prot · H10944 · 2013-12-11 00:00:00 — i mitt hemlän är ett exempel på att det går att bryta utvecklingen om man vill. Där har man jobbat aktivt med att bryta normer kring kön. Det har i sin tur lett till att pojkarna har fått bättre skolresultat. Man har jobbat aktivt med att bryta normer och värderingar kring kön i skolan. Det raljerar över och säger att någon genuspedagogik ska vi minsann inte ha. Jag tycker inte att det är att ta till sig kunskap. Vi kan fortsätta att se på hur det jämställda ser ut. Färre män får vårdnad om barnen vid skilsmässa, färre män tar lika stort ansvar under småbarnsåren som kvinnor, fler män än kvinnor begår våldsbrott och män drabbas i högre grad av våld än kvinnor. I kommunala bolagsstyrelser är det män. I de privata börsbolagens styrelser är män ännu mer dominerande. kvinnoindex från Andra AP-fonden, som tar fram siffror , konstateras att andelen kvinnor i börsbolagens styrelser har minskat från 2012. Det konstateras i studien att med nuvarande förändringstakt kommer det att dröja ända till 2039 innan börsbolagens styrelser har en jämn fördelning av könen. När det gäller kvinnor i börsbolagens ledning kommer det att dröja så länge som till 2064 innan resultatet visar en jämställd representation av könen. Vi hörde här förut att man har satsat på utbildning av kvinnor. Man har gjort det ena projektet efter det andra. Förra jämställdhetsministern skrev brev till valberedningarna. Och vad har det lett till? , ingen större skillnad. är världens mest jämställda land, men vi har fortfarande stora löneskillnader och ännu större inkomstskillnader, som dessutom har förstärkts vid makten. Vi har låtit titta på den genomsnittliga förändringen av nettoinkomsten till följd av en höjd skiktgräns och ett femte jobbskatteavdrag, och den kommer både procentuellt och i kronor att bli större för män än för kvinnor. Den genomsnittliga nettoinkomstutvecklingen för samtliga har , 2004–2014, varit större för män än för kvinnor, både mätt i kronor och i procent. Då tittar vi bara på dem som är sysselsatta på heltid. Ja, så ser det faktiskt ut, och det är effekter av förd politik. Jobbskatteavdragets konstruktion har vi här tidigare varit inne på, och den innebär alltså att man ger mer till dem som tjänar mer. Och brytpunkten, som vi kommer att rösta om här i kammaren , späder ytterligare på effekten av att regeringen ökar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. , när alliansregeringen kom till makten, var den genomsnittliga nettoinkomstskillnaden för heltidssysselsatta . En kvinna tjänade i genomsnitt och en man – en skillnad på . Den skillnaden har under regeringens år vid makten ökat till . Det är effekten av bristen på politik för ekonomisk jämställdhet. Varför är det då så viktigt med ekonomisk jämställdhet? Ja, det handlar om autonomi. Att varje person ska ha möjlighet att utvecklas och bestämma över sitt eget liv hänger ihop med ekonomisk jämställdhet. Och varför skulle det vara en naturlag att mäns inkomster ska öka mer än kvinnors? Nej, det är det självklart inte. Det är politik, och politik handlar om val. I har vi i vårt budgetförslag avsatt 455 miljoner för att minska löneskillnaderna mellan män och kvinnor i statlig sektor – pengar som vi har lagt på utgiftsområde 2. Vi ger också i uppdrag att föreslå åtgärder mot strukturella löneskillnader. Och vi vill se till, som var inne på tidigare, att följa upp och kartlägga hur lönerna ser ut i respektive företag. Vi vill ta initiativ till en handlingsplan för jämställda löner i samverkan med de fackliga organisationerna och arbetsgivarna för att få bort könsrelaterade löneskillnader på hela arbetsmarknaden. Lönerna för kvinnodominerade branscher ska uppvärderas utifrån den kunskap, de krav och det ansvar som arbetet kräver. Det behövs också ett långsiktigt arbete för att utveckla fler karriärvägar inom kvinnodominerade yrken och minska den könssegregering som finns på arbetsmarknaden. Vi har tröttnat på att vänta på jämställd