prot · H10934 · 2013-11-26 00:00:00 — Detta är sådant som regeringen jobbar med, att långsiktigt minska regelbördan i byggsektorn för att få den att fungera bättre. Detta kommer inte, som säger, att kunna fungera om vi får en socialdemokratisk regering. Hela det paket som vi nu har tagit fram, med den tunnelbanesatsning som nämner, kommer att falla ihop som vi får en socialdemokratisk, miljöpartistisk och vänsterpartistisk regering eftersom inte kommer att acceptera att man bygger någon förbifart, och då faller byggprojektet platt till marken. Det är Socialdemokraternas problem när det gäller hela byggfrågan. Man har satt sig i ett samarbete som kommer att slå ut byggandet i . Det är möjligt att man därigenom minskar svartarbetet, att det helt enkelt inte finns några som arbetar i branschen. 47 (S): tryter argumenten – det hör man tydligt. Det är bra att finansministern vet vad som behöver göras. Däremot tror jag inte att finansministern är en riktig hejare på PBL. Jag tror till och med att jag kan betydligt mer om detta än finansministern. När vi hade gammelgamla PBL var jag faktiskt borgarråd i . Vi byggde då 20 000 bostäder i en enda kommun inom loppet av , och det gjorde vi trots allt byråkratiskt krångel. Det handlar om politiskt ledarskap, och det är just det ni inte visar här och . Det är därför det inte byggs tillräckligt med bostäder, och det är därför det inte görs något när branschen står och skriker efter åtgärder för att komma till rätta med problemen i byggbranschen. Vad handlar det egentligen om? Jo, det handlar om enkel månadsrapportering och personalliggare. Det handlar om att komma till rätta med problemet att utländska företag inte behöver registrera sig här, så att man inte förrän – när företaget är borta – vet att det inte är seriöst. Det handlar också om att ge skattemyndigheten rätt att utföra oannonserade skattekontroller. ringer de till företaget och säger: Hej, kommer vi och gör en kontroll. Vad tror du, , händer under de ? Det är klart att de rensar upp, och de rensar upp ordentligt. Jag tycker dessutom att vi måste få till ett huvudentreprenörsansvar. Det sitter branschen just nu och förhandlar om i kollektivavtal. Det är förvisso bra, men det gör inte att vi kommer till rätta med problemen. Vi behöver ha detta generellt, och det behöver ske lagstiftningsvägen, så att man tar ansvar hela vägen ned i hela entreprenörskedjan. Förslagen finns där, och det fungerar i flera andra branscher . Jag kan inte förstå varför regeringen inte levererar generella regler som gör att vi kommer till rätta med de här problemen när branschen dessutom skriker efter det. 48 (S): Jag får lov och meddela att jag är oerhört besviken på finansministern, som kommer hit till kammaren och svarar på något helt annat än vad jag har frågat om i min interpellation. Jag har inte ställt någon fråga utifrån någon redovisning av statistik från , som finansministern ägnade av sitt senaste inlägg åt. Jag tycker att det är ganska allvarligt att inte se och oss riksdagsledamöter med större respekt. Jag har ställt frågor till finansministern i båda mina inlägg. har finansministern inte svarat . Man försöker blanda bort debatten – att det handlar om svartjobb och byggsektorn. Men min interpellation handlar inte alls om det. Byggsektorn ingår naturligtvis som en bransch, men det handlar om oseriösa arbetsgivare och oseriösa företag. Det handlar alltså inte alls om svart arbetskraft, utan det handlar om företagare som faktiskt betalar lön men inte avtalsenliga löner utan helt enkelt lurar arbetskraften, och de flesta som de lurar kommer från andra länder. Det är oerhört allvarligt. Därför blir det än mer allvarligt när finansministern inte svarar på frågorna. Vi socialdemokrater vill ha ett seriöst system för alla branscher. Alla ska lämna uppgifter så att man vet att det är konkurrensneutralt. Jag har i debatten frågat finansministern vad remissinstanserna sade. har jag inte fått något svar, inte heller på den konkreta fråga som jag ställde i min interpellation. 