prot · H00976 · 2013-03-12 00:00:00 — Vi har skärpt förslaget till bibliotekslag och inte minst lyft fram barn och unga i det nya förslaget till bibliotekslag. har också ersättningen per utlån även om det låter märkligt att man talar om ören ökat från 1:18 till . Det är en förhandlingsordning som har fungerat väl. Frågan är om den fungerar väl även . Man måste kunna se på sådana frågor också. Det är viktigt. Boken uppmärksammas stort i . Jag tror att det finns runt 140 litterära priser i landet, och jag är glad över att ha kunnat medverka till att vi får ytterligare ett stort litterärt pris, på , som kommer att delas ut . Det är en god möjlighet att lyfta nordisk barn- och ungdomslitteratur, vilket inte har skett tidigare. Även jag, , ska avsluta med en dikt. Vi brukar ju göra det när vi möts i kammaren. Den är av och handlar om boken: En dyrk kan den vara en nyckel, som öppnar en hemlig dörr till ett hus där vi tycker oss hemma fast vi aldrig varit där . Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2012/13:304 Förste vice talmannen meddelade att statsrådet (M) på grund av sjukdom var förhindrad att vid dagens sammanträde besvara interpellation 2012/13:304 av (V) om exportkrediter till diktaturer. 15 § Svar på interpellation 2012/13:288 om jobbskapande näringslivsutveckling 55 Statsrådet (M): har frågat näringsministern vilka insatser näringsministern tänker vidta för att statliga ska fortsätta att bidra med jobbskapande näringslivsutveckling i de kommuner man är verksam i. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. I bolagsordningen för anges att föremålet för bolagets verksamhet bland annat är att generera en marknadsmässig avkastning genom att direkt eller genom dotter- och intressebolag affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. har inte något uppdrag att bidra med jobbskapande näringslivsutveckling. I ett aktiebolag svarar styrelsen för bolagets organisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Detta innefattar till exempel investeringar, förvärv och avyttringar. Beslutet att inleda en avveckling av dotterföretaget rör bolagets organisation och operativa verksamhet och är ett ansvar för och ledning. Mot denna bakgrund avser jag inte att vidta några åtgärder i den aktuella frågan. 56 (S): Min debatt med handlar om jobb, om möjligheten till nya företag, om starka statliga företag och om skötseln av desamma. Ett levande näringsliv är en förutsättning för framtiden i hela och inte minst i inland. Ett aktivt näringsliv behöver kompetenta medarbetare för framtida rekryteringsbehov. Det är här Inlandskraft kommer in. Den socialdemokratiska regeringen tyckte att det var lämpligt att bidrog och gav stöd och verkade som en energibank i de kommuner där man var verksam i inland. Inlandskraft inrättades under den socialdemokratiska regeringsperioden och startade för att stötta det lokala näringslivet i inland. avsatte men avsatte också mycket kompetens för att driva verksamheten, med huvudkontoret fortfarande i . Det har bidragit till mer än 2 000 arbetstillfällen. Man har dessutom varit inne och stöttat och hjälpt till i 300 olika företag , vilket har varit mycket uppskattat i de kommuner där man har varit verksam och bland de företag där man har varit verksam. På hemsida kunde man eller november läsa att uppdraget för Inlandskraft är slutfört och att nya aktörer kan ta vid. Det medför lite frågeställningar. Är det verkligen så? Är det en del i regeringens näringspolitik, eller vad handlar det egentligen om? Trots att vi nu ser Nuonaffären, som verkar bli en dyr och dålig affär, steg vinst. Elbolaget nådde målet och sänkte kostnaderna med . Men tydligen räckte inte det. Enligt uppgifter i medierna ska ytterligare sparas . Fallande efterfrågan i kombination med utbyggnaden av ny, klimatvidrig elproduktion i , med kol och naturgas, har försvagat marknaden mer än vad regeringen och har räknat med. Satsningarna på kol och gas i är