representation. Ändå är ni så otroligt emot det. Ni sätter principen före metoder som fungerar. Jag skulle önska att kvotering inte behövdes, men det är en metod som fungerar. Allt fler länder i EU inför nu lagar för att få en jämställd representation i både kommunala och privata bolagsstyrelser. Vårt grannland har haft en sådan lagstiftning när det gäller kommunala bolag . Den bör användas även i , både för kommunala och för privata bolagsstyrelser, men tyvärr bromsar regeringen allt vad man kan att EU ska ge direktiv till medlemsstaterna att genomföra kvotering. Jag beklagar att vi har en regering som inte lyfter upp denna fråga utan snarare blockerar den på EU-nivå. har i sin budget också en satsning på kompetensutveckling och arbetstidsreformer inom utgiftsområde 25 där vi också lägger pengar på jämställda utbildningsval. Vi har också stora satsningar på att motverka mäns våld mot kvinnor och på kvinnojourer. vill ha en tredelad föräldraförsäkring och göra det möjligt att överlåta en tredjedel åt vardera vårdnadshavare. Vi tror att det gör att vi får fler närvarande män och att det också ger möjlighet att sätta barnets rätt till sina föräldrar främst. Med en jämställd arbetsmarknad skulle vi också kunna komma åt de stora inkomstskillnaderna, men då behövs en politik som vill. Eftersom det är min sista debatt önskar jag kammaren god jul och gott nytt år. 91 (M) replik: Jag har en enkel fråga: Vill ni i er budget ta tillbaka de fyra jobbskatteavdrag som redan gjorts eller inte? Om de moderata skattesänkningarna på runt 90 miljarder som genomförts av Alliansen är så hemska undrar jag vad ska göra åt det. Om det handlar om makt och ekonomi och att jobbskatteavdraget är, som säger, det ondaste som konstruerats i jämställdhetsväg undrar jag vad ska göra åt det. 92 (MP) replik: Jag rekommenderar att lyssna noga. Ingen gång i mitt anförande sade jag att vi skulle ta tillbaka dem; jag sade att vi skulle ordna jämställda löner. Ni har ingen satsning på jämställda löner, och konstruktionen och särskilt skiktgränsen, som vi kommer att rösta om , ökar skillnaderna ännu mer. Eftersom män har högre löner än kvinnor ger ni mer pengar till män och ökar på så vis inkomstklyftorna ännu mer. Detta gör att ni blir svaret skyldiga. Varför vill ni ändra skiktgränsen när det kommer att öka skillnaderna ännu mer mellan kvinnor och män? 93 (M) replik: Om min granne får mer och jag bara får 500 betyder det inte att jag blir fattigare. Det är min enkla uppfattning. Detsamma gäller skiktgränsen. Ändringen leder till många fler arbetade timmar och till högre skatteintäkter på grund av något som kallas för Lafferkurvan i nationalekonomin, som är viktig att plugga på. Om det handlar om att gapet mellan kvinnor och män ska minska i kronor och ören och vi talar om miljarder, vad ska då göra? Kan förklara det? 94 (MP) replik: Det handlar om statens budget och vad staten vill skicka för signaler till kommuner och landsting där vi politiker också har ansvar för lönesättningen. I staten och finns omotiverade och osakliga löneskillnader. Det har parti inte lagt fram något förslag om att komma till rätta med. De 3 miljarder till statskassan som brytpunktsändringen innebär skulle vi kunna använda till klokare förslag. Det egentligen säger är att det inte är så viktigt om någon tjänar mer än någon annan. Det är tydligen inte så viktigt med jämställda löner, för det gjorde ju inte något om grannen har mer. Jag tycker att det är ett ganska förfärligt uttalande med tanke på att denna debatt handlar om jämställdhet och ekonomiska villkor för kvinnor och män. Det är bekymmersamt att vi inte har lyckats bryta mönstret och se till att löneskillnaderna minskar. I stället står det still och stampar på nästan samma nivå; plus var det enligt senaste rapport. Inkomstskillnaderna beror på förändringarna i sjukförsäkringen och förändringarna i skattesystemet. En stor del av inkomstskillnaden beror på att kvinnor är mer sjukskrivna än män, mer. 95 (KD) replik: talar