lägsta arbetslösheten i EU och längre fram till att ligga främst än vad vi hade när tillträdde som finansminister. Budgetpropositionen ger inte heller mycket hopp om framtiden. Trots att omvärlden ser ut att kunna dra ut ur lågkonjunkturen framöver spår regeringen att arbetslösheten med den nu förda politiken kommer att vara högre såväl 2014 som 2015 och 2016, alltså högre än den nivå man kallade för massarbetslöshet när man tog över makten. Det är tio förlorade år på arbetsmarknaden. Idén om att ökade klyftor och mer otrygghet ska trycka tillbaka arbetslösheten har helt enkelt misslyckats. Den har inte fungerat. Regeringen medger alltså att arbetslösheten kommer att vara högre med den politik man för ett helt decennium efter att man kom till makten. Ändå fortsätter man på den inslagna vägen. som den vägen inte levererar de resultat som är utlovade utan tvärtom låser fast människor i arbetslöshet växer ett rekryteringsgap paradoxalt nog fram på svensk arbetsmarknad. Det är ett gap mellan företagens efterfrågan och människors kompetens. Trots att hundratusentals människor går arbetslösa hittar många företagare inte den kompetens de behöver och efterfrågar. Den bristande matchningen manifesteras av att vart femte rekryteringsförsök misslyckas på svensk arbetsmarknad. Det hindrar företag från att växa, och det hindrar också uppemot 80 000 personer att få jobb. Jag vill summera regeringens budget på ett annat sätt än vad finansministern gjorde. går till lånefinansierade skattesänkningar. En femtedel går till olika reträtter, som att kompensera pensionärerna något för en skatteklyfta gentemot löntagarna som man ändå ökar. Man ställer in en tänkt besparing på gymnasieskolan och inför ett FoU-avdrag som man tidigare röstat emot här i kammaren. En åttondel går till lägre a-kasseavgifter och till höjda bidrag till dem som drabbats hårdast av regeringens politik. Mindre än en krona på 25 går till jobb och aktiva åtgärder för att få människor i arbete, och 25 gånger mer läggs på skattesänkningar än på skolan, trots de fallande resultaten. Så ser alltså den moderata valbudgeten ut. Med tanke på att nästan allting handlar om skattesänkningar vill jag också gärna passa på att kommentera just den delen. Regeringen hävdar att detta ska leda till 13 000 nya jobb. För det första är det helt taget ur luften. Det har prövats fyra gånger , och vi vet att det inte fungerar. För det andra: Låt oss anta att det den här gången skulle fungera. Då innebär det med regeringens egna siffror en kostnad per nytt jobb. Politiken leder dessutom fram till att regeringen återigen missar överskottsmålet, och vi har alltså längre fram till den balans som vi ska ha. Fördelningsprofilen är också sådan att tjänar man mer får man mer från skattesänkningar, både räknat i kronor och i andel av sin lön. Den som har i månadslön får mindre än en tredjedel så stor skattesänkning än den som tjänar . Den som tjänar precis som medelsvensson, , får mindre än hälften än den som tjänar runt . Regeringen tvingas också erkänna i sitt eget underlag att klyftan mellan kvinnor och män ökar. behöver ju mer jämställdhet, , inte mindre. Det här är orättfärdigt, och det är fel väg för . Det bygger ökade klyftor. Men skattesänkningar är inte den enda melodin i register. är också ett bidragsparti i ordets verkliga mening. har den årliga kostnaden för försörjningsstödet ökat med . tvingades kommunerna lägga mer än 10 miljarder på försörjningsstöd. Det är en ökning med en tredjedel och en rejäl ökning i antalet personer som får försörjningsstöd . Sambanden är förstås klara. Regeringen har misslyckats med jobben. Precis innan krisen lyckades man också säga upp den bästa försäkringen i internationell lågkonjunktur som har, nämligen en stark a-kassa. När en halv miljon människor tvingades ut ur a-kassan på grund av regeringens chockhöjda avgifter, som man nu tvingas göra någonting åt, ja, då