prot · H009124 · 2013-06-17 00:00:00 — Framför allt blir det dyrare. Det blir svårare för , Operan och alla andra kulturinstitutioner här i landet. Jag tycker att är svaret skyldiga. Varför är det bra att förlänga till ? 8 (M) replik: Det här är en väl beredd fråga. har själv berättat hur han har deltagit i långa processer i . Man har diskuterat frågan. driver en stark linje, men vi vill också ha gemensamma regler. När man kommer fram till ett beslut tycker vi inte att det är meningsfullt eller önskvärt att ska riva upp det beslutet. Det finns andra fajter att ta som är viktigare, . Jag vill återkomma till upphovsrätten, för jag tror att det är där skon klämmer. Jag tror att egentligen motarbetar detta för att det handlar om att stärka upphovsrätten, ingenting annat. Och jag blir bekymrad, för det är precis detta som skiljer oss åt. Jag pratade om en upphovsrätt som behöver utvecklas framöver, och när vi säger utveckla säger avveckla. Om lagstiftningen inte uppfattas som legitim och man inte gillar den säger man: Avveckla den, stäng av den! De lidande blir de enskilda konstnärer, musiker och författare som får skapa sina verk för att och andra ska kunna konsumera dem gratis på nätet. Jag tycker inte att det är rimligt. Det handlar om frihet och ansvar, rätt och fel, mitt och ditt. Kan man inte göra den gränsdragningen som politiker tycker jag att man är ute på ett farligt sluttande plan. 9 (FP): Systemet med avtalslicenser har visat sig vara ett väl fungerande och praktiskt sätt att lösa frågor om rättighetsklarering i sådana situationer där utnyttjande av en stor mängd skyddade verk eller prestationer förekommer. Användarna får på ett enkelt sätt de rättigheter som krävs för det aktuella utnyttjandet, och rättighetshavarna kan förlita sig på att nödvändiga avtal ingås och att ersättning faktiskt betalas. Vi i utskottet ser positivt på de förändringar som föreslås, som bland annat ökar biblioteks och arkivs möjligheter att digitalisera och tillgängliggöra de egna samlingarna samt ger radio- och tv-företag rätt att ingå avtal om tillgängliggörande på begäran när det gäller offentliggjorda verk. Som kulturutskottet har påpekat ökar därmed möjligheterna att tillgängliggöra kulturen och hela vårt kulturarv. Vi välkomnar därför förslaget om att införa en ny generell avtalslicens. När det gäller förslagen till ändringar i upphovsrättslagen, som syftar till att genomföra direktivet om ändring av skyddstidsdirektivet, konstaterar vi att liksom övriga medlemsstater är skyldigt att genomföra direktivet, och att så ska ha skett , alltså . Genom framväxten av informationssamhället har upphovsrättens betydelse ökat. Antalet former för att utnyttja prestationer som skyddas av upphovsrätt och närstående rättigheter har på grund av den tekniska utvecklingen tilltagit mycket. Ett huvudsyfte med EU:s insatser inom upphovsrätten är att se till att lagstiftningen är så enhetlig att aktörerna i de olika medlemsstaterna arbetar utifrån likartade konkurrensvillkor. Dessutom kan skilda skyddsnivåer inom unionen verka handelshindrande och försvåra den fria rörligheten för varor och tjänster över nationsgränserna. Syftet med upphovsrätten är att ge ett effektivt skydd för upphovsmännen för att främja nyskapande och uppmuntra till investeringar: egen tid, egen energi, egen fantasi. Det är viktigt att de ensamrättigheter som upphovsrättslagen tillerkänner upphovsmännen också får genomslag i den praktiska tillämpningen. Om det inte finns rimliga möjligheter för upphovsmän att dra nytta av sina rättigheter riskerar upphovsrättens grundläggande funktion att stimulera nytt skapande att fullständigt urholkas. En sådan utveckling vore inte till nytta vare sig för aktörerna på marknaden eller för samhället i stort. En fråga som ingick i uppdrag var därför att ta ställning till om dagens möjligheter för upphovsmän att hävda sina rättigheter är tillräckliga eller om upphovsmännens ställning som avtalspart bör stärkas. Vi konstaterar att denna fråga inte