prot · H00978 · 2013-03-14 00:00:00 — deltog 380 000 barn i musik- och verksamhet, medan den helt saknades i elva kommuner. Terminsavgiften kan vara . Det är en av de största satsningar som görs på barn- och ungdomskultur i . Jag har också skrivit om slöjdfrågan. Den kan man tycka är lite udda. Men man kan titta på där de har berättat om hur ungas kultur ser ut och vad de gör i åldrarna med fokus på det egna skapandet. Den visar att de populäraste uttrycksformer som finns som mellan av de unga ägnar sig åt i fallande skala är slöjd och hantverk, bildskapande, musicerande och skrivande. Därefter följer dans och teater. Det finns ett stort intresse från barns och ungas sida att fysiskt kunna delta i det skapandet genom slöjdverksamhet. Ett exempel som jag nämner är , som har utvecklats från projektet . Den är ett samarbete med forskningen och är en del i det som benämns estetiska lärprocesser, som vi alla har hört talas om och som vi ibland har svårt att fånga in vad det kan vara. verksamhet är ett resultat av ett tvåårigt projekt med för barn, där man åkte land och rike runt för att mötas inom slöjd, musik, sång och lek. Slöjdcirkusen utsågs av regeringen till att under 20042006 inneha det nationella uppdraget inom området barnkultur i samverkan med forskning. Man utforskade slöjden genom spännande material och verktyg. Man möter sambanden mellan slöjd, ekologi och natur. pedagogiska idé var att vara tvärkulturell, med stort inslag av lek, lust och skapande, där barns nyfikenhet tas till vara. Det mångkulturella mötet mellan deltagarna är en del av pedagogiken. Slöjden är ju internationell. Det skriver vi om i reservation 6. Den sista reservationen och motionen som jag tänkte nämna handlar om frizoner för unga hbtq-personer. Man skulle kunna säga att det är fråga om träffplatser att kunna vara sig själv på. Hbtq är en förkortning för homosexuella, bisexuella, transpersoner och queerpersoner. Queerbegreppet kommer från feministisk teori där man beskriver det som ett kritiskt sätt att förhålla sig till norm. Detta är otroligt viktigt. Könsidentitet, könsuttryck och sexualitet är viktiga i våra liv. Därför är det extra viktigt att man får bestämma dessa saker själv, inte minst när man är ung. Unga hbtq-personer måste ha rätt till frizoner där alla kan få vara sig själva. Det är inte minst viktigt med tanke på vad har skrivit i en rapport, nämligen att unga homosexuella, bisexuella, transpersoner samt personer som är osäkra på sin läggning eller könsidentitet har en sammantaget sämre hälsa i jämförelse med befolkningen i övrigt. Det handlar inte minst om psykisk hälsa. Bland ungdomar mellan uppgav av de homo- och bisexuella männen och av kvinnorna att de försökt ta sitt liv. Bland unga transpersoner är siffran . Detta är alarmerande siffror. Jag skulle kunna utveckla detta mer. Men reservation 9 är intressant eftersom den handlar just om mötesplatser runt om i hela landet. Jag står naturligtvis bakom samtliga reservationer, men jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 4. 22 (SD): Vi debatterar nu kulturutskottets betänkande 5, Kultur och fritid för barn och unga. Glädjande nog är alla partier rörande överens om att barn- och ungdomskulturen ska vara ett prioriterat område i kulturpolitiken. Jag måste säga att många goda satsningar har gjorts när det gäller detta område. En sådan satsning är Skapande skola som gradvis har utökats från att omfatta endast en del av till att täcka alla skolår från förskoleklass upp till nionde klass. Enligt uppföljning av verksamheten har man bara gott att säga om denna verksamhet. Huvudmän och kulturaktörer som har varit involverade har varit övervägande positiva. Vi sverigedemokrater har såväl under detta som under föregående budgeterat för att låta denna verksamhet omfatta även förskolan. Men vi har tyvärr inte fått gehör för denna åsikt trots att även förskolan har ett kulturuppdrag enligt läroplanen. Där står följande: I förskolans uppdrag ingår att såväl utveckla barns förmågor