tvingades många söka försörjningsstöd för att klara sin tillvaro. Hälften av alla som får försörjningsstöd får det av en enda orsak, för att de inte får ett arbete. Jobbmisslyckandet sätter större press på kommunerna att höja kommunalskatten för att klara välfärden. Enligt SCB fick halva befolkningen höjd kommunalskatt . har den höjts med 12–, och det blir sannolikt ännu mer . Regeringen ger med den ena handen och tar med den andra. Räkningen för dessa misslyckanden skickar man alltid till någon annan, till de arbetslösa, till de sjukskrivna, till kommunerna, och därmed till skolan, välfärden och alla som betalar kommunalskatt. Sina egna kommuner håller man dock om ryggen. När det kommunala utjämningssystemet nu förändrats specialdestinerar man en miljardbonus till de rikaste, moderatstyrda kommunerna. De har fått frisedel från regeringens misslyckanden. Alla andra ska snällt ställa upp och betala. Så ser valbudget ut. Politiken är helt enkelt bara ett redskap vi använder för att förverkliga våra drömmar. Så sade och ofta och gärna. Jag tycker att det är värt att upprepa också i en budgetdebatt. I det uttrycket ligger en stark tro på politikens kraft att förändra samhället. Vi kan välja. Vi kan påverka. Det måste inte bli som det nu riskerar att bli. Vi måste inte ta varje chans att sänka skatten. Vi kan välja att investera i jobben och i välfärden och i sammanhållningen. Vi måste inte acceptera ytterligare år med fallande skolresultat. Vi kan välja att prioritera ett samhälle där varje barn blir sett i skolan, där klasserna är mindre och där lärarna är fler. Vi måste inte spela bort vårt försprång i kunskap genom att skära ned på utbildningsmöjligheterna. Vi kan se till att den som är studiemotiverad får plugga vidare. Vi måste inte acceptera att sjukvården försämras och kvinnor tvingas föda på toaletterna. Vi kan helt enkelt välja vården före jobbskatteavdrag för miljonärer. Vi måste inte acceptera att pensionärer för evigt ska betala högre skatt än löntagare. Det är ingen naturlag, det är lag. Vi måste inte acceptera att företagen inte hittar den kompetens som de söker. Vi kan utbilda människor i bristyrken. Vi måste inte acceptera att vi låser in över 30 000 personer i fas 3, människor med kraft och kunskap och drömmar. Vi kan se till att de får bidra med sitt arbete till vår gemensamma välfärd, för oss alla gemensamt. Socialdemokraterna ser alltså en annan väg än den som regeringen slagit in på. Hur det första steget på den vägen ser ut presenterar vi, precis som de andra oppositionspartierna, i vårt regeringsalternativ inom de kommande . 36 Finansminister (M) replik: lät meddela att det nu går bättre i omvärlden och att omvärlden kan vara ett draglok, det som drar ur krisen. Det går bättre i omvärlden. Det är det draglok som ska dra . , , har i sina vårpropositioner reviderat ned tillväxten i , , världen. Jag var på Ekofinmöte och tittade då runt i salen för att se draghästen, dragloket, det expansiva landet som skulle dra ur krisen. Det kanske är som har hälften av tillväxt. Eller det kanske är som har hälften av tillväxt. De dragloken finns inte, . Vi har en internationell lågkonjunktur. Det här är femte året med lågkonjunktur, och i den jämförelsen har klarat sig bättre. verklighetsbeskrivning, där ska dras av en stark omvärld, finns inte i någon annan omvärldsbedömning. Vad har vi klarat bättre? Skuldsättningen har inte ökat. Reallönerna har däremot ökat. Tillväxten har varit bättre. Arbetslösheten har ökat mindre i och en handfull andra länder än i övriga , där arbetslösheten ligger på . Låt oss blicka utåt, för det kan vara intressant att fråga var han hämtar inspirationen till att bygga ut transfereringarna och höja skatterna för produktionen. Är det från Socialdemokraterna i , som stramar upp a-kassan? Är det från Socialdemokraterna i , som sätter åldersgränser i välfärden? Är det från Socialdemokraterna i , som vänder om? Är inte sanningen den att idén att bygga ut transfereringarna, att ge upp arbete för att få ordning på transfereringarna, handlar om populism från svenska socialdemokrater? Vilket draglok är det du talar om, ? Och , hur kan du både vara ansvarstagande och känna att det nu är dags att släppa greppet om transfereringarna? 