prot · H009124 · 2013-06-17 00:00:00 — Det som vi gör nu är också viktigt, nämligen att vi ändrar sanktionerna så att det blir mycket tydligt för dem som inte sköter sig att de får tydliga straff. Det är därför som vi gör detta. Det har visat sig att det var otroligt få av dem som blev anmälda som blev straffade på något kännbart sätt. Det var lätt att fortsätta att göra fel. Vi ser möjligheten att använda verktyg, till exempel sanktionsavgifter. får nu utforma de regler som man anser vara bäst för att direkt kunna straffa dem som inte sköter sig och också vidta åtgärder. Vi ska ha fokus på rätt saker. Det är inte antalet inspektioner som alltid är det viktiga utan att hitta de arbetsgivare och de arbetsplatser där det är alldeles fel. De finns naturligtvis. Men vi ska naturligtvis ha klart för oss att resultatet av arbetsmiljöarbetet i går åt rätt håll. Det sker färre olyckor. Statistiken visar att det blir bättre och bättre. Det är också ett gott betyg till . 82 (S) replik: Man blir lite förundrad när man från står här i kammaren och säger att vi ska jämföra med antalet olyckor som inträffade och att det faktiskt sker färre olyckor . Det är klart att det sker färre . Det har varit ett målmedvetet politiskt arbete att bygga upp arbetarskyddet i detta land, att bygga upp ett arbetsmiljöverk och att bygga upp en forskning som var världens främsta när det gäller arbetsmiljöproblem. När tittar på lite nyare statistik jämför hon med hur det var bakåt i tiden. tillförde vi resurser till för att det fanns så stora behov och att de växte. står man från regeringens och sida och talar med kluven tunga. Man säger att vi ska vara så nöjda med att de får nya resurser, när det precis som har sagt är mycket mindre nu och mycket mer att göra. Då slår man sig för bröstet och säga att de har blivit effektivare de gör ju fler inspektioner per inspektör. Ska vi jämföra det med att en lärare får mindre tid med varje elev? Är det också effektivt? När jag pratar med inspektörerna ute på fältet säger de att det är väldigt lätt att gå in i en fabrik som har ett systematiskt arbetsmiljöarbete och göra en inspektion . Då är man effektiv. Man har dock inte tid att leta upp dem man verkligen behöver hitta, alltså de som erbjuder dåliga arbetsmiljöer. Det är därför jag höjer tonen lite grann, för att man talar med denna kluvna tunga. Hur kan mindre resurser till stärka arbetsmiljöarbetet i ? Det kommer ni inte undan. Ta någon annan myndighet polisen, till exempel. Blir polisen effektivare om vi minskar deras resurser? 83 (M) replik: När jag tittar tillbaka jag har faktiskt studerat det här lite grann ser jag att i stort sett alltid har krävt mer resurser än de har fått, även under socialdemokratisk regering. Så är det ju. Det är väl varje verks och varje generaldirektörs uppgift att se till att man får resurser, och naturligtvis vill man gärna göra mer än vad som ryms inom de pengar man faktiskt har. Det är alltså inget nytt problem; det kan vi vara överens om. Det gäller även skyddsombud 2003 kom det någon rapport som sade att man behövde 60 miljoner extra till de regionala skyddsombuden, och man fick 30 av den socialdemokratiska regeringen. Varje regering har att se till helheter, och det har även den socialdemokratiska regeringen gjort. Där kan vi ha olika uppfattningar. Jag har också varit och är regelbundet med inspektörer ute på fältet. Det är jätteintressant, och man blir väldigt imponerad av det som sker. Det jag möter är att man är väldigt nöjd. Man känner att man har ett modernare arbetssätt, och man ser positivt . Sedan är det klart att det finns ett generationsskifte som kommer att ske, och man är orolig för om nya inspektörer kommer att ha den kunskap som krävs. Nej, viss erfarenhet får man bara genom arbete. Jag är dock helt övertygad om att nyutbildade människor kommer att använda ny teknik. Man sprider information på ett bättre sätt med ny teknik, vilket också är viktigt framför allt i det förebyggande arbetet. Vi ska ju inte bara inspektera för