och barns eget kulturskapande som att överföra ett kulturarv värden, traditioner och historia, språk och kunskaper från en generation till nästa. Jag tror att alla som sitter här och som har haft små barn vet att barn är mycket öppna för både andliga och kulturella värden. Mycket små barn fascineras ofta över att livet kan innebära magiska och förtrollande inslag. De har nära till att uttrycka hela sitt känsloregister. När det gäller tillgång till fantasin är små barn mycket lika oavsett kön och etniskt ursprung. Jag anser därför att detta öppna sinnelag innebär en otrolig möjlighet att ta till vara när det gäller att utveckla rytm och rörelsemönster, drama, teater och olika former av kommunikationssätt. Det värdefulla i att arbeta med detta i förskolan anser jag är att kunskaperna ökar kring barn och kommunikation. Den kunskapen är det lite brist på i samhället. Den kunskap som man kan få i förskolan kan faktiskt hämtas in från samhället i övrigt när det gäller ökad förståelse för barns kommunikationssätt. Utifrån detta kan jag tycka att det är lite tråkigt att regeringen inte har tagit steget fullt ut och låtit även förskolan omfattas av Skapande skola. Här har vi alla möjligheter att med hjälp av professionella kulturarbetare plocka fram den potential som finns hos små barn, så att glädje frikopplas och att man därtill öppnar upp för frihet i tanke, känsla och språk som är så synkade. Glädje behövs, och även våra allra minsta behöver glädje. Jag ser Skapande skola som extra värdefull för barn som kommer just från dysfunktionella familjer där man lever i en stark spänning. I sådana förhållanden är det lätt att man kan få olika låsningar och spänningar i sin kropp och i sin själ som man sedan tar med sig vidare i skolåldern. Vi skulle kunna förebygga en hel del ohälsa på ett tidigt stadium genom utvecklande verksamhet som Skapande skola. Jag ser också en möjlighet för att bidra till att höja kvaliteten på vissa förskolor där det är lite problem och spretar lite när det gäller kvaliteten. när Skapande skola har fått så bra respons från lärare och vi vet att den är mycket uppskattad bland elever tycker jag inte att det finns någon anledning att inte ge även de små barnen samma förutsättningar. Jag väljer därför att yrka bifall till motion Kr203 med förhoppningen att regeringen till slut ska lyssna och utöka projektet till att även omfatta förskolan. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2. 23 (S) replik: Jag vill börja med att hälsa välkommen till kulturutskottet. Vi har haft intressanta debatter här med tidigare. När står i talarstolen låter hon precis som en representant från vilket annat borgerligt parti som helst, i alla fall just . I denna fråga tycker jag dessutom att det hon säger låter mycket populistiskt. har ingen egen motion att falla tillbaka på och yrkar därför bifall till en KD-motion just om Skapande skola i förskolan. Skapande skola har, precis som jag sade i mitt anförande, varit mycket bra för många barn. framgår det av att inte ens hälften av barnen har kunnat ta del av dessa insatser. Borde man då inte bygga ut Skapande skola och se till att den kommer alla barn till del innan man föreslår en fortsatt utbyggnad? Det som här föreslår anser jag vara mycket populistiskt. Menar man allvar skulle man föreslå en rejäl utvärdering så att vi politiskt kan besluta om hur vi faktiskt ska göra för att Skapande skola ska nå alla barn. 24 (SD) replik: Vi har tidigare i vår budgetmotion anslagit medel för . Vi anser att detta är en mycket viktig verksamhet utifrån det som jag har anfört. Det handlar mycket om social hälsa, och det finns en koppling mellan hälsa och kultur. Det är mycket viktigt att vi i ett tidigt skede arbetar förebyggande för att skapa hälsa och välmående bland de unga. Vi har alltså tidigare anslagit medel till detta i vår budgetmotion. 