prot · H00989 · 2013-04-11 00:00:00 — 1 § Meddelande om debatt med anledning av vårpropositionens avlämnande Talmannen meddelade att debatten med anledning av vårpropositionens avlämnande skulle äga rum . 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2012/13:351 Till Interpellation 2012/13:351 Detaljhandelns öppettider i EU av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att interpellationsdebatten i kammaren är fulltecknad samt tidigare inbokat engagemang. (M) Enligt uppdrag 2012/13:353 Till Interpellation 2012/13:353 Södertörnsledens genomförande av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är brist på tider i kammaren samt tidigare inbokade resor och arrangemang. (M) Enligt uppdrag 3 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2012/13:134 till skatteutskottet /13:141 till näringsutskottet 4 § Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (FTT) Föredrogs skatteutskottets utlåtande /13:SkU33 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (FTT) (KOM(2013) 71). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 1 (MP): ska vi debattera frågan om subsidiaritetsprövningen av FTT inte FTT. Det påpekandet kan vara på sin plats efter att ha läst olika debattinlägg . Jag vill starta med att yrka bifall till och gemensamma reservation i ärendet. Sedan kan jag inte låta bli att påpeka att det här är en lite märklig situation för mig. Jag har suttit i , och plötsligt ska jag försvara regeringens ställningstagande mot allianspartierna. Det är intressant. Jag ska försvara det som har förhandlat fram och rekommenderat att tycka mot hans partivänner. En sådan kovändning från Alliansens sida är anmärkningsvärd och intressant. Är det ren populism, eller finns sakskäl? I debattinläggen verkar man mest uppehålla sig vid Tobinskatten . har en principiellt annorlunda hållning. Vi tycker att en skatt på finansiella transaktioner är bra. Däremot gillar vi inte den konstruktion som några EU-länder har hittat, nämligen att införa en EU-beskattning om de nu slutligen landar i den konstruktionen. Alla detaljer är väl inte klarlagda. skulle gärna se en skatt på finansiella transaktioner. Eftersom idén att skatten ska tas ut världsomspännande inte kan genomföras praktiskt menar vi att det vore en bra idé att komma överens om konstruktionen på EU-nivå men att skatten tas ut nationellt. Naturligtvis ska intäkterna tillfalla de olika nationerna. Men detta är själva saken. Vad vi här ska besluta om är frågan om subsidiaritetsprövningen. Om man ska tänka på liknande konstruktioner finns en annan EU-bestämmelse som jag sympatiserar starkt med, nämligen den om utsläppsrätter i flygtrafiken. EU har infört utsläppsrättshandel för flygtrafiken inom EU. strider andra länder om hur rätterna ska tas ut. Jag vet att både och är upprörda. Vi vidhåller detta. Kan vi då inte acceptera att FTT-skatt bestäms på EU-nivå av de länder som vill gå med i systemet? kan, precis som regeringen säger, acceptera systemet eftersom det är praktiskt möjligt. Det är anledningen till att har reserverat sig i denna fråga. Men jag måste återkomma till det märkliga att vi har en samlad allians som går emot sin egen regering i bedömningen. Antingen tycker ni att har fel eller så vill ni få billiga poäng. Det måste vara någon av de två anledningarna. Jag vill gärna få ett svar under debatten. Jag blev inte mycket klokare när jag läste . Artikeln handlade mest om finansskatten i sig, inte så mycket om subsidiaritetsfrågan. Jag har sett liknande artiklar på annat håll. Jag står här i talarstolen med den märkliga situationen att få försvara mot sina egna partikamrater. Jag tycker att ni ska ta till er det. Ni borde kanske lyssna mer på er finansminister och fundera över om han inte har rätt när han sitter i och inser att det kanske inte är så klokt att gå emot . har han i för sig förlorat de flesta striderna mot och de andra länderna kanske har han insett att det är lika bra att ge upp från början men han borde ha sitt parti och övriga allianspartier med sig. Därför yrkar jag bifall till reservationen från och . 