prot · H00959 · 2013-01-29 00:00:00 — Handelsutbyte bidrar till minskad fattigdom och är konfliktförebyggande. Men vi vet också att handel förorsakar mycket transporter och mycket utsläpp. Därför behöver vi arbeta mycket för att också handeln ska bära sina miljökostnader. För att vi ska klara en fossiloberoende fordonsflotta är jag övertygad om att vi behöver arbeta tillsammans, för det kommer att krävas stor omställning. Vi har gjort många insatser från alliansregeringen. Mer behöver göras. Den offentliga sektorn måste föregå med gott exempel. Vi ska använda lagen om offentlig upphandling. Avslutningsvis, fru talman, vill jag lyfta fram vikten av ett ambitiöst klimatbistånd. Vi står inför en ekonomisk utmaning att eller tidigare än 2020 säkerställa att den gröna fonden innehåller . Diskussioner pågår nu om hur detta ska finansieras. Men det är en moralisk skyldighet att vi ska finnas med i täten i detta arbete, att fossilsubventionerna omfördelas, att vi får ett additionellt klimatbistånd och att Kyotoprotokollet blir kraftfullt. Tack för denna debatt! 23 (SD): Det är smått fascinerande att lilla jag kan väcka så mycket känslor i dagens klimatdebatt. Jag måste faktiskt säga att det lite grann är talande. Världen står inför mängder av problemställningar när det gäller till exempel biologisk mångfald, utsläpp av miljöfarliga ämnen, utrotningshot mot olika djurarter, övergödning på sina håll, överexploatering av naturresurser med mera. Jag tycker att det är beklagligt att många av dessa frågor har fått stå åt sidan för det senaste årtiondets ganska ensidiga debatt om just den globala uppvärmningen. Klimatdebatten får inte stå i vägen för ekonomisk utveckling av världens fattigare länder, då ekonomisk tillväxt faktiskt tillåter människor att kosta på sig miljömedvetenhet liksom att mer välmående nationer ofta har medborgare som kan familjeplanera och så vidare. Att börja avskaffa tillväxt, bygga vindkraftverk och köra bil på etanol tillverkad av livsmedelsgrödor med mera är inte lösningen. Det är min klara uppfattning att det inte är någon lösning. En stabil ekonomi där man satsar på rätt saker kan däremot hjälpa världen att minska beroendet av fossila bränslen och också lösa en lång rad andra miljöproblem. Teknikutveckling är dock A och O. Jag tror att potentialen i första hand ligger i att tämja universums krafter i form av fission och fusion, alltså kärnkraft. Här är utvecklingspotentialen enorm, och jag vill inte stanna vid den kommande fjärde generationens kärnkraftverk, utan sedan ska naturligtvis också generation fem och sex komma. Där ligger framtiden. Målet måste vara att producera riktigt ren el i rikliga mängder, så att alla kan få tillgång till billig energi världen över. 24 (V): Jag tycker att den här debatten har varit ganska belysande när det gäller diskussionen om klimatfrågan i . Regeringen är ganska nöjd med vad man gör och framhåller det. Oppositionen vill ha betydligt bättre ambitionsnivå, förutom , som över huvud taget inte ser något problem med klimatförändringen. Det är möjligt att staka ut en politik som både angriper den ekonomiska krisen, åtgärdar arbetslösheten och innebär lösningar på klimatfrågan och minskade utsläpp. Det är i själva verket nödvändigt att staka ut en sådan politik. Den innebär att vi måste stimulera fram investeringar i moderna transportsystem, i att renovera bostäder, i att utveckla vår industri och i att stimulera fram en helt ny, ren energisektor som knappt finns i . Det är till exempel därför som vi föreslår ett nytt klimatprogram som ska kunna ge investeringar i både privat och offentlig sektor. Det kräver politiskt agerande. Det kommer inte av sig självt, men det kommer tyvärr heller inte att komma av den här regeringen. Det krävs att vi får en ny majoritet och en ny regering i . Det är också helt nödvändigt att man vågar använda ekonomiska styrmedel, som att ge direktiv till exempel till AP-fonderna och till för att använda de möjligheter att påverka som man faktiskt har. Det är en fråga i den här debatten som förblir obesvarad av miljöminister . sitter så lägligt finansministern bredvid henne, så ni kan väl samråda med varandra inför ministerns sista inlägg: Varför har ni skurit ned på klimatbiståndet? Varför ska de fattigaste betala? Varför ska vi minska klimatbiståndet till dem som är mest utsatta för de klimatförändringar som vi har orsakat? Vad säger miljöministern: miljöministern nöjd med neddragningarna i klimatbiståndet? 