25 (S) replik: Intentionen låter väldigt bra. Självklart är det så. har förskolan en egen läroplan, där kultur och skapande är en väldigt väsentlig del. Jag tycker fortfarande att det är väldigt populistiskt att man föreslår en fortsatt utbyggnad då det faktiskt är klarlagt att alla barn ännu inte har kunnat ta del av den satsning som faktiskt föreligger. kan kanske i sitt sista inlägg ge mig svar på hur hon anser att alla barn ska kunna ta del av denna satsning. 26 (SD) replik: Det är vår viljeriktning att detta ska vara något som kommer alla barn till del. Eftersom vi vet att detta får så bra respons av lärare och är så uppskattat av elever vill vi vara med och stärka och uppmuntra det. Jag anser absolut inte att det skulle vara populistiskt på något sätt, utan det handlar om förebyggande arbete. Det månar vi väldigt mycket om. (forts. 10 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 27 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag hälsar statsråden välkomna. 28 (S): Arbetslösheten är hög och ökande, och det är ett mycket allvarligt problem. Trots det har många arbetsgivare svårt att få tag i rätt personal. berättar att många rekryteringar misslyckas. Rekryteringstiderna inom privat sektor har ökat stadigt , trots att arbetslösheten har ökat. och säger att man har sett tydliga tecken på att arbetsmarknadens funktionssätt har försämrats . Det rekryteringsgap som vi har på arbetsmarknaden är en effekt av regeringens misslyckade arbetsmarknadspolitik och att man inte har velat satsa på utbildning. Min fråga till näringsministern är: Hur långt ska det gå innan regeringen ändrar sin politik så att arbetsgivarna kan få tag i personal och de arbetslösa kan få jobb? 29 Näringsminister (C): Kompetensförsörjningen är en viktig fråga både för regeringen och för näringslivet. Den var uppe vid den första i raden av workshops som jag hade tillsammans med näringslivet i våra industrisamtal. Jag var i förrgår i för att kolla på hur gör med sitt lärlingssystem. Det är en viktig pusselbit. återinförde regeringen lärlingssystemet. Det är en viktig del på lång sikt. Den andra delen handlar givetvis om att hitta bra utbildningar. 18 000 nya utbildningsplatser kommer under det här året i yrkeshögskola, komvux och genom Arbetsförmedlingen. Därutöver lägger regeringen 2 miljarder framöver på att bryta långtidsarbetslösheten, vilket också är en viktig del. Till syvende och sist handlar det om goda förutsättningar för att anställa genom exempelvis sänkta kostnader för näringslivet. Där kan jag konstatera att vi har en regering som vill fortsätta sänka kostnaderna, medan vi har en socialdemokrati som exempelvis vill fördubbla kostnaden för att anställa ungdomar. 30 (S): Min fråga gäller situationer då arbetsgivarna vill anställa men inte får tag i rätt personal. Det är inte i första hand en kostnadsfråga utan en kompetensfråga. Problemet är att regeringen satsar pengar på arbetsmarknadspolitiken, men Arbetsförmedlingen skickar tillbaka pengarna därför att de inte används. Det beror på att regeringen har infört regler som gör att man måste vänta tills man har blivit långtidsarbetslös eller varit arbetslös väldigt länge innan man får tillgång till de insatser som kan leda till jobb. Vi hade ett aktuellt exempel som redovisades i tv. En ung person i ville bli trädgårdsmästare, hade skaffat sig en praktikplats men fick beskedet att han inte hade varit arbetslös för att han skulle få ta den praktikplatsen, som med stor sannolikhet senare skulle ha lett till arbete. Min fråga kvarstår: När avser regeringen att ändra i arbetsmarknadspolitiken så att den kan bidra till att arbetsgivare får tag i personal och de arbetslösa får jobb? 31 Näringsminister (C): Vi har en hög arbetslöshet i , i jämförelse med andra länder relativt låg men alldeles för hög med svenska mått mätt. Då handlar det både om att stimulera arbetsgivare att anställa och, precis som frågeställaren påpekar, om att se till att matchningen funkar. Arbetsförmedlingen har fått både medel i höstens budget och regelförändringar som handlar om att gå in i tidigare skeden men också om att se till att utbildningsplatser och praktikplatser fungerar även för dem som har varit arbetslösa . Det finns olika röster inom regeringen där man vill pröva vägar till större valfrihet för de arbetssökande för att på det sättet öppna upp för alternativa arbetsförmedlingar för att förbättra matchningen. 