behandlas i propositionen utan bereds inom . Som redovisats har utvärderat rättshjälpslagen och i en rapport lämnat förslag till ändringar i lagstiftningen, bland annat när det gäller småföretagares rätt till rättshjälp. Också den rapporten bereds inom . Vi väntar med spänning på vad de kommer fram till. Frågan om att förlänga upphovsrätten från dagens 50 till tycker jag inte är särskilt besvärlig. Någon har engagerat sig i att investera tid, energi, fantasi, kreativitet och en del av sitt liv i att göra ett verk av något slag. Då tycker jag faktiskt att det är rimligt att höja gränsen från 50 till . För mig är det ingen som helst dramatik i detta. 10 (KD): Vi kristdemokrater anser att äganderätten är en grundläggande rättighet. Därför värnar vi om rätten att få bestämma över och att få avkastning från sin idé, uppfinning eller egendom. Det innebär också att vi ser upphovsrätten som betydelsefull i vårt rättssamhälle. Upphovsrätten behövs för att ge upphovsmän ett effektivt skydd och för att uppmuntra och främja nyskapande och investeringar. Vi välkomnar därför det arbete som pågår inom med att se över om dagens möjligheter för upphovsmän att hävda sina rättigheter är tillräckliga eller om de behöver stärkas ytterligare. Det är ett arbete som fortfarande bereds i och som vi har möjlighet att få ta ställning till i ett senare skede. Det personliga ägandet stärker drivkrafterna för ett gott förvaltarskap. Det leder till ett större mått av personligt ansvarstagande och större personlig frihet. Därför är det angeläget att det personliga ägandet uppmuntras. anser att vi alla har en skyldighet att efter bästa förmåga förvalta det som lämnats till oss av tidigare generationer. Det handlar naturligtvis om att värna jordens materiella tillgångar och om att bevara arvet av tankar, värderingar och idéer. Det handlar om de kulturvärden som har lämnats oss av tidigare generationer och om de som tillkommer i vår egen tid. Här har arkiven, biblioteken och museerna ett särskilt ansvar för att bevara kulturarvet. Därför är det nödvändigt att de har tillräckliga resurser och goda förutsättningar att klara uppgiften. talar vi om systemet med avtalslicenser. Det är ett system som har visat sig fungera bra för att på ett praktiskt sätt lösa rättighetsfrågor i situationer där det finns en stor mängd skyddade verk. Avtalet som ingås mellan användaren av ett upphovsrättsskyddat material och en organisation som företräder upphovsmän ger enkelt användaren de rättigheter som behövs för att använda materialet. kan rättighetsinnehavaren förlita sig på att avtal ingås och att ersättningar betalas. De ändringar som regeringen nu presenterar kommer bland annat att öka bibliotekens möjligheter att digitalisera och tillgängliggöra de egna samlingarna. Radio- och tv-företag kan också, om någon begär det, göra offentliggjorda litterära och musikaliska verk tillgängliga. För oss kristdemokrater är det angeläget att kulturarvet i olika former finns tillgängligt och kan föras vidare från generation till generation. Med den snabba utvecklingen av informationssamhället har upphovsrättens betydelse ökat. krävs nya former för att göra material tillgängligt med hjälp av ökad digitalisering. Därför är det nödvändigt att den upphovsrättsliga lagstiftningen anpassas till den tekniska utvecklingen. Med regeringens nya förslag om generell avtalslicens införs möjligheten att ingå avtal också på andra områden än de som anges i de särskilda avtalslicenserna i upphovsrättslagen. Det innebär en större flexibilitet för parterna. Det kommer till exempel att ha betydelse för att överföra och framföra verk i undervisningssyfte. Olika villkor i medlemsländerna riskerar att försvåra den fria rörligheten av varor och tjänster och hindra handel. Därför är det även ur den aspekten bra att EU:s förändringar av upphovsrätten syftar till att harmonisera lagstiftningen och till att ge upphovsmän inom EU en gemensam inre marknad med konkurrensneutralitet. I detta anförande instämde och (båda C). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 8 § om administration i strukturfondsprojekt Föredrogs näringsutskottets betänkande 2012/13:NU22 om administration i strukturfondsprojekt (skr. 2012/13:142). 11 (S): Regeringen har i en skrivelse till svarat på om administration i strukturfondsprojekt (RiR 2012:22). har haft till uppgift att granska om regeringen, Rådet för Europeiska socialfonden i , det så kallade Svenska , och använt de möjligheter som finns att förenkla strukturfondsprojektens administration. Vi socialdemokrater vill uppmärksamma den viktiga betydelse som strukturfonderna har för att stimulera den regionala tillväxten i . Strukturfonderna utgör grunden för EU-programmen, vars finansiella ramar kommer att fastställas för ytterligare en programperiod inom EU. De projekt som bedrivs inom ramen för dessa program syftar till att påverka förutsättningarna för regional tillväxt. Att förenkla administrationen är därför ett nödvändigt steg för att projekten inom ramen för dessa program ska bli verklighet. har funnit att regeringen och myndigheterna inte har åstadkommit tillräckligt inom det nationella handlingsutrymmet för att underlätta administrationen för strukturfonderna. Vi har tidigare krävt en översyn av det svenska och arbete med att kraftsamla befintliga medel och minska de administrativa kostnaderna genom ökad samordning, exempelvis genom gemensamma ansökningsprocesser. Det är därför oroväckande att regeringen, i sin skrivelse till , inte anser sig nödgad att vidta några åtgärder för att underlätta administrationen och genomföra de rekommendationer som föreslår. Problemet med parallella ansökningssystem inom strukturfonderna leder till stor osäkerhet om vilka projekt som beviljas anslag. Dessa problem får inte underskattas inom den svenska regionalpolitiken. Problemen med att EU-medel med samma ändamål fördelas av ett flertal olika kanaler och med olika kriterier har också påpekats av organisationer som Låt hela leva, Winnet och Småkom. I enkät upplever av anordnarna av socialfondsprojekten att administrationen är väldigt resurskrävande. anser även att det finns behov av att förenkla administrationen. är tveksamma till att söka socialfondsmedel igen, vilket enligt kan leda till att Svenska får svårt att få in tillräckligt många och kvalificerade ansökningar om medel från Europeiska socialfonden. Detta är allvarliga signaler. Det är därför som vi från Socialdemokraterna inte nöjer oss med beskedet från regeringen där man säger att man följt upp förenklingsarbetet i dialog med myndigheterna och att man därför förutsätter att de inför nästa programperiod prövar möjligheterna att genomföra förenklingsåtgärder. Smaka på dessa ord: pröva möjligheterna att genomföra. Det är inte tillräckligt för oss i oppositionen. Vi vill i stället att förändringar ska genomföras så att förenklingar blir verklighet. Vi vill också att det ska upprättas en tidsplan så att vi och andra kan få reda på att åtgärderna genomförs innan nästa plan ska tillämpas och att strukturfonderna därför kommer att fungera bättre under nästa programperiod. Jag vill därför yrka bifall till Socialdemokraternas, och gemensamma reservation och passa på att önska alla en trevlig och skön sommar. 12 (MP): Föregående talare, från Socialdemokraterna, har berört bakgrunden till denna debatt och de centrala synpunkterna i vår gemensamma S-, V- och MP-reservation. Jag kan kort konstatera att granskning visat att det nationella handlingsutrymmet inte har utnyttjats optimalt för att minska administrativt krångel och öka tillgången till medfinansiering under den innevarande programperioden. och har inte prioriterat arbetet med EU:s tre regelförenklingsåtgärder för enklare kostnadsredovisning i den nationella förordningen, trots att det enligt deras egen bedömning skulle innebära betydande förenklingar av projekten och i den egna myndigheten. konstaterar också att regeringen endast i begränsad omfattning styrt och följt upp EU:s förenklingsåtgärder. lämnar i sin rapport flera förslag på åtgärder för att lösa de administrativa problemen i strukturfonderna. Regeringen vill med sina kommentarer i skrivelsen se rapporten som slutbehandlad. Jag menar att det är viktigt att åtgärderna för att minska problemen är på plats innan den nya programperioden inleds. Det brådskar, och en tidsplan som redovisar vägen dit ökar sannolikheten för regeringen att nå målet. Jag yrkar bifall till reservationen. 