sig varm för en jämställd arbetsmarknad. Jag vet inte om noterade att jag också gjorde det i mitt anförande. Inte minst gäller det att jämna ut löneskillnaderna mellan kvinnor och män och att kanske framför allt ha en validering mellan olika arbetsuppgifter och yrken som liknar varandra men där löneskillnaderna är stora. Här har vi kristdemokrater preciserat ett sådant arbete. Lönekartläggningar är bra. Men som vet ska det uppdraget redovisas , så det kan vi kanske inte diskutera nu . Vi kan dock gärna diskutera vad det blev av det efter . Hur har tänkt jämna ut löneskillnaderna? Vi är överens om att det fortsätter år , men vad ska göras? Jag har inte sett några konkreta förslag från medan vi kristdemokrater faktiskt driver denna fråga. 96 (MP) replik: Vi har lagt fram flera konkreta förslag. Läraryrket är kvinnodominerat, och vi har lagt fram konkreta förslag för att höja lärarlönerna. På utbildningssidan vill vi öka möjligheterna att inte ha en sådan könssegregerad arbetsmarknad, just för att bryta att anställda på kvinnodominerade arbetsplatser har lägre löner. Tyvärr är mönstret att lönerna går ned på en arbetsplats när kvinnorna ökar i antal. Biomedicinsk analytiker hette laboratorieassistent och var ett manligt yrke. Det var då ett höglöneyrke. Det är det inte . Det är ett exempel på att vi måste satsa pengar både på utbildningssidan och på den offentliga sektorns löner, i staten. Här kan det skilja i ingångslön för en nyutexaminerad ekonom. Det behöver sättas ljus på att dessa skillnader finns, och därför tycker vi att lönekartläggningar är viktigt. Jag beklagar att alliansregeringen har tagit bort lönekartläggningarna. Jag säger inte att det är det enda instrumentet, men det är viktigt att vi debatterar och diskuterar de osakliga löneskillnader som finns och är medvetna om att de även finns på . 97 (KD) replik: Frågan om vad ni har tänkt göra för att utjämna löneskillnaderna mellan olika yrken kvarstår. Jag kan hålla med om att det är uselt och skrämmande att det är så dåliga löner för framför allt kvinnor i offentligt finansierade yrken, till exempel inom skola och vård. Det har vi alla gemensamt ett uppdrag och ett ansvar att förbättra där vi är och verkar. Men skillnaden mellan olika yrken är intressant. En röntgensjuksköterska har lika mycket utbildning och erfarenhet i tekniska frågor som en ingenjör, men de värderas inte lika i alla fall. Vad ska och göra för att hjälpa upp det? En annan fråga som jag vill kasta ut gäller representationen i bolagsstyrelser, som de flesta har fastnat i på något sätt. Man måste nämligen vara medveten om att det över huvud taget är ganska svårt att komma in i en bolagsstyrelse, speciellt i ett börsnoterat bolag, oavsett om man är kvinna eller man. Det krävs erfarenhet från tidigare styrelsearbete, vilket är min poäng. Hur ska vi få in jämställdhet i styrelser även i mindre företag, i offentligt drivna bolag och i andra sammanhang? Föreningslivet till exempel är en bra skola för att vara med om demokratiska beslut och kunna få högre uppdrag . Politiken är också ett sådant sammanhang. Hur ska vi göra för att det ska hända så att vi får de här högre positionerna för kvinnor ? 98 (MP) replik: Om vi börjar där slutade: Det är inte brist på kompetenta kandidater. Det är inte där problemet ligger. Man måste analysera orsaken innan man sätter in åtgärderna, och orsaken är inte att vi har brist på kompetenta kandidater. Det handlar snarare om att man rekryterar dem man redan känner. I de företag där man har gjort ett aktivt arbete, till exempel banker och vissa börsnoterade bolag, har man plockat in personer. Man har aktivt och medvetet rekryterat på det sättet. Att så många företag väljer bort kompetens, som de faktiskt gör , är för mig obegripligt. Vi har pratat om den här frågan . När det blev politisk press på att lagstifta hände det saker. Men när ni tog bort den pressen 2006 återgick man till normalläget. Man tar små myrsteg framåt. Av det skälet tror jag inte på