att hitta felen, utan vi ska se till att det aldrig blir fel. Här har fått riktade krav från regeringen om hur det ska arbeta, och det är jag väldigt nöjd med. 84 (S) replik: Ja, det finns väl ingen generaldirektör som tycker att det är bra att få drastiskt sänkta anslag. Det är klart att alla generaldirektörer vill ha mer; de vill väl utveckla verksamheten. Det ligger i sakens natur finns det någon generaldirektör som tycker att de har alldeles för mycket pengar? Är det så att arbetsmiljöproblemen minskar? Är det så att det inte uppstår nya saker? Vem är det som kollar dem som jobbar med innergårdarna i när de ska renoveras? Det kommer dit svart arbetskraft, och det är farliga arbeten. Det händer olyckor. Vad har för möjlighet att kontrollera dem? Det är klart att de har mindre möjligheter när de blir färre. Det ligger i sakens natur. Varenda intellektuellt tänkande människa förstår att det är så. Prata med skyddsombuden! De har svårare att komma i kontakt med och kunna få dem till sin arbetsplats för att göra inspektioner när det händer farliga saker. I den stora ambitionen när det gäller regelförenklingsarbetet gör man föreskrifter som är ganska runda, och då krävs det också juridisk kompetens för att man ska kunna läsa och tolka dem. Det är inte det skyddsombuden behöver, utan skyddsombuden behöver handfast hjälp, kompetens och tillgängliga inspektörer. kan ett företag i förvänta sig en inspektion en gång . Men det är klart regeringen, och , och KD också, kanske tycker att man ska jobba effektivare. Då når vi längre. Varför kan ni inte förstå denna enkla sak? Vi ska jobba längre, säger ni. Låt oss då ha möjligheter att ha en infrastruktur som gör att vi vet mer, kan kontrollera mer och hjälpa till mer, så att folk kan vara kvar på jobbet. Nej, ni blir effektivare ni skär ned. Det är bak och fram. 85 (M) replik: Jag vet inte om jag måste påminna om att det aldrig har arbetat fler på svensk arbetsmarknad än det gör just . Om vi räknar per 1 000 sysselsatta har det heller aldrig varit färre olyckor. Vad säger detta? Ja, inte säger det att det är så svart och illa på den svenska arbetsmarknaden som vill göra gällande. Det är inte heller bara och dess resurser som avgör vad som är en god arbetsmiljö. Här har både facket och arbetsgivaren en oerhört viktig roll att spela, och varje anställd har en viktig roll att spela. Man måste få kunskap och information om de risker som gäller, och man måste se till att man använder de skydd och vad det nu kan vara som krävs. Det är ingen som hindrar någon från att göra det, och det är inte kopplat till resurser. De skyddsombud jag har träffat jag kanske inte har träffat lika många som har varit nöjda och tyckt att samarbetet med fungerar alldeles utmärkt. Jag vet alltså inte riktigt vilka det är träffar. Sedan är det också viktigt att alla myndigheter samarbetar. Alla som ser någonting ute i samhället har en skyldighet att anmäla det som anses vara fel eller kan uppfattas som konstigt. Det är så vi alla måste göra varje person enskilt. Vi ser en god arbetsmiljö som en av nycklarna till ett långt yrkesliv, och det är ett av våra prioriterade områden. Var alltså inte orolig vi kommer att fortsatt arbeta för att det ska vara en god arbetsmiljö i . Vi kanske inte gör det med exakt samma verktyg som och hans parti, men vi gör det på ett effektivt sätt. Det kan jag lova. 86 (FP): Arbetsmiljön inbegriper ett stort antal viktiga områden. Det handlar om frågor som är av betydelse för såväl samhälle och verksamheter som individer. Insatserna ska förbättra arbetsmiljön och är särskilt betydelsefulla för att minska utanförskapet och bidra till att skapa gynnsamma förutsättningar för tillväxt och hälsa. Arbetsmiljöpolitik handlar om att förebygga ohälsa och minimera riskerna när det gäller arbetsrelaterade olycksfall och sjukdomar. Därför måste medvetenheten och kunskapen om arbetsmiljöns betydelse öka. Det gäller att säkerställa jobb med minsta möjliga risk för arbetsrelaterade olyckor och sjukdomar. Det