prot · H00976 · 2013-03-12 00:00:00 — Man använder medborgares pengar i form av elcertifikat och skattebortfall för att sälja energin till underpris till , eller något annat land. Det är motbjudande att man använder medborgares pengar på detta sätt. Det brukar heta att ska bygga vindkraft för miljöns skull. har inte sagt så mycket om det i denna debatt, men det är extremt förledande retorik man använder när man marknadsför vindkraften. Kärnkraften brukar vara ett argument, men inte heller det har använt . kan inte ersätta kärnkraften med vindkraft; det är inte möjligt. Skulle man försöka sig på det skulle det innebära enorma ingrepp i den svenska miljön, om man ska börja bygga ut en reglerförmåga och bygga nya ledningar och en massa saker. Det kommer att gå mycket stål och betong till det. gick det en dokumentär på tv som hette Kampen om de sällsynta metallerna. Den handlade om den sällsynta jordartsmetallen neodym som används i de moderna vindkraftverk vi sätter upp i . Hur kan man som förment miljövän stå tyst och titta på när vi importerar och bygger in flera hundra kilo neodym i många snurror? Jag har tagit upp detta före dokumentären, men när kunskapen är ute kan vi kanske få en debatt om konsekvenserna för den kinesiska befolkningen som tvingas leva under en regim som inte gör sitt bästa för medborgarna alla gånger. Vi bidrar ju till att upprätthålla en efterfrågan på dessa produkter på grund av vår så kallade miljöpolitik. Kvinnorna får missfall och barnen dör. Det är lungsjukdomar, benskörhet och så vidare. Kan vi låtsas att vindkraften är så miljövänlig när vi vet hur det ser ut? 110 (SD): Vindkraft är i en mycket tvivelaktig form för storskalig elproduktion, som min kollega har framfört. När fördelar med att investera i vindkraft saknas är det desto mer viktigt att se kritiskt på nackdelarna. För vårt luftförsvar kan vindkraften sätta en käpp i hjulet. Jag har själv sett på flygspaningsradar hur vindkraft felaktigt kan tas för en flygande farkost. Särskilt allvarligt är det med Gripenplanens dopplerradar. Även dopplerradarn kan nämligen ta fel på ett vindkraftverk och tolka det som en fientlig helikopter. Ännu värre blir det om dopplerradarn för ett stridflygsplan i kolonn tolkar vindkraftverket som framförvarande plan i kolonnen. Försvarsmakten vill därför inte ha vindkraft närmare än från sina tio militära flygplatser. Det låga antalet militära flygplatser vi har beror på den kraftiga nedrustning som gjordes i seklets början när territorialförsvaret avskaffades. Det välfungerande Bas 90-systemet med ett större antal skyddade militära flygplatser och alternativa kortbanor i det reguljära vägnätet avskaffades då. har återtagit målet att svenskt territorium ska kunna försvaras med viss totalförmåga. Detta sammantaget med den enorma ryska upprustningen gör att det är troligt att vi åter måste börja skydda och sprida våra militära flygplatser för att ge vårt luftförsvar trovärdighet. Kan statsrådet se en utveckling där Försvarsmakten får peka ut fler områden i landet där vindkraft helt förbjuds i syfte att möjliggöra en uppbyggnad av flera militära flygplatser? 111 Statsrådet (C): Vi har i valt ett smart marknadsbaserat system för att främja utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Jag redogjorde i mitt svar för att den genomsnittliga kostnaden för de gröna elcertifikaten 2011 var . Det är en tiondel av vad konsumenterna i får betala för utbyggnaden av den förnybara energin där. Det är bra, och jag är som energiminister glad och stolt över att vi har valt ett marknadsbaserat system som ger oss mycket förnybar el till en låg kostnad för konsumenterna. Att vindkraften har vuxit sju gånger om , att elproduktionen från biobränslen har ökat och att av all el i är förnybar pressar priserna. har vi det lägsta elpriset i . Det är i ett utsatt konkurrensläge bra för svensk industri och för svenska jobb och för de hushåll som ska betala sina elräkningar. Som energiminister är jag glad och stolt över detta. argumenterar