frivilliga lösningar längre. Jag tror att om vi ska få någonting att hända praktiskt måste vi införa metoden kvotering. Jag är helt säker på att vi med det sättet att arbeta skulle nå resultat snabbare än vi gör . Det går framåt, ja, men det går otroligt sakta. Jag orkar inte vänta. Vad vill vi göra? Jo, jag läste upp i mitt anförande att vi vill ta ett initiativ för en handlingsplan för jämställda löner i samverkan med de fackliga organisationerna och arbetsgivaren för att få bort de könsrelaterade löneskillnaderna på arbetsmarknaden. Det handlar just om skillnaderna mellan olika yrkeskategorier. 99 (M): Vi är snart i slutet av vår debatt. Vi har debatterat statens finansiering av utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, och är vi inne på jämställdhetsområdet. När jag har suttit här har jag hört många olika bud från oppositionen, men siffror har saknats i debatten. Socialdemokraterna föreslår i sitt första yrkande en ram för utgiftsområde 13 som är lägre än regeringens förslag . vill satsa mindre inom området och 321 miljoner mindre. Det mest anmärkningsvärda är att lägger 3,2 miljarder mindre än Alliansen på området integration, jämställdhet och diskriminering. Integration, jämställdhet och arbete mot diskriminering är ett högt prioriterat område av Alliansen. Det är det vi debatterar här . Regeringens övergripande mål för den ekonomiska jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det är vi brett överens om i denna kammare, både block och partier. Det jämställdhetspolitiska målet tar avstamp i fyra delmål. Det är vi som sagt överens om. Men för att uppnå dessa mål krävs en målmedveten politik och inte bara fina ord. Innan jag kommer in på satsningar och det vi ska debattera i just det här betänkandet vill jag bara påminna om och nämna i kammaren, för dem som sitter här men även för lyssnare uppe på läktaren, att Alliansen har gjort historiska satsningar på området. Under förra mandatperioden, eller , satsade Alliansen 1,6 miljarder. Det var en tiodubbling av resurserna till området om man jämför med när det var socialdemokratiskt styre i detta land. genomför regeringen en omfattande satsning på att utveckla och förstärka jämställdheten – som jag nämnde, 1,6 miljarder och nästan 1 miljard . Sammantaget är det den största satsning på jämställdhet som har genomförts i . ligger i ett internationellt perspektiv långt fram när det gäller jämställdhet på arbetsmarknaden. Men jag, precis som många andra debattörer här , kan konstatera att det 2013 fortfarande finns brister när det gäller jämställdhet. Den svenska arbetsmarknaden kännetecknas fortfarande av könsbetingad segregering där kvinnor och män till stor del arbetar i olika yrken och sektorer. Kvinnor har fortfarande lägre arbetskraftsdeltagande än män och jobbar deltid i större utsträckning än män, särskilt om det finns barn i hushållet. Deltidsarbete påverkar inte bara personens inkomst här och utan även den framtida pensionen. Kvinnors högre grad av deltidsarbete och frånvaro från arbetet är en avgörande faktor för den ekonomiska ojämställdheten i . Män ägnar fortsatt mer tid åt förvärvsarbete och kvinnor mer tid åt obetalt hemarbete, även om skillnaderna har minskat . Skillnader avseende sektor, yrke, befattning och arbetad tid får konsekvenser för kvinnors och mäns löner. Tyvärr, fru talman, är kvinnor överrepresenterade i yrken och sektorer med lägre löner. Som sagt, kvinnors löner är i genomsnitt lägre än mäns, även om man justerar lönen med hänsyn till arbetstid och olika lönepåverkande faktorer som ålder, utbildning, sektor och yrke. Det justerade lönegapet har minskat , men minskningen sker väldigt långsamt. De könsbetingade skillnaderna på arbetsmarknaden utjämnas i viss mån av skatter och transfereringar, men kvinnors disponibla inkomst är som sagt lägre. Jämställdhet är i grunden en rättvisefråga, men den bidrar också till ekonomisk tillväxt genom att både mäns och kvinnors kompetens och kreativitet tillvaratas och främjas. Som