det som gör att nu kommer att göra sig av med kanske så mycket som 2 500 personer, flera hundra av dem i . Det framgår inte riktigt. Men det handlar om jobben, om människor som blir av med jobben. har förtjänstfullt varit med och stöttat det lokala näringslivet i de kommuner där man har varit verksam. Inlandskraft har varit betydande som en kraft för att skapa nya jobb och nya företag. Men enligt hemsida är nu det pågående besparingsprogrammet en orsak till att Inlandskraft upphör. Då kan man fråga sig: Är avvecklingen av Inlandskraft en produkt av regeringens näringspolitik, eller handlar det om okunskap? Det var därför jag ville fråga näringsministern vilka insatser som näringsministern ville göra för att statliga skulle kunna fortsätta att bidra med jobb och näringslivsutveckling i de kommuner där man är verksam. är det som svarar, och jag tackar honom för ett rakt och tydligt svar. Det är helt klart utifrån svar här i kammaren att det inte handlar om det. Man är inte intresserad av att fortsätta bidra positivt till nya jobb och nya företag i de kommuner som har varit verksamt i. Men hur ska skapa nya jobb? Kan statsrådet svara på hur han och den borgerliga regeringen avser att nyttja statliga bolag för att skapa jobb, eller handlar det om avveckling? 57 Statsrådet (M): Jag tackar för interpellationen. Den är viktig. De statliga bolagen ligger mig varmt om hjärtat. Därför tycker jag att det är viktigt att de diskuteras här i . Jag tror att vi lite grann talar om olika saker. Först och främst är det viktigt att de statliga bolagen har tydligt formulerade uppdrag. Det är också viktigt att dessa uppdrag är förankrade i . beslutade, som sagt, riksdag att uppdrag ska vara att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Det innebär också att vi som ägare inte ska vidta några åtgärder som strider mot det riksdagsbeslut som har fattats om uppdraget och därmed inte heller ska kräva att ska bidra med jobbskapande näringslivsutveckling. vill ge sken av att det var den socialdemokratiska regeringen som i någon mening skapade Inlandskraft. Så var det inte, utan detta var ett initiativ från bolaget , där har ansvarat för detta och inte den socialdemokratiska regeringen över huvud taget. Därmed är det inte heller regeringens näringspolitik att detta nu upphör, utan det är en fråga för och ledning att hantera. I sammanhanget är det relevant att veta att företag som söker finansieringsstöd i de besvärliga områden som förtjänstfullt lyfter fram kan vända sig till andra aktörer som har som ändamål att främja näringslivsutveckling i samma kommuner som till och med Inlandskraft har verkat i, det vill säga i första hand norra inland. Dessa aktörer är exempelvis Inlandsinnovation, , Norrlandsfonden, Industrifonden, , och Fouriertransform. Sammantaget har dessa aktörer en kapacitet på för att stödja näringslivsutveckling i just denna region. Som jämförelse kan man då ställa att avsatte 100 miljoner 2004. 58 (S): Frågan handlar också om huruvida staten ska vara en aktiv ägare. Om man har ett aktivt instrument som har fungerat väl, är man då intresserad av att använda detta verktyg? På samtliga håll och bland samtliga företag som jag har varit i kontakt med, och som även Inlandskraft hänvisar till, är man mycket nöjd med det arbete och det arbetssätt som har varit. Min fråga blir då: Är inte finansmarknadsministern orolig för att detta kommer att ge negativa konsekvenser för när man ska fortsätta utvecklas i dessa kommuner? Det handlar väl om det? Eller handlar det om avveckling i de kommuner som man är verksam i? Den stora energiproduktionen i dessa 20 Norrlandskommuner är betydande både energimässigt och kapitalmässigt för , och är ett mycket viktigt bolag för statens finanser. Är det inte så? Då borde det vara av största intresse att ansvarig minister är insatt och också har idéer om hur ska fortsätta. Ska man fortsätta att utveckla näringslivet? Det handlar också om att om det