2 (V): Liksom föregående talare yrkar jag bifall till reservationen i ärendet. Subsidiaritetsprövning är inte den enklaste frågan på den här planeten, men jag anser att utskottsmajoriteten blandar ihop sakprövningen med subsidiaritetsprövningen. Vad vi ska pröva här är ju om vi tycker att det är okej eller inte att ett förslag om en skatt på finansiella transaktioner tas fram på EU-nivå eller om det är bättre att det sker på nationell nivå. Vi ska alltså inte ta ställning till om vi tycker att förslaget i sak är bra. Det är en senare fråga. Men, som sagt, det är inte så enkelt att hålla isär dessa frågor, och saken kompliceras ytterligare av att förslag bara rör elva av EU:s 27 medlemsstater. Men har godkänt ett så kallat fördjupat samarbete mellan de elva deltagande staterna, och även den har ställt sig bakom detta beslut. Det kan nämnas att bland de elva ingående staterna finns de fyra stora staterna , , och . Förslaget i sak innehåller kontroversiella delar, som att även finansinstitut utanför de elva länderna, till exempel i , måste betala skatt till exempelvis om den svenska parten handlar värdepapper med ett tyskt finansinstitut. Men, herr talman, detta är enligt min uppfattning en sakfråga, inte en subsidiaritetsfråga. är en principiell förespråkare för en transaktionsskatt på finansiella transaktioner, och det framgår av utlåtandet att i den tidigare behandlingen av denna fråga har framfört att vi inte har några invändningar mot att några EU-länder genomför en skatt på finansiella transaktioner via ett fördjupat samarbete men också att endast ska ansluta sig till ett sådant samarbete om det är utformat som en mellanstatlig överenskommelse som inte överför beskattningsrätt till EU och att skattens intäkter oavkortat tillfaller medlemsländerna och inte EU. Vi har i utskottet vid olika tillfällen träffat regeringens företrädare som informerat utskottet om de pågående förhandlingarna om transaktionsskatten. deltar i dessa förhandlingar även om inte avser att delta i transaktionsskattesamarbetet och därför inte heller har rösträtt i beslut om dessa regler. Men den är aktiv och försöker påverka sakinnehållet. Enligt uppgift är förhandlingarna långt ifrån färdiga, och jag är övertygad om att såväl skatteutskottet som finansutskottet och till exempel kommer att följa utvecklingen i sak noggrant framöver. Men återigen, herr talman, handlar dagens utlåtande inte om sakinnehållet utan om subsidiaritetsfrågan, även om det som sagt är svårt att hålla isär de här sakerna. I subsidiaritetsfrågan är det min bedömning att givet att , inklusive , har godkänt ett så kallat fördjupat samarbete om en skatt på finansiella transaktioner bör det harmoniseras mellan de elva deltagande länderna bland annat för att, som kommissionen anför, undvika snedvridning av konkurrens, motverka omotiverad utflyttning av transaktioner, minska den nuvarande fragmenteringen med mera och, som kommissionen sammanfattningsvis säger, för att målet med förslaget inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna själva utan uppnås bättre på unionsnivå. Kanske någon finner det märkligt att delar och regeringens bedömning i frågan. Men jag tycker att det på sätt och vis är ganska enkelt. Det är naturligtvis så att om vi ska komma åt finansiell spekulation med mera måste vi samverka över nationsgränserna, och då är de elva medlemsstaternas samverkan ett exempel på en sådan samverkan. och har, som sagt, godkänt detta. Det ska också bli mycket intressant att följa förhandlingarna om utformningen av skatten och konsekvenserna på de finansiella marknaderna när och om, kanske man måste säga för säkerhets skull den införs. Men det är en annan och senare fråga. Jag yrkar bifall till reservationen. 