49 (S): Jag känner att finansministern i den här frågan debatterar ungefär som han och gör när det gäller att kritisera bankerna. De skäller, men alla vet att de inte tänker bitas. När det gäller arbetslösa och sjuka är det precis tvärtom: De skällde inte utan bet direkt. Vad vi diskuterar här är tillkännagivanden från , också från de värderade moderatledamöterna i skatteutskottet, som då tyckte att det var en mycket bra idé med månadsredovisning och personalliggare. Det läggs undan, det läggs undan, det läggs undan, liksom andra frågor som vi socialdemokrater har tagit upp på fuskområdet: åtgärder för missbruk av 3:12-reglerna, vita jobb vid upphandling, missbruk av arbetskraftsinvandring, att ändra lex och se till att få en annan styrka i kollektivavtalen, åtgärder mot bemanningsbranschen, huvudentreprenörens ansvar, skärpt kontroll av det så kallade HUS-avdraget, det vill säga och , redovisningscentraler för taxinäringen och att stärka svensk åkerinäring gentemot utlandet. Alla dessa frågor rör detta område: undanhållande av skatteresurser och försämringar för löntagare, komna från landet eller komna från annat land. Det är precis samma frågeställning. Här är helt passiva, för det är ingen väsentlig fråga för dem. 50 (S): Jag vet ärligt talat inte om man ska skratta eller gråta. Vi försöker ha en seriös debatt om bättre konkurrensvillkor för framför allt små företag, och då står finansministern här och läser upp hur nöjda företagen är med . Är de lika nöjda med sina konkurrensvillkor? Det var det debatten skulle handla om. Jag är i det här sammanhanget inte ett dugg intresserad av detta, utan jag pratar om företagarnas villkor. Då är väl detta inte det väsentliga. Företagarna i dessa branscher – och säkert några till som jag inte har tagit upp här – har problem med att de är utsatta för osund konkurrens. I vanliga fall jagar regeringen de flesta situationer som finns vad gäller all möjlig typ av osund konkurrens – det vill man beivra. Men när det handlar om att få ordning och reda på sådana som jobbar svart, då vill man inte ta några initiativ. Jag tycker att det finns anledning att svara på en fråga som inte har diskuterats, om dem som lägger sig helt utanför, arbetstagare och ibland också företagare, som inte betalar någon skatt. Problemet där tror jag är att det i de sammanhangen inte finns något annat att göra än att bedriva sedvanlig skattekontroll. Men där man kan göra någonting annat – det är det som denna debatt handlar om – borde man kunna visa muskler. Det finns branscher som skriker efter att få åtgärder till stånd. Men regeringen talar om vilka som är nöjda med . Det tycker jag är en bottennotering. 51 Finansminister (M): Detta är en viktig debatt eftersom det är centralt att vi har en hög grad av legitimitet för vårt skattesystem. Det är också viktigt att vi får in våra skatteintäkter, för det är centralt för att kunna hålla låga skatter och kunna fortsätta att öka satsningarna på trygghet och välfärd. Då är det naturligtvis relevant om vi har ett skattesystem som är på väg att försämras kraftigt, där andelen företag som är utsatta för svart konkurrens ökar, eller om vi har en riktning där denna andel faktiskt minskar. Då är det relevant att andelen företag som upplever konkurrens från företag som fuskar med skatterna har minskat kraftigt och nära nog halverats och att antalet företagare som upplever att de känner till företag som jobbar svart har minskat kraftigt. Det är en relevant information. Det berättar nämligen någonting om huruvida politiken fungerar eller inte. Det är ett antal saker som vi har gjort som har förbättrat legitimiteten för skattesystemet. Det är RUT- och ROT-systemen som vi har infört med hårt motstånd. Vi hade länge en opposition som sade att så snart konjunkturen återställdes skulle dessa system tas bort. Det handlar om jobbskatteavdragen som gör att skattekilarna brett i ekonomin har minskat och som gör att människor faktiskt kan arbeta vitt och leva på sin lön. Det är