ska inte enbart handla om att förebygga en dålig arbetsmiljö, utan vi ska också se till att arbetsmiljön är utvecklande både för individer och för verksamheten. Det är viktigt med en mer positiv syn på arbetsmiljöfrågorna. En ökad uppmärksamhet måste ges till arbetsmiljöfrågorna på arbetsplatserna. De arbetsgivare som har förmåga att använda arbetsmiljöns positiva möjligheter får stora fördelar av detta. Regler och skyldigheter ska vara begripliga och enkla. Det behövs ett nytt tänkande där arbetsmiljön ses som en möjlighet att främja både hälsan och verksamheten. Arbetsmarknadens parter har därför en viktig roll i arbetsmiljöfrågor. Det är centralt att en kontinuerlig utveckling sker av de metoder som används för att både identifiera och åtgärda allvarliga arbetsmiljöproblem. Arbetsmiljökunskap behövs som grund för eleverna i utbildningen och ska anpassas efter behov och situation redan tidigt i utbildningssystemet. Det är angeläget att både blivande och befintliga chefer och ledare har en god kunskap om arbetsmiljöfrågor. Inflytande och delaktighet är viktiga komponenter. Att få till stånd en god arbetsmiljö ger möjlighet till en attraktiv och konkurrenskraftig verksamhet. Mobbning och trakasserier tillhör vardagen på en del arbetsplatser. En del sjukskrivningar förekommer just på grund av mobbning och trakasserier. Ofta är det en tragedi för den drabbade individen och dennes familj. Bedömningen är att hundratals personer begår självmord till följd av mobbning och andra trakasserier på arbetsplatserna. Arbetsgivaren har ett ansvar att vidta nödvändiga åtgärder både för att förebygga trakasserier och för att se till att den drabbade får adekvat rehabilitering. Det är samhällets ansvar att ge den enskilde, men också arbetsgivaren, stöd och råd för att förebygga mobbning och trakasserier på arbetsplatserna. Ledarskapet har också stor betydelse för verksamhetens utveckling när det gäller att främja en miljö där arbetsplatsens resurser kan tas till vara på bästa möjliga sätt. Ett bra arbetsklimat behövs för att stimulera produktionen och för att främja den anställdes hälsa. Regeringens övergripande prioritering under föregående mandatperiod har varit att bryta utanförskapet. Regeringens ambition är fortsatt att fler ska få arbete, att fler företagare ska vilja skapa jobb och att fler enskilda och familjer ska få mer makt över sin egen tillvaro. Ett antal förändringar har gjorts i arbetsmiljölagen när det gäller reglerna om skyddsombud. En särskild satsning har genomförts för stöd till forskning inom området arbetsmiljölönsamhet. Förutsättningarna för företagshälsovården har stärkts, men det är angeläget att företagshälsovårdens förebyggande uppdrag även fortsättningsvis lyfts fram tydligt. Regeringen har satsat på information och kunskap, förstärkt information till utländska företag och arbetstagare samt på marknadskontroll och standardiseringsarbete. Syftet med den proposition som vi nu debatterar är att få till stånd en ändring av sanktionssystemet på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet för att på så sätt få ett effektivare sanktionssystem. Man kan säga att straffsanktioner i stor utsträckning ska ersättas av sanktionsavgifter. Straffsanktioner behålls dock för vissa överträdelser, bland annat brott mot föreläggande eller förbud som inte förenats med vite. De kommer att vara kvar. En viktig ändring i detta sammanhang är att sanktionsavgiften ska tas ut även om överträdelsen inte har skett med uppsåt eller av oaktsamhet. Lika viktig är höjningen av högsta beloppet för avgiften från till , och på arbetstidsområdet föreslår regeringen ändringar i arbetstidslagen. Även här föreslås att straffsanktioner i huvudsak ska ersättas av sanktionsavgifter. I propositionen föreslås vidare en mindre ändring i medbestämmandelagen och följdändringar i lagen om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare. 87 (S) replik: Jag tänkte passa på att ställa några frågor till och . Jag har besökt Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål i . De gör, som jag nämnde tidigare, ett alldeles utmärkt arbete. De får in ärenden om företagsbot. De har specialiserade åklagare, och de jobbar med de här frågorna tillsammans med fem regioner i . Det fungerar ganska bra. Men man skulle kunna få ut så mycket mer om man kunde förmå de olika polismyndigheterna att prioritera dessa frågor. Det skulle också kunna skrivas in i regleringsbrevet till . Det är ingen svår fråga. Det kräver inte mycket resurser. Vi vet att det ger mycket bra genomslag. har utredare inom de olika polismyndigheterna i en del fall placerats där för att det kanske inte fanns andra platser att placera dem på, om jag uttrycker mig slarvigt. Eller så har man kanske engagerade utredare som inte kan fullgöra sitt jobb med just arbetsmiljöbrotten, utan de rycks och slits mellan andra brott som ska hanteras. Min fråga till blir: Hur ser på den idé som Socialdemokraterna försökt lansera om att låta Riksenheten för miljö- och arbetsmiljömål ha till sig knutna särskilda utredare som sitter i de olika regionerna i landet? Man kan alltså få en större koncentration och därmed också nå ut bättre. Jag och många med mig är helt övertygade om att man i sådana fall kan lagföra fler arbetsmiljöbrott. Tycker att det är en bra idé? 88 (FP) replik: Det låter bra. 89 (S) replik: Jag har en fråga till. Den handlar om det nollvisionsarbete som jag tog upp i mitt anförande och som även pekade på. Det är enkelt att förstå att det finns ett centralt arbete för att ingen ska förolyckas på jobbet. Vi är naturligtvis glada om det blir färre som förolyckas. Men det växlar ju. Varför då inte säga ja till nollvision? Det är ett förslag som är enkelt att förstå, och det kostar inte särskilt mycket pengar. ger det en tydlig signal utåt om att vi inte accepterar dödsolyckor på arbetsplatserna. Vi vet att det finns byggnadsarbetare som dör . Vi vet att det finns arbetare inom metallindustrin och tillverkningsindustrin som dör . Det händer, och det är tydligt för allmänheten. Ingen önskar ju att någon ska behöva dö. Tänk om vi skulle införa en nollvision precis som vi har gjort för trafiken och avsätta lite resurser för att kloka människor tillsammans med arbetsmarknadens parter, akademin och forskningen ska kunna påbörja ett sådant förebyggande arbete. Det är viktigt. Då skulle det bli en kunskapsuppbyggnad. Det tycker vi är en alldeles strålande idé som är lätt att förstå och som bör genomföras . Vi förstår inte varför regeringen säger nej till det. 90 (FP) replik: Tack för frågan! Precis som min kollega har sagt är det inte bara antalet inspektioner och hur mycket pengar som går till som är helt avgörande. Man kan säga att effektiviteten hos dem som har utfört inspektionen har ökat . Medlen till har gått ned . Egentligen har det, med dagens mått, blivit bättre på . vet de vad de ska fokusera på. Det är det viktigaste. Vi ska inte ha inspektioner i onödan, som det kanske har varit tidigare. Det har varit en medveten politik från regeringen att reformera, effektivisera och uppnå nytta med de insatser som görs. Det som regeringen har åstadkommit är bra. Internationellt är det många länder som ser som förebild. Jag tycker inte att man på något sätt ska svartmåla och säga att allt har gått åt skogen bara för att inte får mer pengar. Vi är, precis som har sagt, medvetna om att anslaget har gått ned . Med tanke på de , i kombination med olika förbättringar och arbetsuppgifter som har blivit tydligare och enklare, är vi nöjda med det vi har åstadkommit. Om mer resurser skulle behövas kommer vi från regeringssidan inte att tveka inför att sätta in dem. Men resurserna måste göra nytta. 91 (V) replik: Jag noterade att , liksom jag, nämnde problemet med arbetsplatsmobbning och trakasserier. nämnde också att kanske flera hundra personer beräknas ta sina liv på grund av trakasserier som de har blivit utsatta för i arbetslivet. Då utgår jag ifrån att vi är överens om att detta är ett stort problem. Då blir det lite svårare att förstå varför bland annat avfärdar förslag om att ta fram ett lagförslag som stärker den enskildes möjligheter att få upprättelse när man har drabbats av mobbning och trakasserier i arbetslivet. Jag vill gärna att förklarar varför inte anser att det vore en bra idé ens att utreda en sådan lagstiftning. 