3 (S): Låt mig först säga, även om det gäller en subsidiaritetsprövning, att det inte är konstigt att de folkliga kraven på beskattning av den finansiella sektorn är väldigt starka i efter finanskrisen när skattebetalarna har fått gå in och täcka förlusterna och sedan fått betala det genom nedskärningar i välfärdssystem och trygghetssystem runt om i . Det är verkligen inte underligt att denna skatt har ett starkt folkligt stöd på den europeiska kontinenten. Vi socialdemokrater skulle gärna också se en beskattning av den finansiella sektorn, dels av skälet att man på det sättet kanske skulle kunna få bort de värsta avarterna från den finansiella sektorn, dels därför att sektorn är underbeskattad och inte bidrar till välfärden på samma sätt som andra sektorer. Det finns många sätt att göra det. Det behöver inte bara vara en transaktionsskatt. Aktivitetsskatt är en möjlighet. Vi besökte , och de har en löneskatt på den finansiella sektorn som täcker upp. Det finns också möjligheten till momsbeläggning och vad man nu vill. Dithän måste vi naturligtvis. Det är vår uppfattning att finanssektorn ska vara med som en skattebas på ett annat sätt. För att en internationell skatt eller en skatt på transaktioner eller på annat sätt på finanssektorn ska fungera inser man, för att vara pragmatisk, att de väsentliga handelscentrumen i världen måste vara med om det inte ska bli flytt av aktiviteterna och transaktionerna. Vi pratar om en internationell skatt, men kanske allra viktigast är att de väsentliga aktörerna finns med i en sådan internationell överenskommelse. Jag tror att kraven kommer att öka i världen på att detta ska komma till. Den här skatten lever inte alls upp till detta, och det är därför vi säger nej till den och till och med tycker att regeringen borde ha agerat skarpare i EU-sammanhang för att inte få till den. Subsidiariteten, då? Jag håller med om att detta inte är någon enkel materia. Det som är problematiskt med subsidiaritetsprövningen och med hela ärendet är att besluten kommer i fel ordning. Det ger en oro för hur kommande initiativ från kommissionen ska hanteras och hur de nationella parlamenten ska kunna behandla dem. Vad jag tänker på är att vi inte föreläggs ett färdigt förslag om hur saker och ting ska se ut. Först är beslutet om fördjupat samarbete baserat på något slags skiss och några allmänna uttalanden, och sedan är det carte till de länder som är med om att fatta beslut om någonting som kommer att beröra svensk ekonomi. Det känns inte bra. sitter vi här med en subsidiaritetsprövning då vi egentligen ska ta ställning till om de förslag som kommissionen lägger fram är rimliga och proportionella mot de syften man har. Men eftersom vi inte har hela förslaget och inte vet hur det kommer att se ut tycker jag att det är rimligt att riksdag upplyser kommissionen om detta. Vi är ju inte i ett läge att någon av oss kan säga att det blir si eller så eller att det får den eller den effekten. Men det är det som inte känns tillfredsställande, att säga ja eller nej i ett sådant läge. Därför tycker vi att det är rimligt att vi gör detta yttrande till kommissionen och talar om var det svenska parlamentet står. Det kanske kan ge finansministern lite råg i ryggen i de fortsatta förhandlingarna om utformningen också, att kunna hänvisa till att det finns ett parlament som har en massa synpunkter. Det andra i subsidiaritetsfrågan är naturligtvis ställningstagandet: Kan det här skötas på något annat sätt? Ja, frågan om ett mellanstatligt avtal är inte riktigt diskuterad i botten, om det i stället skulle kunna vara gången för det. Men vad man framför allt sätter frågetecken för är principiella frågor av stor natur. Det gäller just transaktioner mellan svenska aktörer. Det behöver inte vara en tysk aktie, utan nu säger vi att det är en fransk aktie som man handlar med. Då ska båda de svenska aktörerna vara solidariskt ansvariga gentemot varandra och betala en avgift till franska staten. Det ställer naturligtvis frågan: Vilken roll ska svenska ha i detta? Oavsett vad som kommer ut av detta i slutändan