sådant som oppositionen har motarbetat och länge velat trappa av eller ta bort. Det handlar om sänkta arbetsgivaravgifter för unga, som gör att skattebördan för företag som släpper in unga människor inte är så betydande. Det är särskilt viktigt för byggbranschen, för byggbranschen är en av de branscher där väldigt många unga människor har fått jobb. Sedan råder det ingen som helst tvekan om att regeringen har för avsikt att gå vidare med ytterligare åtgärder. Det har jag svarat på vid upprepade tillfällen i liknande interpellationsdebatter. Vi har sagt att vi har en utredning som till kommer att återkomma med förslag till kontrollåtgärder till byggbranschen. Då inväntar vi naturligtvis denna utredning. Sedan återkommer vi med förslag till riksdag, precis som man alltid gör när man tillsätter utredningar. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2013/14:98 om sociala avgifter 52 Finansminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att löntagarna vid arbetslöshet och sjukdom bättre än ska få stöd från de socialförsäkringar som de betalar till. I sin interpellation är också kritisk till att den allmänna löneavgiften har höjts i samband med att sjukförsäkringsavgiften och arbetslöshetsavgiften har sänkts. Angående uttaget av socialavgifterna gjordes en partiöverskridande överenskommelse i samband med omläggningen av pensionssystemet. Den innebar att eventuella justeringar av sjukförsäkringsavgift och arbetslöshetsavgift ska ske inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag. De minskade utgifterna för sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkring har därför fått till följd att den allmänna löneavgiften har stigit. Att löneavgiften har höjts är alltså endast ett resultat av den tidigare gemensamma överenskommelsen med bland annat Socialdemokraterna. Regeringen verkar för att skapa försäkringssystem som leder människor tillbaka till arbete, inte till passivt utanförskap. När fler jobbar och färre är beroende av hjälp från arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen ökar skatteintäkterna och utgifterna minskar. Jobbskatteavdraget och den återupprättade arbetslinjen i socialförsäkringssystemet leder till en ökad sysselsättning och ett minskat utanförskap. Vi har också reformerat arbetsmarknads- och utbildningspolitiken för att rusta människor för jobb, bland annat har Arbetsförmedlingen fått ett tydligare uppdrag att förmedla arbete, och de arbetsmarknadspolitiska programmen har fått en tydligare inriktning på att de arbetslösa ska söka arbete. Vidare har regeringen vidtagit omfattande åtgärder inom det reguljära utbildningssystemet i syfte att öka anställbarheten hos dem som träder in på arbetsmarknaden. Åtgärder har vidtagits för att stimulera efterfrågan på grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, till exempel nystartsjobb och sänkta socialavgifter för unga. Trots att lågkonjunkturen har varit långdragen har utanförskapet minskat och sysselsättningsgraden ökat i de allra flesta åldersgrupper jämfört med . Det är tydliga indikationer på att den förda politiken har verkat i rätt riktning. Jag avser att fortsätta finna vägar för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt och stärka svaga gruppers ställning på arbetsmarknaden. 53 (S): Jag tackar ministern för svaret. Jag kan inte börja på något annat sätt än att beundra ministern för intelligenta politiska drag. Det finns ingen enskild politiker i svensk historia som har gjort sådana ingrepp i den svenska modellen som finansminister . Det finns ingen som med sådan precision har gjort angrepp på den svenska modellen utan att många har märkt av det. Det är till och med så att om man hade tittat på utifrån hade man kanske trott att finansministern är . Men detta är inte värld, detta är . Vår kung har bara formell makt och sitter inte på någon skattkista. Det är egentligen så att all makt utgår från folket. Där har finansministern hittat en skattkista som han har flyttat pengar från. Där har finansministern hittat 100 miljarder av löntagarnas pengar som han på bara har flyttat till sin skattkista. Sedan fördelade han förmodligen dessa pengar. Jag har tidigare haft debatter med finansministern om detta. Han har inte varit så öppen i denna dialog. Svaren har varit lite suddiga. Men om man tittar på statistiken har han delat ut dessa 100 miljarder. 