prot · H009108 · 2013-05-21 00:00:00 — Vi måste hitta sätt där vi klarar av att driva men också EU på ett sätt som är bra för ekonomin, som skapar jobb men som också räddar klimatet. Vi måste klara av alla tre sakerna , annars är vi riktigt illa ute. Ett sätt att bygga förtroenden och att vara förtroendeskapande är att vi själva gör någonting väldigt bra och visar andra att vi klarar av detta och att vi gärna ger andra inspiration att också klara av det. Det har varit ambition i det internationella miljö- och klimatarbetet. Men det är inte riktigt så längre. Denna regering har ändrat spelplanen, och ses inte längre som ett föredöme i den internationella klimatpolitiken. Det blir så när man försöker nå det svenska utsläppsmålet genom att räkna in utsläppsminskningar som är gjorda i andra länder. Jag vet inte om det ens är förenligt med exempelvis Marrakechreglerna. Jag tror inte att man bygger förtroenden om EU gemensamt står kvar i samma position som man hade 2008. Det var som EU:s länder kom överens om att de skulle minska utsläppen till 2020 och att de kunde tänka sig att öka utsläppsåtagandet till förutsatt att andra länder gör sitt. Det kom EU-länderna . skriver vi snart 2014. Vi skriver i alla fall 2013. Världen har förändrats, och vi har fått mer kunskap. Vi vet att utsläppskurvorna inte alls har gått nedåt utan att utsläppen fortsätter att öka. Vi vet att EU och EU:s medborgare fortfarande står för stora utsläpp per capita. Vi har fått nya rapporter, bland annat den från som min socialdemokratiska kollega hänvisade till, och vi vet att vi kommer att få nya rapporter från den internationella klimatpanelen. Den första rapporten släpps i . Ändå står EU kvar i samma position som man gjorde 2008. Jag menar att det inte bygger ett förtroende för framtiden. Efter de misslyckanden som det internationella samfundet tyvärr ändå har gjort även om vi naturligtvis uppmärksammar de små stegen framåt känns det som om det stora genombrottet inte riktigt har kommit efter kollapsen i vore det väl idé att pröva någonting annat och visa att vi genom att gå före och ta ett stort ansvar på hemmaplan och i EU kan göra skillnad också internationellt. Men det bygger på att ett land som faktiskt går i fronten i EU-samarbetet. 72 (S): Vi har alla följt nyhetssändningarna kring jättetornadon i . Den är på sina ställen och har en enorm hastighet och drog in över en amerikansk förort . Över 90 människor har rapporterats omkomna. I är tornador, eller tromber som vi kallar dem här, ovanliga. Men i är de vardagsmat, speciellt . Orsaken är enligt experterna att de meteorologiska förutsättningarna är optimala varm och fuktig luft från krockar med kall och torr luft från . Men även om väderfenomen liknande tornadon i är vanliga kan vi få se mer av dem i takt med att klimatet förändras. Fler extrema väderhändelser med förödande konsekvenser väntas framöver. Vi måste anstränga oss för att förbereda en värld där vi når tvågradersmålet och undviker fyragradersscenario. Det kräver, som sagt, omfattande internationella åtgärder och samarbete. Därför är en viktig väckarklocka. Som brukligt är: När talar, lyssnar man. Och när varnar, agerar man. och EU bör i detta sammanhang gå i framkant. Min tilltro står till miljöministern. Jobba mer, jobba hårdare! Världen väntar inte, och det gör inte jag heller. 73 (M): Med risk för att nästan brusa upp måste jag börja med att vända mig till som i sitt inledningsanförande talade om vikten av förtroendeskapande. Jag tycker inte att det är särskilt förtroendeskapande att fara med direkt osanning som gör både i sin skriftliga interpellation och här i debatten när hon hävdar att ansluter sig till någon form av polsk blockeringslinje. Det arbete som vår arbetsgrupp har gjort när det gäller att ta fram vår Europaplattform visar tydligt att fortsatt i precis som i EU-sammanhang ska driva på när det gäller EU:s klimatarbete. Vi skriver i förslaget till ny EU-plattform att vi aktivt ska stödja ett arbete inom EU som leder till att vi kan klara tvågradersmålet. För alla oss som är engagerade i klimatpolitiken är det uppenbart att om vi ska nå tvågradersmålet krävs det rejäla insatser och rejäla åtgärder på EU-nivå, och sådana stöder och sådana stöder och driver Alliansen på för att få på plats. Jag tror att förtroende skapas genom att man går före och visar ledarskap, precis som tidigare talare har varit inne på. Vi har ambitiösa mål. Och inte nog med det levererar vi dessutom. Många länder har ambitiösa mål, men få länder levererar. Men det gör . Vi har tydliga mål, och vi har tydliga åtgärder kopplade till hur vi ska nå våra klimat- och miljömål och hur vi krona för krona och gram för gram ska minska våra utsläpp. Vi har den högsta koldioxidskatten i världen. Vi använder CDM för att minska utsläppen i andra länder och hjälpa fattiga länder att inte fastna i samma fossilberoende som och andra länder har gjort. Vi har den största andelen förnybar energi inom EU och så vidare. Är vi nöjda? Men jag blir oerhört provocerad när försöker göra gällande att bromsar en aktiv och ambitiös miljöpolitik. Det är inte förtroendeskapande. Jag hoppas att vi får återkomma till denna debatt. 