inte finns något näringsliv kvar på plats där är aktivt blir det inte heller helt lätt för att fortsätta utvecklas i dessa kommuner. Eller handlar det bara om ren och skär avkastning fullt ut? Jag tycker inte att det ska göra det. Jag tycker att det borde finnas ett dubbelt mål för de statliga företagen. Men det är snarare vi socialdemokrater som tycker det. Jag är trots allt mycket orolig för finansieringen och de besparingar som sker i och de eventuella uppsägningar som kommer. Jag vet inte vad tycker. Om inte det är allvarligt är det ganska allvarligt både för de enskilda personerna och för företaget. 59 Statsrådet (M): Denna interpellation visar på ett mycket tydligt sätt skillnader i synen på skötseln av de statliga bolagen. säger att staten här har ett bra medel. Jag vill hävda att staten inte alls har ett bra medel. Det är som väljer vilka medel som man ska använda. har bestämt sig för att inte använda detta företag längre som man genom ett företagsinitiativ en gång såg till att skapa. Jag tror att de statliga bolagen mår bäst av att politiker håller sig borta från den löpande driften. Jag tror att vi ska sätta upp ramar och ha en mycket tydlig bolagsordning som ska förankras i . Men vi ska inte hoppa in och sköta bolagen åt dem som ska göra detta, det vill säga bolagens styrelse och ledning som har det fulla ansvaret. Däremot tror jag att det finns skäl att använda andra typer av agenter för den typ av verksamhet som är ute efter. Jag räknade upp dem i mitt förra inlägg. Jag kommer då fram till att det finns ett stort antal miljarder att söka och också få ur dessa fonder jämfört med de 100 miljoner som det var fråga om i . Jag är orolig över utvecklingen i med deras anställda och den marknad som de möter med sjunkande elpriser. Men jag tror inte att det sköts bäst av att vi politiker är inne och fingrar i bolagets skötsel. 60 (S): Självklart ska politiker inte vara inne och styra direkt i de statliga företagen. Däremot har staten som ägare ett intresse av hur de statliga företagen utvecklas. Då är faktiskt grogrunden på den spelplan där man är verksam av betydelse, alltså till exempel i , i eller i någon annan kommun i , , eller där näringslivet behöver viss stöttning för att komma i gång. Det är viktigt att det finns entreprenörer i dessa kommuner som kan nyttja för att ska kunna fortsätta att utvecklas. Men jobben är inte regeringens starkaste gren. Det vet vi . struntar man i att använda ett fungerande verktyg som har gett jobb i 20 Norrlandskommuner. Inte nog med det har regeringens usla affär med Nuon renderat i att många hundra kommer att förlora jobben, kanske även i dessa kommuner, vilket är allvarligt. Jag förstår att det är svårt för den moderatledda regeringen när man nu sitter med effekterna av en sådan dålig affär. Men alla vi som bor och verkar i inland vet vad som händer med regionen om företagen inte har de förutsättningar som de borde ha. är ett stort och starkt företag som har bidragit mycket, och jag tycker att det är olyckligt att regeringen inte visar mer intresse för verktyg som faktiskt fungerar för att skapa nya företag och nya jobb. 61 Statsrådet (M): Låt mig först påminna om att Socialdemokraterna var för Nuonaffären när den genomfördes. Då hade Socialdemokraterna samma uppfattning som regeringen. Jag blir kanske tjatig, men jag vill återigen säga att detta inte är något medel som regeringen säger vare sig bu eller bä till. Det är ett medel i form av ett dotterföretag som skapades på bolagets initiativ och som bolaget nu väljer att avveckla. Däremot finns det ett stort antal andra riskkapitalbolag i statlig regi som kan förse just denna region med betydligt mer pengar än vad som var fallet i . Jag delar därför inte alls bilden av att vi på något vis sviker regionen. Tvärtom har vi utökat möjligheterna för näringslivsutveckling i framför allt inland med ett stort antal aktörer som inte alls fanns. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 16 § Svar på interpellation 2012/13:293 om sjukpenninggrundande inkomst, SGI, för företagare som driver aktiebolag 62 Statsrådet (M): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att inte fler företagare ska komma i kläm genom den olikhet i regelverket för företagares SGI som finns samt om jag är beredd att behandla frågan separat och skyndsamt och i så fall enligt vilken tidsplan. Regeringen vill främja företagandet och har skapat reformer för det ändamålet. Det är viktigt att trygghetssystemen för företagare är utformade så att de som vill driva företag vågar ta steget, inte minst kvinnor. Det är mycket riktigt så att vald företagsform har betydelse för hur företagares inkomster ska betraktas och för den sjukpenninggrundande inkomsten, SGI. Regeringen är medveten om de olikheter som kan uppstå bland företagare som befinner sig i ett uppbyggnadsskede. Utredningen om trygghetssystem för företagare hade i uppdrag att analysera villkoren för företagare och vid behov föreslå hur reglerna i sjukförsäkringen kunde förändras så att de skulle bli neutrala i förhållande till val av associationsform, exempelvis under ett företags uppbyggnadsskede. De av utredningens förslag som bedömdes genomförbara presenterades i proposition 2009/10:120 Trygghetssystemen för företagare. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har i uppdrag att föreslå nya regler för det inkomstunderlag som ska användas för beräkning av dagersättningar i socialförsäkringen. Förslagen ska avse såväl arbetstagare som egenföretagare. En av utredningens utgångspunkter är att beakta och utforma sina förslag utifrån ett företagarperspektiv. Reglerna bör utformas så att det underlättar för individer att dels växla mellan olika anställningsformer och företagsformer, dels kombinera dessa. Jag är mån om att den nu sittande utredningen får den tid den behöver för sitt arbete. 63 (MP): Jag tackar för svaret, även om det innebär att det tydligen inte kommer att hända så mycket för alla dem som funderar på att starta eller har startat aktiebolag. Vi brottas med en ökande arbetslöshet en av de snabbast ökande i . finns det människor som brinner för en idé och som blir företagare. Det finns dock också en massa människor som brinner för idéer men inte blir företagare. I den första gruppen dominerar män, och i den andra gruppen dominerar kvinnor. Det är alltså betydligt fler män än kvinnor som startar företag. Kan det vara så att det finns ett strukturellt problem? Regeringen skrev själv i propositionen om företagares trygghetssystem som kom att osäkerheten är ett av hindren. Det finns dock också andra hinder. Det är osäkerhet i trygghetssystemen ja. Det är svårigheten att kombinera andra sätt att försörja sig, till exempel att vara kombinatör och vara både anställd och företagare eller ha möjlighet att växla mellan anställning och företagande i perioder. Detta är former som inte riktigt passar in i . Systemen har satts framför människan när det egentligen borde vara tvärtom. Att trygghetssystemen fungerar för företagare oavsett kön och vilken företagsform man valt samt att reglerna är begripliga borde vara självklart, men så ser det inte ut . Ta till exempel . Hon upptäckte att hon var gravid precis när hon gått från att ha enskild firma till att starta aktiebolag. För henne grusades snart glädjen över att bli förälder: Hon blev sjukskriven för graviditetsbesvär och fick veta att hennes sjukpenninggrundande inkomst sattes till noll bara för att hon bildat bolaget och inte hunnit plocka ut lön. Om detta berättade på ganska . Om hon hade valt enskild firma eller handelsbolag hade hon kunnat tillgodoräkna sig tidigare inkomster som anställd, men det gäller inte när man startar aktiebolag. Eller ta de tre tjejer som startade ett bioteknikföretag tillsammans. De fick företagsrådgivning om vilken företagsform som skulle vara lämpligast för dem. De fick rådet aktiebolag eftersom de ville starta