är risken väldigt stor att det blir en frivillig skatt och att den kommer att betalas av en del och inte betalas av andra. Det solidariska betalningsansvaret för skatten innebär att om den ene inte betalar kanske den andre får betala två gånger. Det är allvarliga principiella frågor, som i alla fall jag hade velat få svar på innan vi går till behandling. Men måste vi ta ställning eftersom vi har fått den här tidsfristen, och då är det rimligt att vi ger detta svar. Det känns inte heller tillfredsställande att utgångspunkten för hela denna process, som kommer att kantas av enormt många tekniska problem innan det är på plats, redan är tidsbestämd till att vara klar . Av en händelse är det före det tyska förbundsdagsvalet, för att ge den fjädern i hatten att i valrörelsens slutskede kunna säga: har jag fixat transaktionsskatten. Det här är inget bra sätt för det europeiska samarbetet . Det väcker frågor. I utskottet har vi alla tagit del av de bildspel som kommissionen har lagt ut på sin hemsida och som är av propagandistisk karaktär. Som svensk parlamentariker blir man lite tveksam. Jag pratar gärna om det svenska politiska systemet och tycker att det är så bra att vi alltid har ett underlag från oförvitliga tjänstemän som vi kan lita på, och sedan gör vi de politiska bedömningarna och kanske framställer det på lite olika sätt med lite olika vinklar. Men när kommissionen så uppenbart talar om att det här förslaget är utformat på ett sådant sätt att de som inte är med nu inte har någon annan möjlighet än att hänga på sedan känns inte heller bra. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 4 (M): EU-samarbetet är oerhört betydelsefullt, inte minst för . Den inre marknaden med fri rörlighet av människor, varor, tjänster och kapital binder samman de europeiska länderna på ett sätt som gör det allt svårare för eventuella konflikter att urarta i regelrätta krig. Det är en utmaning att stärka konkurrenskraften i vår union, men det är nödvändigt för att säkra tillväxten och skapa sysselsättning. En väl fungerande inre marknad bidrar till att klara välfärden på . För det krävs öppenhet och samarbete, både inom EU men även globalt. Den långvariga ekonomiska krisen är ett hot mot vårt europeiska samarbete. Ett stort ansvar ligger på de enskilda medlemsstaterna att mäkta med att genomföra nödvändiga strukturreformer som på kort sikt kan vara tuffa nationellt. är ett av de länder som klarar sig bra. Det är ett resultat av hårt arbete och av starkt fokus på att driva en ekonomiskt ansvarsfull politik. Ur det perspektivet är införandet av en finansiell transaktionskatt både olyckligt och kontraproduktivt. Vi har i erfarenheter av en motsvarande skatt, dåliga sådana, . Den medförde att kapitalet flydde utomlands och avskaffades därför relativt snabbt. vill man införa en finansiell transaktionsskatt som ett fördjupat samarbete mellan elva stater. Man anför två huvudsakliga syften. För det första vill man harmonisera lagstiftningen en indirekt skatt på finansiella transaktioner finns i två länder med olika regler. För det andra vill man att finansinstituten ska vara med och täcka kostnaderna för krisen. Den tanken må vara god skattebetalarna har fått ställa upp för sådant som finansbranschen varit med och orsakat men är väl de flesta medvetna om att finansinstituten inte själva tar kostnaderna utan för dem vidare. kommer inte att vara ett av de deltagande länderna men har inte motsatt sig förslaget. Vi har respekt för att flera länder behöver intäkterna. Skatten beräknas uppgå till ca . Tillsammans med fem andra länder har vi dock klargjort att vi förutsätter att icke deltagande medlemsstaters intressen beaktas i den fortsatta behandlingen. Det finns även en oro för hur EU i sin helhet påverkas om den finansiella transaktionsskatten införs. Det finns många frågetecken kring förslaget. Beredningen har gått snabbt, och det saknas konsekvensutredningar. Förslaget innebär i korthet att