som om vi enbart har en nationell energimarknad. Så är det inte. Vi har en integrerad nordisk energimarknad för att vi behöver det och för att vi behöver hjälpas åt i en större kontext. De gånger som har underskott kan vi importera vattenkraftsel från . Andra dagar, majoriteten av just , kan vi exportera koldioxidfri el till andra länder och hjälpa dem att täcka sina behov. Det är precis så vi behöver arbeta tillsammans för att på bästa sätt utnyttja våra resurser och se till att vi har ett alltmer integrerat nordiskt energisystem och i förlängningen också ett integrerat europeiskt system. Vi får mycket förnybar el till en låg kostnad för konsumenten, och det ska vi vara glada och stolta över i . När det gäller riksintresset försvaret och riksintresset vindkraften har regeringen tydliggjort i budgetpropositionen att båda dessa intressen är viktiga. Det är viktigt att försvaret och vindkraften kan samsas och agera sida vid sida. Just därför har Försvarsmakten fått i uppdrag av regeringen att återkomma i vår och tydligt redogöra för vad man har gjort för att bli bättre på att informera om var det föreligger problem att ha vindkraft och försvar sida vid sida och var det inte föreligger problem och hur man kan bli bättre på att samverka med andra myndigheter. Försvarsmakten har också i uppdrag att komma in tidigare i processen. Som vindkraftsexploatör är det bra att tidigt få veta att hindren är så stora att man inte kan gå vidare med en etablering. Då kan man vända blicken någon annanstans. Ur svenskt intresse är det viktigt att vi ser till att vi kan komma i åtnjutande av de bästa vindlägen vi har så att vi steg för steg kan bygga ut detta starka förnybara ben i elproduktionen. Det är bra för konkurrenskraften, för försörjningstryggheten, för klimatet, för miljön och för elpriset, både för svenska konsumenter och för den svenska energiintensiva industrin. 112 (SD): Till skillnad från tycker jag inte att är lite. På hela vår energiproduktion motsvarar ca 1,4 miljarder om vi producerar , så blir väl närmare 8 miljarder. Jag tycker att neodymdiskussionen är intressant. Jag förväntade mig inte att jag skulle få några svar här , men kanske får jag något i sista inlägg. Om inte har sett dokumentären kan hon gå hem och titta på den, för den är intressant. Vi behöver ta diskussionen om det är moraliskt riktigt att använda så stora mängder neodym med tanke på att det bara finns i och att regim är som den är med det mänskliga lidande som det medför. Dokumentären heter som sagt Kampen om de sällsynta metallerna. Jag vet att ministern talar för regeringen, så hon kan egentligen inte tala för . Men jag vet att har som ambition att vi ska ta bort kärnkraften, och det lyser ju igenom inte minst i energiuppgörelsen, där jag utgår ifrån att det är som har sett till att det har blivit väldigt krångligt, byråkratiskt och besvärligt att bygga ny kärnkraft i . Det kanske du vill bemöta det vet jag inte. Jag skulle i alla fall vilja se att vi inför ett marknadsbaserat system, där marknaden får ta hand om behovet och efterfrågan. Det förvånar mig att i andra sammanhang ger sken av att vara ett marknadsorienterat parti. 113 Statsrådet (C): har en energipolitik. Bakom den står , . Vi har tillsammans förhandlat fram den energipolitiken och står tillsammans för den energipolitik som har gällt och gäller och fortsatt. Den energipolitiken är bra, för den levererar nu resultat. Den gör att vårt energisystem steg för steg blir mer diversifierat, att vi steg för steg ställer om mot ökad hållbarhet. Den har inte minst lett till att vi , 2012, producerade mer el i än vad vi någonsin har gjort. Det gör det också möjligt för oss att ha ett mycket lågt elpris. Precis i det läge vi befinner oss just , när svensk industri ska tampas med industrier i andra delar av världen, är det mycket viktigt. Här spelar den förnybara elproduktionen stor roll. När den kommer in på slutet pressar den marginalerna och pressar ned priset på den sist producerade kilowattimmen. har