74 Miljöminister (C): Klimatfrågan är oerhört viktig. Det gäller verkligen att inte bara jag och regeringen utan alla bidrar till att lösa denna fråga. Här kan verkligen varje företag, varje kommun, varje region, varje landsting, varje människa, varje beslutsfattare bidra till att vi går åt rätt håll. Därför jobbar vi nu med Klimatfärdplan 2050 i där vi har ett material från som är klart. Vi har drygt 150 remissvar som vi nu behandlar i för att se hur vi ska kunna fortsätta den starka svenska klimatsatsningen. Vi har faktiskt några av världens tuffaste klimatmål. När EU säger att man ska minska utsläppen till 2020 säger att vi ska minska dem till 2020. Vi är ungefär halvvägs. lägger vi naturligtvis oerhört mycket arbete på att hela EU ska skärpa sina ambitioner. Det vore mycket skönt om det gick att få EU att förbättra sitt 2020-mål till en minskning . Vi försöker verkligen att jobba på alla olika plan och på alla olika nivåer från olika departement för att underlätta ett sådant beslut. Vi har ytterligare två tuffa svenska klimatmål. Dels ska vi ha en fossiloberoende fordonsflotta på plats , och vi har just nu en utredning som arbetar med vilka åtgärder som behöver vidtas. Dels ska vara klimatneutralt . Det här är mycket tuffare mål än vad EU har. Ändå är det väldigt viktigt att vi också jobbar för att de förslag för att förbättra situationen på EU-nivå som kommer från kommissionen faktiskt blir reella beslut att de går igenom. Som jag har påpekat har kommissionen inte fått alla länder med på att ta en europeisk klimatfärdplan till 2050. Jag beklagar det väldigt mycket. Vi lägger mycket arbete på att det ska bli verklighet, och jag har i mitt förra inlägg redogjort för hur vi arbetar. Jag gav i alla fall några exempel, men det finns en lång lista. Det sista som har kommit från kommissionen är grönboken om klimat- och energiramverk. Miljöministrar och energiministrar träffades i på ett informellt ministermöte för att diskutera det här utifrån de olika utgångspunkterna. Jag kan försäkra att den ståndpunkt absolut är att stödja kommissionens förslag vi vill att EU ska ha ett bindande mål 2030. Vi vill att EU ska ha ett mål 2040 för att underlätta så att vi verkligen når de mål som behövs 2050 möjligen tidigare. Det är också så att en del av den här diskussionen är handeln med utsläppsrätter. Personligen hade jag tyckt att set-aside vore väldigt intressant också ur ekonomisk synpunkt och ur konkurrenskraft- och tillväxtsynpunkt, men det förslag som slutligen gick att diskutera och möjligen få majoritet för i ministerrådet handlade om att rebalansera auktioneringen av utsläppsrätter, så att man har ett färre antal i början av handelsperioden som skulle kunna hjälpa till att höja priset och stabilisera hela systemet med utsläppsrätter. Den stod helt enig bakom detta. Vi har också helt enigt begärt att kommissionen ska komma tillbaka med fler förslag för att just stärka och stabilisera handeln med utsläppsrätter, vilket är ett väldigt viktigt verktyg när det gäller den handlande sektorn den tunga industrin i och hur den ska få ned sina klimatutsläpp. 75 (S): För tydlighets skull: Socialdemokraterna stöder . Vi tycker till och med att EU ska sikta på det högre målet, alltså att nå utsläppsminskningar till . Vi tycker att det behöver sättas mål , exempelvis, och i har vi varit tydliga med att det behöver sättas också i samt att vi behöver ha sektorsvisa mål. Jag förutsätter att miljöminister får förtroendet att leda regeringens förhandlingar till att sikta mot just det högre målet om minskade utsläpp i . Det betyder att man behöver ha lite högre ambitioner för de minskade utsläppen till 2030 än vad som ligger på bordet , för då pratar man om . Jag hoppas också att inte behöver åka bakbunden till ett internationellt klimattoppmöte en gång till. Jag vidhåller nämligen att jag inte ifrågasätter engagemang i de här frågorna men att jag ifrågasätter regeringens och , och jag tycker att engagemang i den här debatten bara stärker mig i den uppfattningen. får väl själva stå för det de twittrar och på andra sätt gör publikt om vad man ska gå till val på i Europaparlamentsvalet, och så får du väl förklara för väljarna hur och på vilket sätt 20 procents utsläppsminskningar till 2020 på EU-nivå är ambitiöst. Jag tycker inte att det är det. Jag tycker inte att jag har fått ett fullständigt klart svar på de frågor jag har ställt i den här interpellationsdebatten, nämligen: Är det regeringens linje att driva minus utsläppsminskningar på EU-nivå till 2020 punkt, eller är det regeringens linje att driva 30 procents minskningar på EU-nivå oavsett vad andra länder gör? Ligger man kvar på samma låga nivå