37 (S) replik: är bekymrad över att sjukskrivningarna ökar, att sjuktalen fortsätter att stiga. Det kan man naturligtvis med fog vara. De åtgärder som regeringen vidtagit har alltså inte hjälpt. De har lett till att människor blivit fattigare, blivit utförsäkrade, inte fått den hjälp och det stöd de behöver för att komma tillbaka. Men det har inte knäckt kostnaderna eller sjukskrivningarna framöver. Det är ansvar. som finansminister måste du, , ta på dig det ansvaret. Där kan du inte skylla på någon annan. Däremot kan du fundera på vad du gjorde , när det blev tuffare i äldreomsorgen och i skolan. Du kan fundera på vad som hände när man skar ned på det förebyggande arbetsmiljöarbetet, på och på alla de andra insatserna som skulle få människor att orka längre, att klara sig lite längre i arbetslivet utan att bli utbrända eller sjuka. Det är ju det stora problemet. Statsministern talar om att vi ska arbeta till 75, och då är det viktigt att kunna orka längre. Även i det perspektivet är det helt centralt att vi har ett arbetsliv som gör att vi kan klara det. Lösningen kan inte vara att vi ska slita ut människor som sedan ska hanka sig fram på det viset . Men om vi går tillbaka till budget är det fortfarande så att han lägger 25 gånger mer på sänkta skatter än på skolan. Jag kan avslöja att när vi kommer med vårt budgetalternativ kommer där att finnas en rejäl satsning på just utbildning. Det är så vi tror att vi bäst stärker svensk konkurrenskraft framöver. När vi vet att vi har 80 000 rekryteringar som misslyckats, ja då är det självklart att det är där man ska sätta in stöten. Det är dessutom en fantastisk möjlighet för människor att få utvecklas, att göra klassresor och andra saker som också en finansminister borde tycka är bra. 38 Finansminister (M) replik: Det gläder mig att nu är beredd att tala om transfereringarna. Vi har alltså haft en period i med 10–reformarbete för att åter få kontroll över kostnaderna så att de inte tränger ut skola, sjukvård och annan sysselsättning i de offentliga verksamheterna. Vi har fått ned kostnaderna från 50 till 30 miljarder bara på sjukskrivningarna och ännu mer när det gäller förtidspensionerna. ser vi att korttidsfrånvaron, inte det vi gjorde med långtidsfrånvaron, åter ökar. Vad händer, , om man nedmonterar kontrollsystemen? Vad händer om man höjer ersättningarna? Vad händer om man vidgar omfattningen av systemen och gör dem mer omfattande? Jo, då kommer transfereringarna att öka på nytt, och då blir det inte någon utbildningssatsning. Då blir det sjukförsäkringssatsning för hela slanten. Låt oss dessutom ha proportionerna rätt. Socialdemokraterna satsar 10 miljoner på sommargymnasium och 10 miljarder på utbyggda bidragssystem! Det är så den socialdemokratiska politiken ser ut. 39 (S) replik: Finansministern har inte ens sett vårt budgetalternativ, men han vet precis vad den ska innehålla. Eller så hittar han på vad han tycker att det borde innehålla så att hans resa blir lite lättare. Det kommer naturligtvis att finnas rejäla satsningar på utbildning. Vi vill se mindre klasser i det här landet. Vi vill se en obligatorisk sommarskola. Vi vill se läxhjälp till alla, inte bara till de grupper i samhället som har råd att köpa den privat. Det har varit politik och linje, det som verkligen sett till att man i den svenska skolan, som redan är mindre kompensatorisk än vad den varit, fått ytterligare stora skillnader mellan grupper beroende på varifrån i samhället man kommer, vilka föräldrar man har. Jag vill göra precis tvärtom. Skolan är den viktigaste insatsen för sammanhållning, utveckling och framtidstro i ett land. Det är de människor som går där som ska försörja alla oss här, som Hans Majestät Konungen berättade i går. Det kan vara bra att ha med sig åtminstone till den moderata valbudgeten . 