32 (MP): De länder som har byggt ut förnybar energi i snabb takt har alla det gemensamt att privatpersoner och hushåll ges möjlighet att vara delaktiga genom att bli delägare i vindkraftverk eller installera solceller på sina tak. Att ge människor möjlighet att vara delaktiga i energiomställningen innebär både att det går snabbare när fler deltar och att man ger människor makt över sin elräkning. Människor i länder med folkligt deltagande är mycket mer positiva till en energiomställning till ett helt hållbart energisystem. I är det en miljon hushåll som har egen elproduktion med solceller på sitt eget tak. I är det 700. Min fråga till statsrådet är: När kommer regeringen att se till att svenska hushåll får vara delaktiga i att producera egen el? 33 Näringsminister (C): Även jag och regeringen ser positivt på den förnybara energin. Vi ser att den förnybara energins andel har ökat oerhört , både bio- och vindenergin och solceller. I höstens budget satsade regeringen på fortsatt utökat stöd för solceller , en viktig del. Vi tror att den branschen kan växa om man får ytterligare stöd . Det som jag ser som angeläget är att vi får på plats ett nettodebiteringssystem. Det är en fråga som inte handlar om om utan om när. Där har vi en utredning på gång. Vi vill stimulera den gröna folkrörelse som finns runt om i landet där människor investerar i vindkraft och bygger solceller på sina tak, eller som det offentliga på sjukhus och vårdcentraler. Det ser vi som någonting väldigt positivt och vill fortsätta att stimulera. 34 (MP): Den här regeringen har snart styrt , och är ett u-land vad gäller egen el jämfört med länder som och som har ett stort folkligt deltagande i energiomställningen. I är det av alla vindkraftverk som ägs av lokalsamhället eller privatpersoner. I är det så få att det är svårt att mäta. När kommer den här regeringen att leverera möjligheter för de svenska hushållen att delta? Den här har debatterat och tagit ställning till frågor om bland annat nettodebiteringen där regeringen har sagt nej. har vi en utredning, och sedan ska regeringen besluta om man vill införa det. Min förhoppning är att man kommer att tillåta hushållen att producera egen el på årsvis basis för att kvitta mot nätet. Jag hoppas att den här regeringen kommer att se positivt på förslag om att införa ett garantipris såsom det finns i många andra länder där en privatperson får ett garanterat pris på den el man säljer ut på nätet och därmed kan räkna hem sin investering. Frågan blir än en gång: När kommer regeringen att leverera den politik som behövs för att svenska hushåll ska bli delaktiga i energiomställningen? 35 Näringsminister (C): Här vi ser den stora skillnaden mellan en aktiv grön regering och en grön opposition. Den gröna oppositionen i form av diskuterar och driver på men genomför knappast. Under de här sju åren säger att är ett u-land när det gäller det gröna och det förnybara har vi ändå gått från en till när det gäller vindkraft. Vi ser att den kooperativa vindkraften har byggts ut . Vi ser att bioenergin har gått om oljan som den största källan i . Det är många positiva gröna steg som har tagits under en regering som inte bara pratar utan som också gör skillnad när man har den chansen. Vi kommer att fortsätta att driva på för ett energisystem som är långsiktigt hållbart. Hela regeringen har som ambition att fortsätta på den linjen. Vi har tuffa klimatmål och tuffa energimål, och ska vi staka ut vägen för att nå de mål vi har för både energin och klimatet. 