25 miljarder har gått till de som utgör den rikaste delen av den svenska befolkningen. 1 miljard har gått till de som utgör den fattigaste delen av befolkningen. Ministern resonerar förmodligen på det sättet att dessa människor ändå är fattiga och kan nöja sig med 1 miljard. Finansministern har även varit kreatör av de nya . De gamla var emot höga skatter. De nya är för låga skatter. Det är en märklig skillnad. I finansminister ska det löna sig att arbeta. Men allt annat ska vara olönsamt, till exempel om man råkar vara arbetslös eller om man förlorar sin arbetsförmåga. Det är fruktansvärt olönsamt i . Detta kan de 70 000 utförsäkrade vittna om. De som, som ett straff, har fått en sjukdom som minskar deras arbetsförmåga kan intyga hur olönsamt det är att inte ha arbetsförmåga i . 54 (M): Jag anmälde mig till denna interpellationsdebatt när jag hörde påstå att finansministern hade gjort någonting nytt. Det är klart att i det korta perspektivet är det någonting nytt som har gjorts. Men i det långa perspektivet, det vill säga , har vi naturligtvis haft en mycket god tradition i av att man arbetar, att man gör rätt för sig, att man betalar in skatt och att dessa pengar används till välfärd. Det är ingenting nytt. Det nya var att Socialdemokraterna nästan införde medborgarlön i , det vill säga att man löste arbetslöshetsproblemet genom att göra människor till förtidspensionärer. Det var fullt friska människor som kunde vara på arbetsmarknaden som man gjorde till förtidspensionärer. Det är naturligtvis inte acceptabelt, varken för den som blev förtidspensionär eller för samhället i stort. Jag skulle alltså påstå att Alliansens arbetslinje i själva verket är en god svensk tradition vi nu håller på att återupprätta. Det är klart att det måste vara sorgligt för socialdemokrater som aldrig kan gå in på SCB:s hemsida. Ni kan inte läsa arbetsplatsundersökningar, och ni kan inte se offentlig statistik. Om ni skulle göra det skulle ni nämligen inte kunna stå i talarstolen och med hedern i behåll påstå det ni gör. Går man in på och läser till exempel den statistik som kom i går visar det sig, herr talman, att har den lägsta långtidsarbetslösheten i EU. Går man in och följer den långsiktiga trenden och tittar på hur många som arbetar jämfört med ser man att det är väsentligt fler, oavsett om det är 230 000, 280 000 eller bara över 200 000. Tack vare det får vi in mer pengar till välfärden. Tack vare att den som arbetar, och kan arbeta, arbetar och betalar in skatt har vi också råd att använda sjukförsäkringen till den som verkligen behöver den. Det är viktigt: Var och en gör rätt för sig efter egen förmåga så att vi har resurser för att hjälpa de människor som verkligen behöver det. Det är en grundpelare i svensk politik . Det nya var egentligen att Socialdemokraterna inte klarade av omställningen till det nya samhället, så ni började massförtidspensionera människor i stället – fullt arbetsföra människor. Det största sveket i det var faktiskt mot den ni förtidspensionerade. Jag kommer ihåg , som skrev en förträfflig rapport – ni kommer ihåg LO-utredaren som sade upp sig i ilska över att han inte skulle få publicera rapporten där han till exempel hade jämfört och . Det är fyra emellan orterna och möjligtvis lite blåsigare vid kusten men annars väldigt likt. Det är bara det att i var man så otroligt mycket mer sjukskriven än man var i . Det var helt obegripliga skillnader, för det kan ju inte vara så att man från en annan stad helt plötsligt skulle drabbas av massjukdom. Nej, det var i stället så att man där lade ned en fabrik som hette . Man löste arbetsmarknadsproblemen med att förtidspensionera många av dem som