40 (FP) replik: Det är skönt och härligt att komma i gång med det politiska arbetet och debattera ekonomisk politik igen. Jag har en fråga till dig, . Jag blir inte klok på er finanspolitik. Vill ni driva en åtstramande finanspolitik med färre jobb och högre arbetslöshet som resultat? Era propåer om högre skatter och det otydliga tolkandet av överskottsmålet tyder på det. Vi för vår del vill hålla uppe den inhemska efterfrågan och sysselsättningen med lånade pengar. Vi har råd med det tack vare våra välskötta offentliga finanser. I dagens konjunkturläge är det precis det man ska göra, helt enligt Keynes, din gamle partikamrat , med flera. Men varannan gång som företrädare för ditt parti yttrar sig är ni emot att med lånade pengar hålla uppe efterfrågan och hålla nere arbetslösheten. Varannan gång förefaller ni i stället bejaka detta. Vad vill ni egentligen? Vill ni låna enbart till högre a-kassa? Är det så vi ska förstå er politik? 41 (S) replik: Vi har fortfarande inte lagt fram vårt förslag. Det gör vi om . Men jag kan avslöja så mycket som att vi naturligtvis inte ser det här som ett tillfälle att strama åt ekonomin. Det är ingen som har föreslagit det. Frågan är hur mycket vi ska låna till sänkta skatter. Det är naturligtvis en frågeställning som man bör ha klar för sig. Då är det också viktigt att man ser till att den energi man vill stoppa in i ekonomin är så effektiv som bara möjligt. när man skulle stoppa in energi i ekonomin tyckte att det skulle vara effektivt att sänka skatten för bankerna. Det var en viktig del. Med tanke på resultatet, en väldigt låg tillväxt under innevarande år, var det naturligtvis en felaktig politik. Det rätta skulle naturligtvis ha varit det stimulanspaket på 10 miljarder som vi ville skjuta in till hushållen för att stimulera ekonomin. räknar man enligt finansplanen med en tillväxt som är mer än dubbelt så hög. I det läget är frågan om man verkligen ska låna pengar för att sänka skatten för de höginkomsttagare som naturligtvis minst av allt kommer att använda pengarna till det som vi vill, nämligen att stimulera ekonomin. Då finns det effektivare sätt att göra det. Sedan finns det en restriktion i form av överskottsmålet. Vi vill ha ordning och reda i finanserna. När man nu lånar 40, 50, 60 miljarder de här åren är det klart att man gör det svårare att komma tillbaka till balans och överskott. Då nallar man också på det framtida utrymmet för de satsningar som borde göras i skola, sjukvård och annan välfärd som är betydelsefull framöver. Det är det ni gör . Ni nallar för att ge till de höginkomsttagare som klarar sig alldeles utmärkt utan skattesänkningar. 42 (FP) replik: Det finns många saker att säga om detta, men det här med att nalla är strunt. Det är oriktigt. Om man håller uppe efterfrågan och produktionen blir framtidens skattebaser större och den ekonomiska tillväxten bättre. Det är inte höga skattesatser som finansierar vår välfärd, utan god ekonomisk tillväxt. Om man driver en keynesiansk politik får man en högre ekonomisk tillväxt och en större bnp . Vi föreslår att man sänker skatten för fyra till fem miljoner löntagare. På låter det som att det handlar om några bankdirektörer. Så är det inte alls. erkänner att man ska låna. Men om man ska låna, är det då inte bättre att låna till högre efterfrågan och lägre arbetslöshet än att låna till högre a-kassa, som ni gör? Om man lånar till lägre arbetslöshet behövs ju inte a-kassan! 