ifrågasatt meningen med att bygga ny vindkraft och den kostnad det medför. Precis som jag har redogjort för i svaret är min och regeringens övertygelse att satsningar på förnybar energi och satsningar på effektivare energianvändning är bra för svensk försörjningstrygghet och bra för den svenska konkurrenskraften. Det leder till att vi kan få fram svensk forskning och svenskt företagsamhet som kan ta en ledande roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi. Det leder också till att vi tack vare rika, gröna resurser kan se till att vara med och exportera miljövänlig, koldioxidfri el till andra länder som gör att de kan stänga ned annan, klimatskadlig energiproduktion. Klimatfrågan känner inga gränser. När klimatfrågan inte gör det och när koldioxidutsläppen inte gör det, då kan inte heller de gränsöverskridande lösningarna stanna vid gränsen, utan då måste vi arbeta tillsammans i och för att lösa våra gemensamma problem. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellationerna 2012/13:260 och 272 om en bra och tillgänglig förskola 114 Statsrådet (FP): har frågat mig vad jag avser att göra för att barngrupperna i förskolan ska bli mindre. Hon frågar också hur jag ser på de olika yrkesrollerna i förskolan när omsorg även erbjuds , och nätter. har frågat mig vilka åtgärder jag och regeringen kommer att vidta för att minska barngrupperna i förskolan. Alla barn har rätt till en bra förskola med en verksamhet som ger trygghet, utveckling och lärande. Den svenska förskolan håller världsklass, vilket har uppmärksammats i en rad internationella jämförelser. Personalen i förskolan, både förskollärare och barnskötare, har bidragit till det. I den nya skollagen utgör förskolan en egen skolform inom utbildningsväsendet och har samma övergripande mål som andra skolformer. Förskolan är till för barnets egen skull och har betydelse för barnets allsidiga utveckling. Tillsammans med föräldrarna bidrar förskollärare och barnskötare till att lägga grunden för ett livslångt lärande. skapas en möjlighet för föräldrar att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Ansvaret för förskolan är delat mellan stat och kommun. Staten anger genom till exempel skollagen och läroplanen de övergripande målen, och kommunerna ansvarar för hur verksamheten genomförs. Den statliga Skolinspektionen har regeringens uppdrag att se till att skollagen följs. När det gäller barngruppernas storlek ställer staten genom skollagen (2010:800) krav på att barngrupperna i förskolan har en lämplig sammansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö. Barngruppens storlek ska ses som en viktig del i barns utveckling och lärande. Faktorer som barnens ålder, personalens utbildning, lokalernas utformning och andelen barn i behov av särskilt stöd har betydelse. Förskolans läroplan tydliggör ansvaret för varje enskilt barns utveckling och lärande. Även i läroplanen framhålls att barngruppen ska ses som en viktig del i barns utveckling och lärande. Det är alltid nödvändigt att anpassa gruppens storlek och personaltäthet till de förutsättningar som råder i varje förskola. Det finns inga belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personaltäthet som är den optimala i alla sammanhang. Förutsättningarna varierar från grupp till grupp och från tid till annan. Även personalens kompetens har betydelse. I arbetslag med välutbildad och erfaren personal finns goda förutsättningar att arbeta med samspel och relationer i barngruppen. Även om det inte är möjligt att slå fast vilken gruppstorlek som är den bästa i alla sammanhang måste det poängteras att förutsättningarna för en bra verksamhet försämras med större grupper. Barngruppens storlek är en viktig kvalitetsfaktor, och barngruppens sammansättning har betydelse för barns möjlighet att finna kamrater som det är intressant, inspirerande och roligt att vara tillsammans med. Det är alltså huvudmännen kommuner och enskilda huvudmän som har ansvar för verksamhetens innehåll och kvalitet. Kommunerna