jobbade på . Det, herr talman, är det största sveket man kan göra. 55 (S): I svaret från finansministern får man veta att jobbskatteavdraget leder till ökad sysselsättning. Det finns inga belägg för det. Vi kan ju se att arbetslösheten har ökat . För varje jobbskatteavdrag ser man att det bara fortsätter; det är allt fler som har blivit arbetslösa. Ministern säger också i svaret att det med färre sjuka och arbetslösa, alltså färre som får ersättning, blir mer pengar över till annat. Men problemet är att det inte har blivit färre arbetslösa och inte heller färre sjuka. Vi har sett många sjuka som har blivit utförsäkrade. Den enda skillnaden för dem är att de får ännu sämre ekonomi – det är nämligen en myt att det skulle vara lönsamt att leva på a-kassa eller sjukförsäkring. Det som händer är att de blir fattigare, och dessutom känner sig många misstrodda. De är fortfarande sjuka – de har läkarintyg på att de är så sjuka att de inte kan arbeta – men ersättningen har dragits in. har det dessutom visat sig att det är många som återkommer i systemet. De blir utförsäkrade men kommer sedan in i sjukförsäkringen igen. Som systemet ser ut finns det nämligen en gräns för hur länge man får vara i sjukförsäkringen. Då tvingas man söka jobb med jämna mellanrum, oavsett hur sjuk man är, och så får man ansöka om att kvalificera sig för att få vara sjukskriven igen. Då kan vi se att en del som är sjuka slås ut i processen, men det finns också en del som kommer tillbaka. Det visar dock att vi fortfarande har ett stort problem med sjuka människor i . Vi kan se bara att det har skett en ökning. Trots att det är så svårt enligt systemet att få vara sjukskriven sker det en ökning . Vi kan se att framför allt psykiska diagnoser bland unga människor, inte minst kvinnor, ökar. Vi har alltså fortfarande ett jättestort problem när det gäller sjuka och arbetslösa i , och det har till och med förvärrats. Här borde regeringen komma med nya åtgärder, för dem man har tagit till har uppenbarligen inte fungerat. Det är framför allt sänkta ersättningar och jobbskatteavdrag man har hänvisat till. Huvudproblemet är dock att de arbetslösa inte får jobb. Väldigt många vill ha jobb – det är den högsta drömmen i livet – men det får inte det. Om man då tittar på de åtgärder Arbetsförmedlingen enligt regeringens regelverk har att ta till ser man att de inte har fungerat. Fas 3 är den största arbetsgivaren i , och det är väldigt få som går från fas 3 till utbildning och jobb. Reformen är också väldigt kostsam, eftersom vi betalar per arbetslös till den arbetsgivare som tar emot en fas 3:are – medan fas 3:aren lever på väldigt låg ersättning. Frågan är alltså om man använder resurserna effektivt. Det här känns som ett stort slöseri med skattemedel, som dessutom är väldigt förnedrande för dem som är i fas 3. Många mår dåligt av det här. Det är dessutom så att Arbetsförmedlingen har skickat tillbaka 20 miljarder . Det är alltså pengar Arbetsförmedlingen har fått för att använda till att hjälpa de arbetslösa att få arbete, men regelverket är så fyrkantigt att pengarna inte har gått att använda. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att vi med den höga arbetslöshet vi har inte kan använda resurserna till att öka chanserna att få jobb. 56 (M): Jag hade tänkt försöka hålla mig borta från den här debatten, men när jag fick höra att det inte finns några bevis för att jobbskatteavdraget ger nya jobb måste jag faktiskt påtala att det finns flera som har utvärderat det. Sedan kan man diskutera om det är ett antal tio tusen över hundra tusen eller om det är runt hundra tusen nya jobb man har fått tack vare jobbskatteavdraget. Det är dock en otroligt intressant fråga om man bryr sig om dem som står utanför arbetsmarknaden, alltså om man tycker att förtidspensionering är en lösning. Jag tycker inte det. Det finns forskning som mycket klart visar att vi har en överdödlighet. Det är inte så konstigt om ingen bryr sig om en och ingen frågar efter en. Jag har träffat människor