36 PER RAMHORN (SD): Min fråga är till statsrådet . På en del sjukhus, bland annat här i , måste patienter med obotlig prostatacancer själva betala sin medicin, Zytika, på ca . På andra sjukhus får patienter det här läkemedlet gratis. Anledningen är att beslutat att Zytika inte ska omfattas av läkemedelsförmånen. I beslutsunderlaget för att det inte ska ingå är oftast patienterna äldre, genomsnittsåldern är . De kan inte börja arbeta efteråt. Förlängd överlevnad ger alltså upphov till ökade samhällskostnader enligt beslutsunderlaget. Min fråga är följande: Anser statsrådet det vara acceptabelt att staten ska väga in att äldre bidrar mindre till samhällsekonomin när man beslutar om vilka läkemedel som ska subventioneras? Om inte, vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att ändra på detta? 37 Statsrådet (KD): Tack för frågan. Vi har för inte så länge sedan utvidgat begreppet och riktlinjerna för åldersdiskriminering i vårt land. Det finns en osynlig åldersdiskriminering, och det finns en som är mer synlig. Det är viktigt att vi tittar på vad sjukvårdslagen säger. Vård ska ges efter behov. Vård och medicinering är naturligtvis någonting som hör ihop. Frågan finns dock inte i min portfölj. Den ligger i portfölj. På detaljnivå blir jag svaret skyldig, speciellt när det gäller åtgärdsdelen. Låt mig betona vikten av att hälso- och sjukvårdslagens intentioner om vård efter behov upprätthålls. Det finns inget som står i hälso- och sjukvårdslagen om vård efter ålder. Något sådant begrepp har vi inte och kommer heller inte att införa. 38 PER RAMHORN (SD): Tack för svaret, statsrådet . Man ska komma ihåg att den äldre generationen har varit med och byggt upp välfärden som vi alla tar del av här i . Vi menar att man måste ta ett initiativ till att förändra lagstiftningen på ett sådant sätt att det klart och tydligt framgår att medicin som förväntas kunna förlänga livslängden hos obotligt sjuka patienter ska ingå i läkemedelsförmånen oavsett ålder på patienten. Frågan hur vi ska använda våra gemensamma resurser på bästa sätt måste ständigt diskuteras. Det gäller särskilt i dessa tider där de övriga sju riksdagspartierna är överens om att de människor som finns här illegalt i landet får subventionerad vård. Det är dessutom högre subventionerad vård än vad man ger åt landets äldre, vilket är högst anmärkningsvärt. Jag tackar för svaret på frågan. 39 Statsrådet (KD): Jag vill bara komplettera med en liten uppgift. Våra äldre är naturligtvis de största läkemedelskonsumenterna. Jag vill framhålla vikten av att äldre patienter och äldre personer som bor på äldreboenden får ordentliga läkemedelsgenomgångar så att de inte överkonsumerar läkemedel på ett sätt som ger biverkningar. Här har vi gjort stora satsningar inom projektet sjuka äldre. Det är också en viktig del att anföra när det gäller läkemedelsdiskussionen. När man har en läkemedelsgenomgång resulterar det i färre läkemedel och en bättre hälsa som följd. Därför är detta ett prioriterat område. 40 FINN (M): ska ta ställning till ett enhälligt förslag från socialförsäkringsutskottet om att uppdra åt regeringen att återkomma med förslag om hur man kan säkerställa att långtidssjukskrivna får rehabiliteringsinsatser. Det var inte svårt att finna enhällighet kring detta. Samtliga partier i är väldigt måna om att det satsas på rehabilitering. Vad som däremot var lite förvånande under debatten i går var att oppositionen gjorde gällande att regeringen i stort sett inte har satsat på rehabilitering på något vettigt sätt. Det ställer sig helt naturligt för mig att ställa frågan till socialförsäkringsminister : Har regeringen satsat på rehabilitering eller inte? 41 Statsrådet (M): Rehabilitering är ungefär precis lika viktigt som det är svårt. Det är en helt fundamental förutsättning för människor att komma tillbaka i arbete ibland och inte minst . Det är också komplicerade processer, och de är alltmer komplicerade . Det handlar allt mindre om väldigt svåra situationer där människor med somatiska problem ska få hjälp med rent somatisk rehabilitering och allt oftare om människor med komplex problematik där många olika saker måste prövas för samma person. Jag är den förste att säga att det är mycket vi inte vet. Men det är också otroligt viktigt att vi gör allting vi kan. Jag är glad över att är överens om att göra ännu mer. Vi är inte nöjda med att det fortfarande finns människor som inte fått alla möjligheter prövade. Vi gör väldigt mycket . Sjukskrivningsmiljarden, rehabiliteringsgarantin och företagshälsovården är bara tre exempel på de rätt omfattande insatser som genomförs. 