har ansvar för att tilldela verksamheten de resurser som behövs. Jag följer noga utvecklingen på området. När det gäller yrkeskategorierna i förskolan arbetar såväl barnskötare som förskollärare utifrån en helhetssyn på barnen, deras utveckling och lärande. Förskollärare ansvarar för det pedagogiska innehållet och för att det målinriktade arbetet främjar varje barns utveckling och lärande i förskolan. Utöver förskollärare kan även annan personal arbeta där. Det är framför allt barnskötare, som bidrar med sin kompetens till barnens omsorg, utveckling och lärande. Barnskötare är en viktig personalgrupp i förskolans arbetslag och kompletterar förskollärarna. Även bild-, drama- och musikpedagoger samt personer med samma modersmål som barn med annat modersmål än svenska kan tillföra särskild kompetens. Det är viktigt att olika kompetenser kan bidra till förskolans utveckling. I ett modernt samhälle ska det gå att förena föräldraskap med förvärvsarbete. Möjlighet till omsorg för barn under så kallad obekväm arbetstid är särskilt viktig för ensamstående föräldrar. Omsorg , nätter och kan erbjudas i olika former, som nattöppna förskolor, familjedaghem och barnvårdare i det egna hemmet. Det är upp till kommunen att besluta om i vilka former verksamheten ska bedrivas. I de fall omsorgen anordnas i en förskola är det förskolechefen som ansvarar för vilken personal och vilken kompetens som behövs för att genomföra verksamheten under så kallad obekväm arbetstid. 115 (S): Jag ska börja med att välkomna till och den första interpellationsdebatten med mig. Och tack för svaret! I svaret anges hur det ska och bör vara. Men verkligheten ger en annan bild när jag besöker förskolor ute i landet. Personalen vittnar om att barngrupperna är mycket stora. De är inte anpassade till personaltätheten eller till lokalerna. Om man frågar om öppettiderna varierar de ganska mycket. Men det vanligaste svaret är 06.0017.30. Men om det är öppet längre är det med samma personaltäthet som om det är kortare öppettider. Det är lätt att skjuta skulden på kommunerna. Men även staten har ett ansvar för att pengar finns för en bra och god förskola. Den borgerliga regeringen har minskat statsbidragen med betydande belopp till just kommunerna. 130 av 290 kommuner uppger att de har barnomsorg på obekväm arbetstid. Majoriteten av den sker med dagbarnvårdare eller barnskötare. Många kommuner säger att det inte finns någon efterfrågan, vilket inte är så konstigt egentligen eftersom föräldrarna vet vilka öppettider som gäller just på deras förskola. Men behovet vinns, det är jag helt övertygad om. av föräldrarna har inte ens fått frågan om de behöver barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi vet att av LO:s medlemmar med förskolebarn inte kan arbeta heltid på grund av att det inte finns barnomsorg på obekväm arbetstid. Vi vet också att av de LO-anslutna mammorna och av papporna arbetar på obekväm arbetstid. Det är siffror som bekräftar att behov finns. Min uppfattning är att man har lagt mer fokus på att diskutera hur stor andel förskollärare och hur stor andel barnskötare man ska ha än på att diskutera en tillgänglig förskola och barnomsorg i kommunerna. Båda yrkesgrupperna är viktiga, precis som ministern sade i sitt svar. Man behöver arbeta mer med att ta till vara på de olika yrkesgrupper med olika kompetens som finns. Barnskötarna har känt sig hotade av uppsägning för att tjänsterna ska konverteras till förskollärartjänster med stöd av skollagen. Men det finns inte alltid stöd för det. Barnskötarna får därför sämre möjligheter att söka nya tjänster och att få heltidstjänster. Många kommuner anställer inte barnskötare trots att dessa har utbildning. Men de kan i samma andetag tycka att det är okej att ta in vem som helst som anses kunna se efter barn. Då är kvalitet, trygghet och pedagogik inte i fokus. Visstidsanställningarna ökar också. Ca 25 000 barnskötare har en visstidsanställning just . Jag besökte för någon vecka sedan. Där berättade man att man hade haft en 85-procentig bemanning av personal på förskolorna. När ansvarig politiker frågade varför blev svaret att det inte fanns personal att få tag i. Hon tog då kontakt med Arbetsförmedlingen och frågade om man där kunde få fram några lämpliga personer som skulle kunna jobba i förskolorna. Det visade sig att det fanns 50 arbetslösa barnskötare. 