ihop, men det var ingen som upplyste om konsekvenserna att de riskerade att stå helt utan sjukförsäkring. Statsrådet säger i svaret: Vi genomförde de förslag som bedömdes vara genomförbara. Vad betyder det? Det vore klargörande att få reda på hur många förslag, och vilka, ni bedömde vara inte genomförbara och varför. Statsrådet säger vidare i sitt svar: Det är viktigt att trygghetssystemen för företagare är utformade så att de som vill driva företag vågar ta steget, inte minst kvinnor. Det är väldigt intressant i ljuset av de exempel jag just nämnde. Om det var viktigt på riktigt förmodar jag att man också hade gjort jämställdhetsanalyser av hur olika bolagsformer och löner påverkar. Varför gjordes inte det? 64 FINN (M): Jag vill börja med att tacka för en riktigt bra interpellation. Då menar jag att fokus i denna interpellation ligger på helt rätt nivå. När man har ett problem mellan löntagares behov av socialförsäkring och företagares behov av socialförsäkring, såsom arbetande människor, är det självklart att vi i denna riksdag och inte minst Alliansen tillsammans med skulle kunna vara väldigt engagerade i socialförsäkringsfrågorna för att föra dem framåt, precis som denna interpellation föreslår. Det är intressant att man när man tittar över dessa system just när det gäller företagare, herr talman, ser eftersatta problem för att harmonisera systemen mellan löntagare och företagare. Utgångspunkten ska vara precis den jag tycker att interpellanten föreslår, nämligen en likvärdighet oavsett hur man förtjänar sin inkomst. Med detta sagt är det klart att otålighet i politiken är en dygd. Om otåligheten sträcker sig vidare över till att hasta fram dåligt underbyggda förslag blir det dock , om man får använda en norrländsk negation, en odygd. Risken är att dåligt förankrade förslag som inte tar höjd för komplexiteten i socialförsäkringssystemen inte får den vederbörliga tid på sig som behövs. För att gå över till statsrådets svar tycker jag därför att det är väldigt klokt att poängtera att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen har detta uppdrag och att man bör arbeta som krävs för att på ett ansvarsfullt sätt föra fram frågan till regeringen i form av ett betänkande. Då kan man också notera, herr talman, att det finns en sak som inte riktigt stämmer i det säger som kommentar till sin interpellation, nämligen att vi med nödvändighet måste vänta till 2016. Det är mycket riktigt så att den parlamentariska socialförsäkringsutredningen ska ha lämnat sitt slutbetänkande till regeringen , och med den tidsordningen kan det bli 2016 eller 2017. Men, herr talman, det står också i direktiven att den parlamentariska utredningen är fullständigt fri att när som helst komma med ett delbetänkande inom ett ämnesområde man tycker att man kan komma fram i, brett parlamentariskt. Eftersom denna parlamentariska utredning, där både och jag själv ingår, träffas så snart som finns det alltså en alldeles utmärkt möjlighet för att lyfta fram frågan i utredningen och se om det finns en majoritet för att göra ett skyndsamt arbete på det sätt som regeringen har önskat i sitt direktiv, det vill säga att få ett delbetänkande tidigare. Den möjligheten finns, . Jag tror alltså inte att man måste se det så negativt. är det ingen enkel fråga. Om jag får lämna en personlig kommentar tror jag att om vi kan hitta ett system för att mellan socialförsäkringar övergå till en likvärdig grund för hur de beräknas, det vill säga på historisk inkomstgrund, är det mycket lättare att hitta en väg som lite snabbare inkluderar former för inkomster. Det handlar om ifall man väljer att gå från en verksamhet över till en annan, i detta fall från en enskild firma över till ett aktiebolag. Då har man nämligen en inkomst som vi skulle kunna hitta vägar att föra med sig. Det är ett mycket personligt uppkast i all hast för att visa på att det säkert finns stora intressen både från ledamöter, inte minst de som deltar i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen, och regeringen för att denna fråga är ett exempel på hur företagande och löneanställning ska kunna få en större likvärdighet när det gäller tryggheten i våra socialförsäkringssystem. 