92 (FP) replik: Vi har nått en förändring när det gäller rehabilitering. Den drabbade individen måste få adekvat rehabilitering för att uppnå sitt syfte. Än så länge får vi avvakta och se vad det leder till. Vi från sida och regeringen tror att man genom kunskap och medvetenheten når bättre resultat än genom att straffa och använda andra metoder för att kunna tvinga, för det har faktiskt inte hjälpt. Jag hörde i ett tidigare replikskifte att det blir mer effektivt med fler poliser. Det har faktiskt visat sig vara tvärtom. Trots att vi har fler poliser på gatorna har inte antalet brott minskat. Jag vill här dra parallellen att fler inspektioner inte behöver innebära bättre arbetsmiljö. När det gäller mobbning bedöms det vara ca 300 personer som begår självmord på grund av detta. Sedan är det en del andra saker som är jätteviktiga att ta hänsyn till. Därför menar vi att detta med medvetenhet är jätteviktigt. De chefer som mobbar eller de arbetstagare som mobbar sina chefer skickas efter rehabilitering tillbaka till de personer som är orsaken till mobbningen. Det är det vi måste bli bättre på att motverka. Vi kommer att bevaka den här från mycket noga från sida. 93 (V) replik: Med all respekt måste jag säga att svaret inte var helt solklart. Det här problemet är utbrett, och vi får mer och mer kunskap om både problemets omfattning och de allvarliga konsekvenser det får. har det kommit fram en hel del ny forskning. Det har också skrivits en hel del i medierna. De här frågorna har kommit upp lite mer i debatten. Uppenbarligen är det arbete som sker och den lagstiftning som finns inom arbetsmiljöområdet inte tillräckligt för att vare sig förebygga mobbning och trakasserier i arbetslivet eller för den delen för att se till att de personer som drabbas kan få någon typ av upprättelse. och har ofta varit överens om vikten av att vi har en bra diskrimineringslagstiftning, eftersom det är viktigt att enskilda personer som blivit utsatta för diskriminering kan få upprättelse. Det som vi är ute efter är att om man blir trakasserad eller mobbad är det, på samma sätt som när man har varit utsatt för diskriminering, viktigt för att den enskilda människan ska kunna gå vidare att få ett erkännande av att det inte är min skuld att jag har blivit utsatt för ett brott. Man kan då få ett avslut på det som har hänt och gå vidare genom en rättslig prövning. Den möjligheten saknas med dagens lagstiftning. Jag är lite förvånad över att just inte ser på den här frågan på samma sätt som , i synnerhet då flera av partikamrater tidigare i olika sammanhang har sagt att man ser precis det här problemet. Ändå står ni här och säger att vi måste avvakta, vänta och se och så vidare. Jag förstår inte varför när vi är överens om att det här är ett stort och allvarligt problem och att det faktiskt saknas redskap . 94 (FP) replik: och jag delar uppfattningen att det här är en mycket viktig fråga och att vi måste göra något åt saken. har regeringen lyft fram arbetsgivarens ansvar för rehabilitering när det gäller denna utsatta grupp. Man har lyft fram att det här måste komma in i utbildningssystemet. Man har lyft fram att nuvarande chefer liksom kommande chefer måste ha vetskap, kunskap och medvetenhet om att det här är viktiga frågor. Vi inför en del förändringar som vi tror kommer att leda till att dessa personer ska uppmärksammas på ett bättre sätt. Regeringen har satsat på information, kunskap och forskning. Om vi inte når fram med de åtgärder som regeringen har vidtagit är vi inte främmande för att ta ytterligare steg. Vi är helt överens om att vi måste ha fokus på detta, . Vi kommer från sida inte att tveka att lyfta fram de här frågorna. 