13 (V): och har på ett föredömligt sätt framfört den kritik vi har mot den skrivelse som vi nu behandlar. Man kan inte nog understryka strukturfondernas betydelse i det regionalpolitiska arbetet. De utgör en viktig grund för regionalpolitiken, och därför är det viktigt hur de fungerar, hur administrationen fungerar och hur redovisningen fungerar. Det har funnits kritik, , mot hur strukturfonderna fungerar. Jag har själv erfarenhet av det, och jag vet hur svårt det är och hur lätt det är att stirra sig blind på att göra rätt i stället för att se på vad som är syftet med strukturfonderna. Just denna rädsla är det som slår fast när man konstaterar att väldigt många funderar: Ska jag söka igen, ett nytt projekt? Givetvis är det väldigt allvarligt. EU har lagt fram tre förenklingsåtgärder som skulle underlätta administrationen och redovisningen av strukturfondsprojekten. införlivade regeringen dessa i strukturfondsförordningen i . är det 2013, och inte ett förslag finns på vårt bord inte ett förslag! Trots det skriver regeringen att underlag och rekommendationer ska ligga till underlag för och fortsatta arbete, där de ska undersöka om det eventuellt finns möjligheter till förenklingar. Det är faktiskt att inte ta frågan på allvar, att inte ta den kritik som har riktats mot hur administrationen och redovisningen sker här i på allvar. Det är också att ta väldigt lätt på den kritik som framför. Det är mot den bakgrunden som tillsammans med Socialdemokraterna och för fram kritiken i den reservation som vi har gemensamt. Det måste bli någon ändring. Det finns mer att förenkla. Man måste gå från ord till handling och ta saken på allvar. Det behövs en tidsplan för att göra det. Det räcker inte, som regeringen har sagt, att slå fast och ge ett uppdrag till att komma fram med förslag. Det är faktiskt bara kvar tills de nya strukturfonderna ska träda i kraft. Det brådskar, fru talman. 14 (C): Jag ska be att få yrka bifall till utskottets förslag. Bakgrunden till kammardebatten i denna fråga är om administration i strukturfondsprojekt. Jag uppfattar att majoriteten och oppositionen ligger ganska nära varandra i sina uppfattningar om betydelsen av detta. Syftet med granskningen har varit att se om man genom förenklad administration har skapat förutsättningar för en mer effektiv användning av stukturfondsmedlen. Granskningen visar att regeringen har skapat förutsättningar för de förvaltande myndigheterna att införa EU:s förenklingsåtgärder. visar granskningen att och inte har prioriterat detta arbete. Myndigheterna uppger dock för att de har för avsikt att arbeta mer med dessa förenklingsåtgärder under kommande programperiod. har i andra sammanhang lyft fram betydelsen av EU:s strukturfondsprogram och de insatser som görs för regional tillväxt i . Vi har också betonat vikten av att strukturfondsmedel ska användas på ett så effektivt sätt som möjligt. Utskottets majoritet delar därmed den övergripande uppfattning som kommer till uttryck i vänsteroppositionens motion, nämligen att arbetet med att förenkla administrationen i strukturfondsprojekt är väsentligt. granskning har resulterat i ett antal rekommendationer till regeringen. Av regeringens skrivelse framgår att det pågående förberedelse- och utvecklingsarbetet inom och hos berörda aktörer inför programperioden 20142020 ligger i linje med rekommendationer. Därmed kommer granskning att utgöra ett viktigt underlag för detta arbete. uppdrog regeringen åt och att inför kommande period redovisa åtgärder för förenkling av projektens administration. Detta