65 Statsrådet (M): Jag delar i grund och botten uppfattningen att det här är en otroligt viktig fråga. Jag försökte uttrycka att det här är en angelägen sak och att jag i grund och botten inte ser någon åsiktsskillnad i ambitionen att det ska vara så lätt som möjligt att gå mellan olika anställningsformer, att vi ska uppmuntra till eget företagande och att vi inte ska ha ett system som ensidigt tar sikte på människor med anställning hos någon annan. Det är viktigt att ha det sagt. Det har gjorts en del förändringar, och de tog i första hand sikte på egenföretagare i associationsform, enskild firma och kommanditbolag. Den faktiska orsaken är, och det tror jag att vet, att det förslag som lades fram av den förra utredningen fick relativt hård kritik. Många ifrågasatte det, från både och , och såg betydande risker med att genomföra det. Det fördes ett ganska omfattande resonemang som fick regeringen att då inte vilja gå fram med just det förslaget, men regeringen gav å andra sidan ett följduppdrag till den parlamentariska utredningen och bad om ett nytt försök att utreda om det går att föra in samma flexibilitet för egenföretagare som gäller för dem som valt aktiebolagsformen. Precis som Finn påpekar har den utredningen gott om tid på sig med i och för sig stora uppdrag. sitter själv i den utredningen, och jag ser inget hinder att utredningen väljer att behandla den här frågan om man vill ge förutsättningar för en ännu snabbare behandling. 66 (MP): Jag har gått tillbaka och i propositionen försökt läsa mig till vad regeringens motiv var till att inte lägga fram det förslag som den förra utredningen i SOU 2008:89 om trygghetssystem för företagare lade fram om likabehandling för företagare. Den som var negativ var , av tekniska skäl gällande hur man skulle fastställa sjukpenninggrundande inkomst. Om man i stället hade gjort en jämställdhetsanalys av förslaget, vilket man inte gjorde, hade det säkert funnits en annan bild. Man hade kunnat se att även om det fanns vissa brister i förslaget om likabehandling av företagare hade det kanske varit möjligt att ta med några av de hinder som kvinnor upplever för att starta företag. Statsrådet svarade inte på frågan varför det inte gjordes någon jämställdhetsanalys. Om det nu är väldigt viktigt för regeringen att uppmuntra kvinnor att starta företag är det viktigt att få veta vad som kan göras för att underlätta för kvinnor. Då är trygghetssystemet en av pusselbitarna. I regeringens retorik har det varit mycket tydligt att det är ett mål att öka kvinnors företagande. Jag har försökt ta reda på hur ni har lyckats med det. I kan man läsa att ökade kvinnligt företagande . Ungefär vart fjärde företag i drivs av en kvinna. stod kvinnor för endast för när det gäller nyföretagandet. Största andelen företagare är i åldern , och det gäller både män och kvinnor; kvinnor och män. Kvinnor som driver företag är mer välutbildade, och en fjärdedel av kvinnorna har högskoleutbildning. Så här finns det helt klart en potential. Problemet med ojämställdhet i olika delar av samhället hänger naturligtvis ihop med mycket annat, inte bara med de enskilda trygghetssystemen som sådant, företagarnas villkor likaså. En anledning till att fler män fortfarande startar företag än kvinnor kan till exempel vara uttaget av föräldraledighet. Det kan vara så att ansvaret för hem och barn är större hos kvinnor. Eftersom arbetslivet inte är frikopplat från andra delar av våra liv kan vi inte rikta insatserna bara mot arbetsmarknaden för att få bukt med problemet. Vad har ministern för ambitioner? Vad finns det för politisk vilja? Det är klart att vi i den parlamentariska socialförsäkringsutredningen kan titta på frågan.