95 (C): I dagens debatt behandlar vi proposition 2012/13:143 Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglernam.m., följdmotioner och enskilda motioner. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande AU11 och avslag på reservationerna. Det som föreslås i propositionen är ändringar i sanktionssystemet på arbetstids- och arbetsmiljöområdet för att få ett effektivare sanktionssystem. Vi ersätter straffsanktioner med administrativa sanktionsavgifter i stor utsträckning och ändrar så att den kan tas ut även om inte överträdelsen skett med uppsåt eller av oaktsamhet. Vi höjer dessutom maxbeloppet för avgiften rejält. Arbetsmiljöpolitikens mål är att förebygga ohälsa och olycksfall på arbetsplatser men har också en viktig funktion att bidra till att alla som kan arbeta ska få möjlighet att göra det. Genom arbetsmiljöinsatser kan ofrivilligt och för tidigt utträde från arbetslivet motverkas och möjligheterna till inträde faktiskt ökas. Ett effektivt sanktionssystem, som vi genomför genom beslutet , är av betydelse för att målen på området ska uppnås. Enligt det sanktionssystem som gäller är det ovanligt att anmälningar om arbetsmiljöbrott leder till någon påföljd. För att kraven i arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen ska få ett bättre genomslag i samhället behöver lagstiftningen innehålla möjligheter till effektiva sanktioner när kraven inte följs. Förändringen till ett system med sanktionsavgifter förväntas leda till snabbare reaktioner på överträdelser och en mer kännbar påföljd än vad som är fallet med det straffrättsliga systemet. Förändringen ska leda till att överträdelser som regel leder till sanktion. Effektivare sanktionssystem kommer att motverka osund konkurrens till gagn för medarbetare i första hand men också till gagn för seriösa företag. Vi höjer sanktionens storlek för att det inte ska löna sig att bryta mot reglerna och med det utsätta medarbetare för fara. För vissa överträdelser är straffet fortfarande kvar som påföljd, till exempel vid minderårigas arbete och borttagande av skyddsanordning, och arbetsgivaren är skyldig att anmäla olycksfall. Som vanligt har vi kunnat höra företrädare för oppositionen påstå att Alliansen struntar i arbetsmiljöfrågorna. Påståendet är lika fel som i tidigare debatter. Vi har höga ambitioner men väljer att jobba på ett annat sätt och emellanåt med andra metoder med effektivare resultat. Dagens betänkande och regeringens proposition är ett tydligt exempel på detta. Det finns flera insatser som regeringen tagit initiativ till som varit kända arbetsmiljöproblem men som inte tidigare regeringar valt att prioritera. Jag tänker till exempel på frågor som hot och våld i arbetslivet, kvinnors arbetsmiljö samt arbetsmiljö och lönsamhet. har haft ett pilotprojekt där man provat en ny tillsynsmetod, så kallad screening. Metoden innebär att en genomgång av samtliga arbetsställen i en bransch görs genom inspektionsbesök. Av slutrapporten kan vi se att både arbetsgivare och skyddsombud ser positivt på metoden och anser sig ha fått en rättvis bedömning av sin arbetsmiljö. Utvärderingen av projektet kommer självfallet att ligga till grund för regeringens ställningstagande när det gäller aviserade förändringar framöver. Att tillsynsverksamheten är effektiv och inriktad på arbetsställen med hög risk är av stor betydelse för en bättre arbetsmiljö och är en viktig prioritering som alliansregeringen gjort. Att göra rätt och att vilja göra rätt när det gäller arbetsmiljön är två viktiga faktorer för en god arbetsmiljö och för en fortsatt god arbetsmiljö. Det brukar generaldirektör påpeka. En första grund för kunnandet möjliggör vi nu när vi har fört in och tydliggjort kunskapsområdena arbetsmiljö, arbetsmarknad och arbetsrätt i kursplanerna för samhällskunskap för och motsvarande skolformer och i gymnasieskolans nya ämnesplan för samhällskunskap. har länge drivit på för att de utbildningar där kommande ledare ofta rekryteras borde ha ledarskap och arbetsmiljö i grundutbildningarna, också det för att öka kunnandet.