uppdrag ska slutredovisas senare i . Vi kan konstatera att de åtgärder som nämns i skrivelsen syftar till att förenkla för projekten, såväl inom det nationella handlingsutrymmet som i tillämpningen av EU:s förenklingsåtgärder. Utskottets majoritet noterar också att regeringen i uppdraget till berörda myndigheter i förslaget till nationellt regionalfondsprogram betonar att programmet ska bidra till ökad samordning mellan myndigheterna för att främja en effektiv resursanvändning. Man poängterar behovet av ett förenklat genomförande och av att alla aktörer i genomförandet aktivt bör söka förenklingsmöjligheter i de system som står till deras förfogande såväl på EU-nivå som på nationell och regional nivå. Det pågår således ett arbete på olika nivåer där flera aktörer är involverade. Utskottets majoritet stöder arbetet och inriktningen, som enligt vår uppfattning ligger i linje med rekommendation. I reservationen påstår vänsteroppositionen att det är oroväckande att regeringen inte ser sig nödgad att vidta några åtgärder för att underlätta administrationen och genomföra de rekommendationer som föreslår. Jag vill inte vara oförskämd, men jag undrar om de som står bakom reservationen verkligen har läst och den redogörelse som regeringen lämnat över genomförda och planerade insatser som beskrivs i rapporten. Hur ser då förberedelserna ut inför framtagning av partnerskapsöverenskommelsen för den kommande perioden? Jag vill gärna redogöra för det breda dialogupplägg som regeringen genomfört eftersom det då och då lyfts fram kritik om just avsaknad av dialog. Sanningen är den att regeringen tidigt startat denna process. Det finns en rad etablerade samråd redan, där Nationellt forum en mötesform där regionordförande och oppositionsföreträdare från varje län regelbundet träffar regeringsföreträdare är ett exempel. Man har också haft regelbundna möten med lantbruksdirektörer, landshövdingar, regionchefer, arbetsmarknadens parter och så vidare. Projektledaren har därtill besökt de tre utskotten näringsutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet för att informera om och diskutera partnerskapsöverenskommelsen. Det arbetet startade och intensifierades . Regeringen har också haft två större dialogmöten med en bred inbjudan. Det första var , då man hade information om partnerskapsöverenskommelsen, EU 2020 och långtidsbudgeten. Tid ägnades också åt att diskutera samordningsbehov och prioriteringar. hade departementet ett uppföljande möte då man återkopplade på de idéer och förslag som kom in vid samrådet . , , kommer man att ha en hearing i konferenscenter. Vad gäller riktlinjerna för regionalfonden har det också varit en omfattande process. fick länen bland annat lämna in sina tillväxtprioriteringar till regeringen. Detta har sedan följts upp med regionala dialoger. Arbetet med nästa strukturfondsperiod har också varit en stående punkt på Nationellt forum . Avslutningsvis, fru talman, vill jag som centerpartist gärna betona den stora vikt som de olika strukturfonderna har för regional utveckling runt om i hela landet. Som regional företrädare har jag sett många goda exempel på hur dessa medel gjort skillnad. Genom att stimulera bra och intressanta projekt har dessa medel medverkat till att nya idéer och nya verksamheter kommit fram. Inför kommande programperiod ska det bli spännande att följa vad det kommer att innebära att medfinansieringen breddas så att intressenter också utanför offentlig sektor kan medverka. I detta anförande instämde (C). 