som ? Är det oavsett vad andra länder gör eller punkt, det vill säga samma låga nivå som ? Det hoppas jag få svar på. 76 Miljöminister (C): Ja, jag tror att det är viktigt med förtroendeskapande åtgärder. Jag känner nog också att jag och den har förtroende i EU-kretsar, eftersom vi blir ombedda att hjälpa till vid förhandlingar och eftersom diskussionerna förs på det sätt de förs i miljöministerråd och konkurrenskraftsråd, till exempel. Det internationella klimattoppmötet förbereder vi , och jag har redan haft ett antal bilateraler. Jag redogör gärna för det förberedande arbetet . Jag tror att det är viktigt att börja tidigt och tydligt för att nå resultat i FN:s klimatförhandlingar. Ett annat område där det faktiskt syns att åtnjuter förtroende är hur det går med Climate and , det arbete med den internationella koalitionen vi var med om att starta upp när det gäller de kortlivade klimatgaserna. Vi är med och leder det arbetet, och det kvitteras vid varje bilateral hur bra många andra länder tycker att det här är. Ett annat sätt att visa på förtroende är faktiskt att titta på hur de olika internationella klimatprojekten hanteras. Det handlar till exempel om solenergi i Tempégré i , där el från anläggningen levereras till det regionala elnätet och ersätter fossila bränslen. Det hjälper fattiga människor. I i har man ett biobränsleeldat kraftverk för produktion av förnybar el. I finns ett CDM-projekt för soldriven vattenfiltrering. Den som är intresserad kan titta på de här sakerna på . De skapar också förtroende och en lättare ingång i de mycket svåra internationella förhandlingarna. Det handlar även om regeringens väldiga satsningar på energiforskning och miljöforskning, där energiforskningsanslagen är så stora som innan alliansregeringen trädde till och där vi också lade väldigt stora utökade anslag på miljöforskning . Allt det här bidrar till svenskt förtroende, men svenskt förtroende är inte bara regeringen det är vi alla. I det arbetet hoppas jag att vi kan hjälpas åt. Tack för en bra interpellationsdebatt! Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Proposition 2012/13:153 medfinansiering av statlig sjöfartsinfrastruktur Skrivelse 2012/13:154 Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning en sammanfattning av Nationell strategisk rapport för 2012 Redogörelse /13:RR4 redogörelse om granskningen av årsredovisningen för staten 2012 EU-dokument KOM(2013) 242 Förslag till och rådets beslut om makroekonomiskt stöd till Hashemitiska betänkande 2012/13:SoU20 Hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd betänkande 2012/13:JuU18 FN:s internationella brottmålstribunaler avveckling och restfunktioner betänkande 2012/13:CU19 Ett mer tillförlitligt fastighetsregister betänkande 2012/13:SoU22 Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet betänkanden /13:KrU10 Politik för det civila samhället, folkbildning och trossamfund 2012/13:KrU11 Kulturskaparnas villkor och kultur i den offentliga miljön betänkande 2012/13:FöU9 Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband betänkande 2012/13:UU19 Interparlamentariska unionen (IPU) 15 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:425 Vård inom rehabiliteringsgarantin av (V) till statsrådet (M) 2012/13:426 Gröna näringar av (S) till landsbygdsminister (C) 2012/13:427 Utstationerad arbetskraft och snedvriden konkurrens på svensk arbetsmarknad av (V) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:428 Fredsprocessen i av (V) till utrikesminister (M) 2012/13:429 Inbördeskriget i av (V) till utrikesminister (M) 2012/13:430 Attraktiva yrkesprogram för jobb av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:431 Premiepensionssystemets roll av (V) till statsrådet (M) 2012/13:432 Ofotenbanan och av (S) till statsrådet (M) 2012/13:433 Avtal om medfinansiering av en ny bro på över Sundsvallsfjärden av (S) till statsrådet (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:527 Skatteflykten till av (S) till finansminister (M) 2012/13:528 fartygsregister och nordiskt samarbete av (S) till statsrådet (M) 2012/13:529 Europeiskt initiativ mot illojal konkurrens i sjöfartsnäringen av (S) till statsrådet (M) 2012/13:530 Arbetsförmedlingens bidragspolitik av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:531 Regelverk som rör ordningsvakter av (S) till justitieminister (M) 2012/13:532 Fågeldöd i fisknät av (V) till landsbygdsminister (C) 2012/13:533 Odenaturerad etanol och kvotpliktsförslaget av (MP) till finansminister (M) 2012/13:534 Identitetskapning för enskilda firmor av (S) till näringsminister (C) 2012/13:535 Bristande transparens i AP-fondernas köp av jordbruksmark av (V) till statsrådet (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2012/13:475 Humanitär hjälp till de kurdiska områdena i nordöstra av (V) till utrikesminister (M) Svaret redovisas i bilaga som fogas till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.