42 FINN (M): Tack för svaret, statsrådet. Det känns betryggande att höra ministern förstärka att regeringen gör insatser på rehabiliteringsområdet. kommer att ta ställning till ytterligare sådana förslag från regeringen. Min följdfråga kommer också från debatten i går. Det gjordes gällande från oppositionen i talarstolen att den som har samordningsansvaret för rehabiliteringsinsatserna, det vill säga , i stort sett hade negligerat den uppgiften. I mina möten med både centralt och lokalt tycker jag att man gör väldigt mycket för att samordna just rehabilitering med andra aktörer som Arbetsförmedlingen, kommunerna och landstingen. Jag förutsätter att statsrådet har ständiga kontakter med bland annat i detta ärende. Det skulle vara skönt att få ett förtydligande om hur statsrådet ser på ansvar och förmåga att hantera rehabiliteringsfrågan . 43 Statsrådet (M): tycker jag att det är en besvärande populär sport i buskagitationen att anklaga för allt möjligt. Det är inte min bild att den inte tar det på allvar, tvärtom. Jag tycker att den gör väldigt mycket för att hjälpa människor att få rätt insats på rätt ställe. Detta är komplicerat. Den medicinska rehabiliteringen är kanske ofta den som är tydligast identifierbar. Det handlar om exakt vad som är den arbetsplatsinriktade rehabiliteringen och exakt vad arbetsgivaren ska ha gjort för att ha uppfyllt sitt ansvar. Vad förväntas den enskilde att göra för att själv öka chansen att komma tillbaka? Allt detta blir extra svårt när vi talar om psykisk ohälsa. Det gäller inte minst att definiera att man har gjort allt man kan inom ramen för arbetsuppgifterna för att tillförsäkra att en person med psykisk ohälsa ändå ska få en chans att vara kvar på samma arbetsplats. Detta är otroligt svåra saker. Det är ingen ursäkt för att säga att vi inte ska göra ännu mer. Ska man vara seriös i diskussionen ska man inse att dagens arbetsliv och dagens ohälsa är delvis annorlunda än vad den var för bara . Flyktingars inträde på arbetsmarknaden 44 HANS (FP): Det är viktigt att de flyktingar som får en i får förutsättningar att arbeta. Vi har sett att det har tagit för nyanlända med lägre utbildning att komma i arbete. Jag vill därför fråga integrationsminister vad regeringen har för plan för att underlätta deras väg in i arbete. 45 Statsrådet (FP): Integrationspolitiken, det vill säga hur vi möter människor som kommer till vårt land, måste anpassas efter vilka som kommer. Går man tillbaka historiskt sett och ser på flyktinginvandringen i har rätt många av de grupper som kommit till vårt land varit rätt välutbildade. Den iranska gruppen, där det var rätt många som kom, hade högre utbildning än människor födda i . är vi inne i en situation där vi får relativt mycket flyktingar med lägre utbildning. Av dem som är inskrivna i det som kallas etableringsreformen är det som har mindre än skolgång. Då behöver vi också anpassa integrationspolitiken efter det. Vi har från regeringens sida infört ett praktiskt basår för dem som har mindre än skolgång. Vi gör en satsning på 6 000 praktikplatser för att vi ska kunna kombinera att lära svenska och att ha praktik . Vi ser också över och förändrar i grunden sfi, det vill säga svenska för invandrare, för att bättre knyta samman svenska med jobb. 46 HANS (FP): Tack för svaret. Det känns bra att det görs åtgärder inom detta viktiga område. Jag har en följdfråga. I debatten hör man dem som säger att inte klarar av att ta emot så många som kommer . Jag vill fråga integrationsministern: Vad är ministerns analys av detta? 47 Statsrådet (FP): Detta är två olika frågor. Den första är: Vilket land vill vi vara?