transaktioner av alla typer av finansiella instrument som utförs av finansinstitut, där minst en av parterna är etablerad i en deltagande medlemsstat beskattas till en skattesats som inte får underskrida för derivat och för övriga finansiella instrument. Det kan låta lite, men då både köpare och säljare i varje led blir skattepliktiga kan det innebära betydande transaktionskostnader. Det liggande förslaget har kompletterats med den så kallade emissionsprincipen. Det betyder att därutöver ska vissa finansiella instrument med ursprung inom det fördjupade samarbetet beskattas oavsett var de handlas och oavsett om någon av parterna är etablerade i samarbetet. Detta är problematiskt då det utgör ett långtgående beskattningsanspråk som påverkar länder även utanför samarbetet. Transaktionskostnaderna och oförutsägbarheten ökar, inte minst då de olika medlemsstaterna kan ha olika skattesatser och har möjlighet att införa solidariskt betalningsansvar för alla parter i en transaktion. Det är tänkt att flera undantag görs. Till exempel ska företagens och statens kapitalanskaffning på primärmarknader undantas, liksom de offentliga organ hos medlemsstaterna som förvaltar statsskulden. Därutöver är definitionen av finansinstitut bred, med viss gränsdragningsproblematik som följd, då även företag som utför viss finansiell verksamhet med ett så kallat visst betydande genomsnittligt årsvärde på de finansiella transaktionerna omfattas. Det betyder att villkoren på den inre marknaden försämras. Hur stora blir de totala negativa effekterna? Hur påverkas , som inte får någon skatteintäkt men som ändå drabbas? Hur påverkas svenska företag och privatpersoner? Att vi påverkas är säkert. En rapport visar att trots att inte deltar i samarbetet beräknas finansmarknaden i bli en av de största nettobetalarna av den finansiella transaktionsskatten. Beskattningsrätten är nationell, och vi moderater anser att det är angeläget att den svenska beskattningsrätten inte urholkas. Att beskattningen sker så nära medborgaren som möjligt är viktigt för dess legitimitet och för att varje person ska se kopplingen mellan den skatt man betalar och det mervärde som skapas i samhället. bör motsätta sig nya EU-skatter och värna den svenska beskattningsmakten. Som både och varit inne på är den fråga vi här i kammaren har att ta ställning till prövningen av subsidiaritetsprincipen, det vill säga den princip som innebär att EU bara ska agera om målen för den planerade åtgärden inte kan uppnås av medlemsstaterna på nationell, regional eller lokal nivå. I frågan om finansiell transaktionsskatt kan man hålla med om att ett beslut på EU-nivå kan vara rimligt. Men under denna princip prövas även proportionalitetsprincipen, och den innebär att EU:s åtgärder till innehåll och form inte ska gå utöver vad som är nödvändigt för att nå målen i fördraget. Det är vi flera partier som anser att förslaget gör. Sammanfattningsvis kan man säga: Förslaget är för långtgående och för oklart. Det fragmentiserar mer än det harmoniserar. Det utgör ett beskattningsanspråk som påverkar också länder som inte deltar i samarbetet. Det är svårt att bedöma vilka effekter förslaget får, både ekonomiskt men även på rättssäkerheten. Därutöver är det oklart om förslaget över huvud taget kan upprätthållas ur rättslig och praktisk synpunkt. Det vill säga att vi anser att förslaget strider mot subsidiaritetsprincipen. Därför yrkar jag bifall till det motiverade yttrandet. 5 (MP) replik: I mycket kan jag hålla med i bedömningen när det gäller den här lagen, förutom det rent principiella. Vi har olika åsikter om FTT rent principiellt. Det var ett väldigt fint anförande, men jag förstår inte riktigt hur kan säga att ni moderater anser detta när verkar anse något helt annat. Det står även i underlaget till kammaren att regeringen anser att denna lag inte strider mot subsidiaritetsprincipen, men här har i en helt annan åsikt. Vadan denna spricka? Kan förklara för mig vad som är skillnaden mellan finansministerns och regeringens åsikt å ena sidan och den moderata riksdagsgruppens åsikt å andra sidan? Det verkar ju som om ni kommer till helt olika slutsatser. Eller är det hela ett spel för gallerierna? I så fall tycker jag att man ska säga att det är det och yrka på att vi i ska fatta beslut utifrån att det är ett spel för gallerierna. Jag skulle vilja veta: Vadan denna helt olika syn hos regeringen och den moderata riksdagsgruppen när det gäller subsidiaritetsprincipen? 