40 av dem kunde kommunen sedan anställa. Detta visar inställningen just till barnskötaryrket och vilka bekymmer denna yrkesgrupp har. Vilka satsningar gör regeringen för att få barnomsorg , och nätter, och vad anser ministern om barnskötarnas framtida yrkesroll? 116 (S): Jag vill instämma i det som sade och hälsa statsrådet välkommen till . Det ska bli trevligt att få debattera med statsrådet vid olika tillfällen framöver. Skälet till att jag skrev denna interpellation om de stora barngrupperna i förskolan var att jag blev uppmärksammad på detta problem i min hemkommun i som jag kommer från. Jag började borra lite grann i detta och tittade hur det såg ut när det gäller rapporteringen om barngrupperna och hur det ser ut ute i landet. Är det bara i min kommun som vi har stora barngrupper, eller finns det även på andra platser runt om i landet? Det kom ganska snabbt fram att det var ett allmänt problem som man upplevde i förskolan att antalet stora barngrupper hade ökat. Jag tittade sedan på den forskning som finns, precis som statsrådet hänvisade till i sitt svar. Finns det någon koppling mellan stora barngrupper och kvaliteten i förskolan? Det som jag har fått fram är att ju större barngrupperna är, desto större är risken att kvaliteten sjunker. Som gammal kommunpolitiker är jag fullt medveten om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun när det gäller denna del. Men jag tycker ändå att svaret lite grann andas att man smiter från sitt ansvar utifrån ett regeringsperspektiv och utifrån ett nationellt perspektiv när det gäller förskolan och framför allt när det gäller finansieringen av denna. Jag tror att ministern och jag delar uppfattningen om vikten av en kvalitativt bra förskola i . Och vi har en bra förskola, det ska man vara ärlig och säga. Men den kan bli mycket bättre i denna del. Vi har från mitt parti, Socialdemokraterna, lagt fram förslag om att en obligatorisk förskola ska införas . Vi tycker att det är viktigt att satsa på förskolan i allra högsta grad. Jag har en konkret fråga till statsrådet. Vi har en mycket hög arbetslöshet i landet just , och vi har en sektor som jag tycker att man från regeringens sida inte har använt särskilt mycket när det gäller arbetsmarknadspolitik och annat, och det handlar om den offentliga sektorn. Den är också en mycket stor arbetsgivare. Vi kommer att ha ett ganska stort bekymmer framöver med att rekrytera personal till den offentliga sektorn. räknar man med att ungefär 420 000 kommer att lämna den offentliga sektorn, därav många som jobbar i förskolan. Förskolan byggdes ut ganska mycket , vilket gör att de som jobbar i förskolan börjar komma upp i en hög ålder. Min fråga till statsrådet är: Hur ser statsrådet och regeringen på den framtida utvecklingen när det gäller förskolan? belyste rekryteringsproblem och annat. finns det också överskott på förskolepersonal i vissa delar. Man skulle naturligtvis kunna koppla ihop arbetsmarknadspolitik med en kvalitativ utveckling av förskolan. 117 Statsrådet (FP): Jag tackar för välkomnandet. Jag börjar känna mig lite hemtam. Det är fjärde gången jag står i denna talarstol. Det känns allt roligare och tryggare. När det gäller frågan om de olika yrkesgrupperna håller jag verkligen med om den stora betydelsen av bägge grupperna. Jag känner mig också nöjd och glad över att den läroplan som finns för förskolan mycket tydligt pekar ut betydelsen av de olika yrkesgrupperna och deras olika bidrag. Det är ett ganska tydligt uttryck för regeringens syn på det stora behovet av både förskollärare och barnskötare. Sedan ser det lite olika ut över landet. På vissa håll har man en bra