43 (S) replik: Meningen med att låna är väl att man ska låna till investeringar? Det är väl det som är det allra viktigaste? Det är ett väldigt märkligt resonemang från . Han förutskickar att det blir väldigt många fler jobb om man sänker skatten och ändrar skiktgränsen på det sätt som är föreslaget. Det var det som var slutsatsen av hans argumentation. Men i regeringens budget finns det en tabell där man berättar hur många jobb man tror att det blir av en sådan åtgärd. Det blir noll jobb. Varför ska vi låna pengar för att sänka skatten för höginkomsttagare när det blir noll jobb? Borde inte effektiviteten i åtgärderna vara större när man lånar så mycket som vill göra? 44 PER ÅSLING (C) replik: Jag noterar att Socialdemokraterna har ett nyvunnet intresse för svensk landsbygd. Jag noterar också er avisering av tillskott till landsbygdsprogrammet. Men Socialdemokraterna har en landsbygdsskuld. Er landsbygdsskuld, som byggts upp av socialdemokratisk politik, har missgynnat landsbygden. Det är en landsbygdsskuld som måste återbetalas. Landsbygden är för viktig för att bli ett politiskt verktyg som partierna ägnar förströdd uppmärksamhet åt . Jag ska dock inte uppehålla mig vid den långa lista som er landsbygdsskuld utgör. Jag ska vara snäll och lämna den retroaktiva skulden och i stället hålla mig till era förslag som ligger på bordet . Ni vill införa en lastbilsskatt på 4 miljarder som direkt kommer att slå mot svensk landsbygd. Jag tycker att det är rimligt att skuldföra halva den kostnaden, 2 miljarder, på svensk landsbygd. Ni vill införa slakteriavgifter på 100 miljoner och en handelsgödselskatt på 300 miljoner . Varför berättar ni inte det här? Hur tänker ni åtgärda den situation som uppstår med denna straffbeskattning av vår landsbygd? Hur tänker ni amortera er landsbygdsskuld, ? 45 (S) replik: av problem för landsbygden med den här regeringen ska alltså vi beskyllas för utvecklingen. Det är mycket märkligt. får man väl börja ta lite ansvar? Det här är ingen remissdebatt om något socialdemokratiskt förslag, utan om den lunta som ligger på podiet här i kammaren. Där har inte fått med så mycket, så jag förstår att det känns obekvämt att prata om den. Där finns ingen avskaffad andra sjuklönevecka, vilket var det som stod högst uppe på prioriteringslistan för att genomföra. Det blev ingenting av det. Det blev heller inte någonting av finansieringen av landsbygdsprogrammet, vilket det borde ha blivit. Det kom inte, fast ni satte det så högt på prioriteringslistan. I budgeten ser det också ut som att ni sparar på anslaget till bärighet och tjälsäkring av vägar med nära 200 miljoner. Vad ger det för skuld? Vad tar du med dig hem till väljarna i att be om ursäkt för? 46 PER ÅSLING (C) replik: svarar inte på min fråga. Jag förstår att det här är pinsamt, men politisk hederlighet säger att svensk landsbygdsbefolkning måste få ett svar. En levande landsbygd förutsätter ett aktivt jord- och skogsbruk. De gröna näringarna är motorn på många ställen runt om i vårt land. Er ekonomisk-politiska talesperson, , har dessutom i samband med förhandlingarna om EU:s långtidsbudget drivit linjen att jordbruksstödet ska halveras. Det är er politik. Det är ni som i skugg-VÅP:en har de kostnader för svensk landsbygd som jag redogjorde för. Jag utgår ifrån att ni har räknat noggrant på vad det är som måste halveras på grund av den politik som ni driver och halveringen av jordbruksstödet. Vad är det ni vill plocka bort? 47 (S) replik: är det tydligen fel att har misslyckats i förhandlingarna i EU så att man får mindre pengar där. Det är tydligen också vårt fel att sedan misslyckats med att få kompensation för det från . Det är tydligen också vårt fel att ni ska skära ned på anslaget till bärighet på och tjälsäkring av vägar, som många på landet talar mycket varmt och gärna om. Ta gärna med det hem och fråga väljarna i ! Jag ska fråga mina hemma i hur de ser på centerförslagen och hur det har gått i centerbudgeten. Vi vet alla svaret. Jag ska inte plåga Per Åsling mer med det. 48 (SD) replik: Jag ska ta upp frågan om brytpunkten och skiktgränsen för statlig skatt, .