6 (M) replik: Det är viktigt att betona att det inte finns några tveksamheter när det gäller själva sakfrågan. Vi är väldigt negativa till den finansiella transaktionsskatten. Det kan också hända att det finns olika synpunkter i regeringen och i riksdagsgruppen. I sakfrågan är vi dock helt överens mellan regering och riksdagsgrupp. 7 (MP) replik: Detta försvar förstår jag inte. Ni kan ju inte vara överens om det är en spricka mellan regeringen och riksdagsgruppen. Sprickan är tydlig i underlagen. Regeringen anser att detta förslag inte strider mot subsidiaritetsprincipen. här anser att det strider mot subsidiaritetsprincipen. Det är två diametralt motsatta ställningstaganden. Jag frågar: Varför? Vad är det som skiljer er sakmässigt? Hur har ni kommit fram till detta inom den moderata riksdagsgruppen? Ni måste kunna svara på denna fråga. Vad är det sakmässigt som gör att ni har kommit fram till diametralt olika ståndpunkter? Vad är det som tyckte var helt okej som ni tycker är helt fel? Det måste finnas något svar. Annars är det ganska anmärkningsvärt att riksdagsgruppen ger sin finansminister och, för den delen, statsministern en total avhyvling. 8 (M) replik: Det var kanske lite väl starkt uttryckt. Men det viktiga är, som sagt, att vi helt delar uppfattningen att den finansiella transaktionsskatten inte är gynnsam för . Regeringen har varit tydlig med att man säger nej. Vad gäller bedömningen av subsidiaritetsprövningen har vi kanske gjort en delvis annan bedömning. Men så är fakta. Det har tillkommit underlag i utskottsarbetet som har gjort att vi har gjort den bedömningen. 9 (FP): mår inte riktigt bra. Så är det. En del länder mår bättre än andra länder. Vi ska vara glada för att inte alla mår dåligt. och flera andra nordeuropeiska länder har klarat den finansiella krisen, som är inne på sitt femte år, ganska bra. Precis som var inne på jag tror att det stöds av alla andra finns det ett uppdämt behov av att se över att den finansiella sektorn, efter det som hänt nere i , får bidra mer än som har skett hitintills. Vi undgick det i genom till exempel inrättandet av bankakuten. Det var viktigt. I många europeiska länder har man inte haft motsvarande möjligheter. Det har gjort att man fått vidta, uppriktigt sagt, ganska märkliga åtgärder som har drabbat på ett sätt som vi i i alla fall har sluppit både och . Och de stora nedskärningar i olika system som har skett nere i har slagit hårt mot många människors köpkraft. Det är bakgrunden till det förslag som finns här. ställer en väsentlig fråga. Finns det någon meningsskiljaktighet när det gäller subsidiaritetsprövningen mellan regeringen och utskottets majoritet? På den frågan finner man ett tydligt svar i det förslag till motiverat yttrande som vi har lämnat här. Det är nämligen ett diskuterande yttrande som vi har lämnat. Den väsentligaste meningen i det här förslaget ska jag gärna läsa upp för kammaren och de ärade åhörarna: Bristen på klarhet när det gäller dessa beskattningsanspråk gör att förslaget bedöms gå längre än vad som är nödvändigt för att nå målen för den planerade åtgärden. Det är detta som är det viktiga och diskuterande när det gäller varför man kommer fram till att detta går längre än en subsidiaritetsprövning, att godkänna den, skulle ge vid handen. Det är synd att inte har läst förslaget. Då hade han kunnat undvika att ställa frågan om det finns någon skillnad mellan regeringen och utskottsmajoriteten. Det gör det inte.