balans och är nöjd med den. Men inte minst i råder det fortfarande ett underskott på förskollärare i förhållande till den syn som kommunerna har. Därför har regeringen i regleringsbrev till ett antal lärosäten i gett uppdraget att man ska utöka förskollärarutbildningen som återigen fyller sina platser sedan regeringen återtog en uttalad förskollärarutbildning i stället för att den skulle vara en del av tidiglärarutbildningen, vilket ledde till att allt färre sökte sig dit. Men kan man återigen fylla alla sina platser. Det tycker jag är positivt för att vi ska kunna fylla behovet för dem som fortfarande tycker att de har en dålig balans men också för det behov som pekade på, alltså de 420 000 som vi behöver . Det är klart att det kommer att ställa oerhört höga krav när det gäller både förskolepersonal och annan personal. När det gäller barnomsorg på obekväm arbetstid delar jag verkligen uppfattning. Det är också därför som regeringen ger ett stimulansbidrag till de kommuner som satsar på det. Jag är också övertygad om att det finns ett behov och att det kommer att visa sig tydligare hur det ser ut i takt med att det finns möjlighet att få plats. När det gäller barngruppernas storlek ser jag när jag är ute och reser exempel på att det inte fungerar och ibland är för stort men också att det väldigt ofta är på ett bra sätt. Mellan 2006 och har barngruppernas storlek förändrats från 16,7 till 16,8 barn. Det är alltså en ganska stabil storlek sedan denna regering tog över efter den förra. Skolinspektionen är ute och inspekterar hur det ser ut i vår barnomsorg. De gjorde inspektioner i 32 kommuner mellan och . Då var det 14 av dessa 32 kommuner som fick kritik när det gällde gruppsammansättning. Då handlade det inte så ofta om storleken utan mer om att det fanns ett väldigt slentrianmässigt sätt, att man inte var tillräckligt lyhörd för vad skollagen säger om att man verkligen ska vara noga med hur personalsammansättningen, barnens socioekonomiska situation och barnens ålder ser ut. Det fanns anledning att titta närmare på detta. De kommuner som fick mest kritik var och , vilket visar att det inte alltid enbart är en partipolitisk fråga hur man klarar av att fixa detta utan också en ekonomisk. 118 (S): Jag kan hålla med ministern om att det är jätteviktigt att det finns förskollärare och barnskötare. Det var så jag också menade. Det som är oroväckande för många barnskötare är dock att de ständigt, , har levt med att tjänsterna konverteras till förskollärartjänster trots att det faktiskt inte finns förskollärare. Då får man gå på några konstiga vikariat, som ibland inte ens ger LAS-dagar för fast anställning. Det är alltså en jättestor oro i denna yrkesgrupp. Eftersom kommunerna inte kan stödja sig på skollagen, förskolans läroplan, i detta är det väldigt olyckligt att de driver på det. Det hade alltså varit väldigt bra om ministern kunde vara bra på att tala om ute i kommunerna att de inte har stöd i lagen för att göra så. Det är nämligen det de hänvisar till. När det gäller stimulansbidraget är det jätteviktigt att man får det för att ha en mer tillgänglig förskola , och nätter. Regeringen satsar dock bara 15 miljoner . Socialdemokraterna har lagt 100 miljoner, och vi hade gärna velat satsa ännu mer . Vi lägger lika mycket framöver, men regeringen satsar alltså bara så mycket som vi gör . Jag undrar hur ministern ser på det och vilka signaler det ger. Det blir nämligen inte riktigt trovärdigt att man vill påskynda kommunerna. Jag tar några siffror: hade 856 922 barnomsorg. Av alla dem var det 2 546 barn mellan ett och och 1 487 barn mellan sex och som hade barnomsorg på obekväm arbetstid. Det är otroligt få som får chans till barnomsorg, och ändå vet vi att det finns ett behov. Ministern är också jämställdhetsminister, och detta är en jätteviktig jämställdhetsfråga. Oavsett om kvinnan är ensamstående eller ej har hon rätt att försörja sig själv. Det är en av de viktigaste frågorna. När det gäller barngruppernas storlek har de ökat .