15 (S) replik: Jag vill till att börja med konstatera att vi ligger ganska nära varandra, precis som sade i sitt anförande. Men om vi nu ligger så nära varandra, vad är det som är så otäckt med att vi skulle begära att det finns en tidsplan för att de åtgärder som man nu säger ska komma också ska redovisas? Vi fick reda på att man ska återkomma med det uppdrag man har fått och redovisa åtgärder. Tänk vad bra det hade varit om man hade haft det till exempel ! Då kunde det ha varit ett underlag i den här diskussionen. Då kunde vi ha sett om man verkligen kommer att leverera det man säger att man ska leverera. Att vi från oppositionens sida ändå har en form av misstro mot det här har att göra med att de här myndigheterna har haft samma uppdrag tidigare. Precis som redovisades är det dock först som man har tagit tag i det för att sätta lite fart på det vilket i bästa fall är innan det hela ska börja gälla, om nu strukturfonderna är i hamn till . Ni får ursäkta att man får lite undringar om själva resonemanget, alltså att vi vill något och tycker något men inte ska kräva något. Man verkar mena att det ska komma ändå, och det ska komma från de myndigheter som har fått kritik. Jag misstror inte myndigheterna, men jag konstaterar att de är en del av det problem som vi står här och diskuterar. Jag tycker därför inte att det hade varit orimligt att ha med detta som en återrapportering till oss. Varför gick inte det? Varför kunde vi inte få det? Varför var det ett så stort steg? 16 (C) replik: En viktig förutsättning för detta är den begränsning som ligger i problematiken och som har varit med . Jag vet att också Örnfjäder har ett långt förflutet i det här sammanhanget. Vi har kämpat mot många av dessa byråkratiska steg . Det jag kan se är att de blir bättre och lättare att hantera, men det finns fortfarande en form av reglerande som försvårar den nationella avregleringen eller förenklingen. I mitt anförande pekade jag på att det finns en tydlig plan i regeringens agerande. Den framkommer också tydligt i deras redogörelse i rapporten. Man har gett både och i uppdrag att titta på samordningen och vad som är möjligt att göra av förenkling. Här står vi på samma sida. Det måste gå att göra förenklingar av detta. Men det är inte så enkelt att man förenklar genom att göra en fusionering av dessa statliga myndigheter. Programverksamheten är uppdelad på ganska många olika delar som olika ansökningar ska uppfylla. Det är alltså inte så att om man gör en myndighet faller allt på plats. Det återstår fortfarande ganska mycket arbete med att hantera ansökningar och att göra dessa på rätt sätt. Dialogen med dem som ska vara utförare är viktig. Regionerna runt om i har ett stort ansvar för att underlätta för dem som söker. Det vore därför bättre om de regionala partnerskapsstyrelserna fick ett större regionalt inflytande på alla de olika delar som ska uppfyllas i strukturfonderna. 17 (S) replik: Då måste du bli svaret skyldig, . Det var denna regering som skapade . Man slog ihop en massa olika myndigheter och satte dem under en hatt för att uppnå det resultat som man nu inte kan redovisa. Det du säger är att den organisation som regeringen sjösatte inte har motsvarat kraven och inte tillgodosett de mål som fanns med vid skapandet. Det blir lite fel att ställa den frågan till mig eftersom det hamnar i ert eget knä. Ni borde kanske titta över organisationen för att se om det blev som ni tänkte 2006. Jag är inte ute efter myndigheten som sådan, utan jag är ute efter ett resultat. Regeringen skriver: Bedömningen av möjligheterna till och den närmare utformningen av tillämpningen av redovisningsalternativen ligger på myndigheterna. Jag undrar: Hur ser dessa brev och föreskrifter ut som regeringen ger till myndigheten för att den ska verka enligt regeringens intentioner? Där någonstans borde det ju återspegla sig att man vill ha ett visst resultat. Då faller det tillbaka på regeringen att man inte har varit tillräckligt tydlig. får jag beskedet att det har man visst varit. Ursäkta mig, men frågetecknen blir fler i takt med svaren. 18 (C) replik: Det som oroar mig mest i rapporten är att är tveksamma till att söka nya pengar från sociala fonden. Det är det allvarligaste i denna statistik. Dessa pengar måste vi använda på ett bra sätt för att kunna utveckla delar av detta. Man kan fundera på om det inte har genomförts några projekt. Går det inte att jobba regionalt med förenklingar inom denna EU-strukturfondsverksamhet? Har vi stått stilla?