sagt, det krävs mer än fina ord. Vi har konstaterat att det finns skillnader, men det krävs mer än att bara konstatera att skillnaderna finns. Därför fortsätter Alliansen det reformarbete som inleddes under förra mandatperioden. Som vi hört har regeringen tillsatt en delegation för jämställdhet i arbetslivet. Delegationen ska sammanställa och göra tillgänglig kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet, liksom om de förhållanden som ligger till grund för dessa skillnader. Uppdraget kommer att redovisas efter valet, . En annan utredning som är i gång handlar om att analysera frågor som rör män och jämställdhet i syfte att skapa ett kunskapsunderlag i arbetet med att utveckla just jämställdhetspolitiken. Det här uppdraget ska redovisas . Vi får inte glömma andra viktiga satsningar som har betydelse för män och kvinnor och för jämställdheten. Det är satsningar som har gjort att livspusslet går ihop för familjer och individer. Jobbskatteavdraget är en av de satsningar som vi har hört nämnas tidigare i debatten här. Det som gör mig mest förvånad vill jag belysa här och . Det är att Socialdemokraternas företrädare säger att införandet av jobbskatteavdraget är det hemskaste som någonsin har gjorts av alliansregeringen. Hon använder inte de orden, men hon målar upp en bild av att jobbskatteavdraget är skadligt för . Men Socialdemokraterna har accepterat de fyra första jobbskatteavdragen. Jag tycker att man ska stå för det här i riksdags kammare. Dessutom är Socialdemokraterna emot det femte jobbskatteavdraget, men kommer man inte att bedriva en politik för att riva upp det. Jag tycker att det är anmärkningsvärt att man talar med kluven tunga. Studier visar att jobbskatteavdraget ökar kvinnors arbetskraftsdeltagande i större utsträckning än mäns, vilket på lång sikt bidrar till ökad ekonomisk jämställdhet. Jobbskatteavdraget har gjort det mer lönsamt att arbeta, och det har ökat drivkrafterna till arbete för både män och kvinnor. Det visar forskning och olika studier. Jobbskatteavdraget ger procentuellt mest till dem som tjänar minst, vilket innebär att det har påverkat kvinnor i högre grad. Enligt beräkningar i budgetpropositionen förväntas de samlade långsiktiga arbetsutbudseffekterna av jobbskatteavdragets första fyra steg vara större för kvinnor än för män. Det önskade antalet arbetade timmar beräknas öka för kvinnor och för män, motsvarande 49 000 respektive 51 000 helårsarbetskrafter. Andra satsningar som gjorts är skattelättnader, det så kallade RUT-avdraget, och jämställdhetsbonusen. Den senare ger ekonomiska incitament att fördela föräldraledigheten mer jämställt. Jämställdhet är, och kommer fortsatt att vara, ett område som är centralt för fortsatta utveckling och tillväxt. För mig som moderat innebär jämställdhet frihet för både män och kvinnor att själva bestämma hur deras liv ska se ut. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att varje människa har ett oändligt och oförbrukbart värde oavsett kön, etnicitet, religion, sexuell läggning eller andra attribut och preferenser. Man är just människa och människa i sin helhet. Därför vill jag också säga att anvisas i budgeten för åtgärder inom jämställdhetsområdet. Med det vill jag yrka bifall till propositionen. 100 (MP) replik: och säger: Vi fortsätter med den politik vi redan driver, vi är nöjda. fortsätter sedan att påskina att skulle ha färre åtgärder. Ja, vi har mindre pengar för åtgärder just exakt på detta utgiftsområde, eftersom vi flyttar runt en del pengar. Det betyder inte att det är mindre pengar totalt sett för integrationsinsatser och jämställdhetsinsatser, tvärtom. Min fråga som jag lyfte fram redan i mitt anförande är: Varför väljer ni att redovisa definitionen av sjukskrivna som ohälsotalet totalt sett i stället för att redovisa antalet kvinnor och män som är sjukskrivna? Det är högre sjukpenningtal för kvinnor än för män. Varför har ni valt den definitionen? Sedan skulle jag vilja läsa högt för ur en rapport från