hemma i som säger: Jag går på Coop och handlar före stängningsdags, för då kanske jag slipper möta någon. Jag orkar nämligen inte det. Jag har dock träffat dem som har fått jobb tack vare olika resurser. Ta Finsam, som fanns innan Alliansen kom. Jag var kommunalråd i –2006 då Finsam infördes, och där jobbade vi med människor som hade stått utanför arbetsmarknaden . Att se glädjen i deras ögon när de har ett jobb att gå till där de känner sig behövda och blir sedda är en av de viktigaste drivkrafterna för oss politiker. Vi ska verkligen slåss för dem som står utanför arbetsmarknaden. Man kan göra det ganska enkelt för sig genom att på olika sätt påstå att vi med skattesänkningar och annat jobbar emot, men det är precis tvärtom. Jag tror att vi måste bli ännu bättre på det här. Statistiken eller rättare sagt forskningen är ganska tydlig: Om jag har ett jobb där jag varken tycker om arbetsgivaren eller jobbet blir jag förr eller senare sjukskriven. Blir jag då sjukskriven i över vet vi att risken att hamna i bestående utanförskap är otroligt hög. Det här måste vi naturligtvis jobba hårt med. Någonting väldigt positivt är det som visas av den statistik som berörde i ett tidigare inlägg, att långtidsarbetslösheten sjunker. Sedan har vi en match att ta med dem som inte är födda i vårt land. Där ser vi att arbetslösheten fortfarande ligger relativt högt. visar statistiken tydligt att det verkligen har varit en framgångssaga med de nya jobben, som i mycket stor utsträckning har gått till dem som haft lite svårare att ta sig in på arbetsmarknaden. Om man nu tror på forskningen, vilket jag gör i det här fallet, tror jag att vi måste få ett nytt synsätt när det gäller trivsel på jobbet. Både arbetsgivare, fack och andra ska coacha mig, om jag inte trivs på jobbet, till nya arbeten där jag trivs så att jag när jag vaknar tycker att det är jättekul att gå till jobbet i stället för att vakna och fundera: Kan jag hitta på en ursäkt för att inte gå dit ? Man behöver inte vara raketforskare för att komma till slutsatsen att om jag tycker att det är kul att gå till jobbet mår jag mycket bättre. Här tror jag att vi har en tradition i det här landet att man ska vara en stannande. Man får en guldklocka om man har varit 35–på samma företag. Det är inte säkert att det är det allra bästa alla gånger. Man kanske ska prova lite nytt. Det är en intressant diskussion, men att jobba stenhårt mot utanförskap hoppas jag att vi kan hjälpas åt med. 57 Finansminister (M): Det är en central utmaning för våra moderna europeiska välfärdsstater att klara av att kombinera full sysselsättning med trygghet och välfärd för medborgarna. Det är en komplicerad fråga som alla regeringar brottas med. I har vi försökt hantera det genom att vidta en lång rad åtgärder som ska både föra oss mot full sysselsättning och bevara en god trygghet för medborgarna. Vi har valt att även under krisen föra en expansiv politik och möta en dålig utveckling med förstärkningar för hushållen, som bidrar till att vi får fler i sysselsättning. , , IMF och andra rekommenderar länder att sänka marginalskatterna för framför allt låg- och medelinkomsttagare. har gjort det genom ett jobbskatteavdrag som ger betydande lättnader för just dessa grupper. Det är en stor utmaning att inte ha för höga kostnader för företagen att anställa, regelbörda, skatter och annat. Då är det viktigt med ett attraktivt företagsklimat som gör att man vill investera och utveckla produkter i landet. Det har varit viktigt att till exempel sänka arbetsgivaravgifter för vissa grupper och därigenom lätta på bördan och säkra att vi får bättre villkor. Det är också viktigt att vi har stöd för dem som hamnar utanför arbetsmarknaden. Där är på många sätt en förebild tillsammans med de andra nordiska länderna. Vi lägger betydligt större resurser på aktiva åtgärder, både i termer av praktik för dem som inte har ett jobb och olika typer av anställningsstöd för att säkra att man ska kunna prova på och i termer av resurser för utbildning.