utredningstjänsten om mäns och kvinnors nettoinkomster från . Där står det: Den genomsnittliga förändringen i nettoinkomsten till följd av en höjd skiktgräns och ett femte jobbskatteavdrag kommer procentuellt sett och i kronor att bli större för män än för kvinnor. Den blir alltså större både i kronor och procentuellt sett. Håller inte med om att det är så? 101 (M) replik: Jag vill börja med att säga att ligger bra till. Det europeiska jämställdhetsinstitutet har utvecklat ett gender quality index där kvinnors och mäns villkor i medlemsländerna bedöms utifrån olika kategorier när det gäller jämställdhet – arbete, pengar, kunskap, tid, makt och hälsa. Siffran 100 innebär att det är helt jämställt. har det bästa resultatet, 74,3, och följs av och . EU-snittet ligger runt 54. Jag tycker att det är talande. Vi ligger bra till i , men vi har mer att göra. Sedan nämner att man satsar mer på andra utgiftsområden. Ja, det gör vi i Alliansen också, men debatterar vi Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. När det gäller socialförsäkringen vet jag att samma fråga om redovisningen av olika siffror debatterades under utgiftsområdena 10, 11 och 12. Jag kan konstatera att det går bra för , vi är inte nöjda och ja, vi fortsätter på det arbete som vi har utvecklat för att få ett ännu mer jämställt . När det gäller jobbskatteavdraget låter det här som att det är något riktigt hemskt. Jag nämnde inte i mitt anförande något som ofta glöms bort i debatten, nämligen att det finns ett tak på jobbskatteavdraget som ligger på ca . Efter det ökar inte storleken på själva skattesänkningen. Det tycker jag att man bör ha med i debatten. 102 (MP) replik: Jo, vi debatterar budgetförslaget om integration och jämställdhet, men jag tycker att gjorde det väldigt lätt för sig genom att säga att det bara är det utgiftsområdet som vi debatterar. Man kan flytta pengar från ett visst utgiftsområde till ett annat utgiftsområde för att man tror att det gör mest nytta just där. Ett exempel är stödet till kvinnojourer. Vi vill inrätta ett nationellt stöd så att de kvinnojourer som verkar över hela landet kan få ta del av ett sådant stöd i stället för att behöva söka pengar via länsstyrelserna varenda gång. Det är ett konkret exempel på vad jag menade . Nej, det är inte samma begrepp som ni använder när det gäller sjukskrivningen som vi debatterade under debatten om budgeten för utgiftsområdena 10, 11 och 12. Ni har valt att prata om ett ohälsotal totalt sett. Min fråga var varför ni använder begreppet totalt sett och varför ni använder begreppet ohälsotal. Det gör att ni kan skriva att kvinnors ohälsotal är högre än männens. När man är sjukskriven får man en sjukpenning, och då är det de facto så att kvinnor har sjukpenning i högre grad än män. Det är väldigt tydligt i , och min fråga var: Varför valde ni att redovisa siffrorna på det sättet? 103 (M) replik: Ohälsotalen är högre bland kvinnor. Att det totala ohälsotalet är högre än männens är taget från en rapport från . Källan står faktiskt i vårt betänkande. Vi är noga med källan om vi tar med ett ohälsotal, och den siffran är som sagt hämtad från Korta arbetsskadefakta nr 1/2012. Satsningar på kvinnojourer och hedersrelaterat våld har varit ett prioriterat arbete för regeringen. Just därför gör man nu till exempel olika satsningar permanenta när det gäller kvinnojourer och så vidare. Vi är överens om att det är ett viktigt arbete. Som jag nämnde i mitt anförande är vi brett överens om målet och de fyra delmålen när det gäller just jämställdhetspolitiken. Men när det gäller siffror kan jag ändå konstatera att i det här betänkandet väljer att satsa mindre inom området. Och visst, satsar vi olika på olika utgiftsområden – det är jag fullt medveten om – men om man går till siffrorna i det här betänkandet satsar alltså mindre. 104 (S) replik: Jag har några frågor till . Ni har haft makten . Vad har hänt med jämställdhetsarbetet? Vilka konkreta förslag som har gett resultat har man lagt fram?