25 (KD): Jag har fyra punkter jag tycker är viktiga att få med som sådant vi behöver göra efter denna debatt. Jag tackar och för debatten. Jag tror att det är viktigt att vi för upp ett helhetsperspektiv på de här frågorna på agendan. I det arbetet här hemma är den rapport som nu har lagt fram oerhört central. Många av de förslag som finns där är jag beredd att ställa mig bakom direkt, men det finns också ett antal som man behöver arbeta vidare med och något som kanske inte ska vara där. Därför är det så viktigt som miljöministern har tryckt på i ett par av sina inlägg, nämligen att den här rapporten nu får bli avstampet för en bred dialog och diskussion i hela vårt land. Det är också viktigt att vi fortsätter att satsa på bistånd till utvecklingsländerna med biståndsmedel som är miljösmarta och att vi också får resurser som är tydligt riktade mot miljöbistånd, liksom att vi fortsätter använda CDM på ett klokt och offensivt sätt för att investera där pengarna gör nytta. Det är ganska beklämmande att höra att den stora järnvägssatsning som den här regeringen nu har gjort och där vi har lovat att resurserna finns på plats nu beskrivs som att vi ingenting gör. Trafiken ökar så att vi har en betydligt större andel transporter på järnväg än för bara fem, tio eller det är en betydlig skillnad. Där lyckas vi , trots att det har varit ett stort bristande underhåll, nu komma i fatt när det gäller både underhåll och punktlighet för de bolag som trafikerar. Då är detta beklämmande att lyssna på. Det finns mer att göra. Jag vill också framhäva vikten av att vi blir mer samstämmiga om vilken karta vi beskriver. 26 Miljöminister (C): Mycket har förändrats i . Vi har dragit ned våra klimatutsläpp med . Vi har ökat vår tillväxt med . Det är en av anledningarna till att med trovärdighet kan ha sin traditionella medlande och mäklande roll i klimatförhandlingarna. Vi kan visa att det är möjligt att göra klimatvänliga investeringar och ha en statsbudget i balans och ha jobb, konkurrenskraft och tillväxt. Tillväxten är på många sätt nyckeln till att de fattiga länderna ska kunna klara av klimatåtaganden även de. Tillväxt för dem är inte som när vi i diskuterar konsumtionsvanor och hur många plastleksaker varje barn behöver ha, utan det handlar om medicin, tak över huvudet, utbildning och lägre spädbarnsdödlighet. Det är oerhört viktigt. Därför hade det varit bra att få reda på var Socialdemokraterna står när det gäller FN:s klimatprojekt, det så kallade CDM, i den här debatten. I mina kontakter med andra länder i världen, och då särskilt de fattiga, upplever jag att man tycker att detta är oerhört viktigt. Jag hoppas därför att oppositionen vänster om kan ändra åsikt, så att vi kan ha sådana klimatprojekt framöver. Vi har ett arbete i sju steg framför oss. Regeringen har lagt ut uppdrag för att nå de tuffa svenska klimatmålen. Målen är uppsatta, och vi vet hur vägen dit ska gå för att vi ska få ett klimatneutralt land 2050. Vi vet att vi behöver titta mer på vissa sektorer. Vi vet att andra kommer att klara det. Det här arbetet pågår inom Klimatfärdplan 2050. Det är ett antal bruttoförslag, som jag hoppas att vi ska öka på med fler förslag, så att vi sedan ska kunna välja de absolut bästa som gynnar klimatet och tillväxten och jobben i , vilket jag tycker är oerhört viktigt. Då är det inte rätt väg att straffbeskatta landsbygden, som står för en så viktig del i den gröna omställningen, med 30 eller 50 miljarder. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Justering av protokoll Justerades protokollen för . Förste vice talmannen meddelade att (KD) anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot av . Kammaren biföll denna anhållan. 4 § Meddelande om frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsråd närvara: Socialminister (KD), landsbygdsminister (C), kultur- och idrottsminister (M), miljöminister (C) och försvarsminister (M). 5 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM52 Gemensamt förslag till rådsbeslut om arrangemang för unionens tillämpning av solidaritetsklausulen (2012) 39 till försvarsutskottet 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2012/13:203 Till Interpellation 2012/13:203 Åtgärder mot arbetslösheten i av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2012/13:205 Till Interpellation 2012/13:205 Vägen till ett hållbart arbetsliv av Ramio (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 7 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2012/13:TU5 betänkande 2012/13:SoU7 betänkanden /13:JuU9 och JuU14 utlåtande /13:UU4 betänkanden /13:KU10 och KU12 8 § Svar på interpellation 2012/13:175 om statsbudgeten som verktyg för att minska ekonomiska klyftor mellan kvinnor och män 27 Finansminister (M): Per har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att statsbudgeten ska främja målet om ekonomisk jämställdhet och för att skillnaderna i nettoinkomst mellan män och kvinnor ska sluta att öka. Jämställdhet är en prioriterad fråga för regeringen. Under förra mandatperioden avsattes sammanlagt för särskilda insatser, vilket var en betydande ökning jämfört med tidigare. Nuvarande mandatperiod fortsätter denna tydliga satsning med nästan . Ett av regeringens mål med jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete. Det finns fortfarande problem att lösa innan vi har ett jämställt arbetsliv. Kvinnor jobbar deltid i större utsträckning och tar större del av det obetalda hemarbetet än män. Regeringen har sedan den tillträdde fört en politik för att stärka arbetslinjen och för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Jobbskatteavdraget och förändringarna i sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna bedöms, i synnerhet för kvinnor, öka arbetsutbudet, sysselsättningen och de disponibla inkomsterna. Dessa frågor är viktiga för regeringen, och vi har därför tillsatt en delegation för jämställdhet i arbetslivet. Delegationen ska bland annat lämna förslag på insatser som kan främja jämställdheten och minska lönegapet mellan kvinnor och män. Regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå målen är jämställdhetsintegrering. Varje statsråd ansvarar för jämställdhet inom sitt område. beslutade regeringen om nya riktlinjer för arbetet. Jämställdhetsperspektivet ska vara tydligt integrerat i arbetet bland annat genom att all individbaserad statistik ska vara könsuppdelad och att förslag i propositioner och skrivelser analyseras utifrån kön. Målet med detta är att regeringen ska ha bästa möjliga förutsättningar för att jämställdhet ska genomsyra hela politiken. 28 PER (MP): Tack, finansministern, för svaret! Det var kort och kärnfullt, kan man väl säga. Det var inte så mycket nyheter som jag kanske hade hoppats på. Det låter på , när han läser upp interpellationssvaret, som att allting är frid och fröjd. Regeringen har tagit den här frågan på allra största allvar. Man har gjort större satsningar än . Och alla de reformer som regeringen har genomfört har varit tydliga steg på vägen mot ett jämställt samhälle. Det skulle man kunna invaggas i att tro. Men då har man inte tagit hänsyn till det som kallas verkligheten och den statistik som vi alla kan se på. Jag bekymras över att finansministern inte med en stavelse och inte med ett ord i sitt svar antyder att han inte skulle vara nöjd med situationen. Det verkar som att han är tillfreds med den utveckling som vi ser runt omkring oss. Verkligheten, tycker jag, visar på en helt annan utveckling än den finansministern antyder i sitt interpellationssvar. TV4 gjorde ett inslag för ungefär sedan där de just rapporterade om att löneklyftorna, inkomstklyftorna, mellan kvinnor och män ökar för varje åldersgrupp i samhället. Speciellt för de yngsta, de upp till , var det en dramatisk ökning . Det var en ökning av inkomstklyftan mellan kvinnor och män. Det är en ganska häpnadsväckande och skrämmande utveckling det skulle jag säga om jag var finansminister. har också tittat på det här och studerat hur löner och inkomster för män och kvinnor har utvecklats . Det har varit en stadig ökning av klyftan. , , tjänade en genomsnittlig kvinna , medan en genomsnittlig man i tjänade . Det var en löneskillnad på . Så mycket mer har männen än kvinnorna. En sådan utveckling tycker jag inte att någon kan vara nöjd med. Därför bekymras jag av den nöjdhet som jag tycker strålar ur anförande i debatten. Det är intressant att pratar om jämställdhetsreformer som kostade förra mandatperioden och 1 miljard den här mandatperioden. Men sedan pratar han om jobbskatteavdraget som en jämställdhetsreform. Det är väl på många fler miljarder. Därför kan det kännas som att lite grann ifrågasätter sin egen retorik och inte riktigt tror på det han säger om att jobbskatteavdraget skulle vara den här stora jämställdhetsreformen, som han försöker lyfta fram. Det tycker jag också stämmer väl med den utveckling som vi ser omkring oss i samhället. Det har gått regeringen införde sitt första jobbskatteavdrag. Om det skulle vara en så effektiv åtgärd som finansministern står här och säger undrar jag: Varför ökar fortfarande klyftorna mellan män och kvinnor, år för år, med den sittande regeringen och ? Faktum är att de har ökat som har suttit vid makten och haft makten över den ekonomiska politiken. Om nu jobbskatteavdraget skulle vara reformen som skulle minska klyftorna undrar jag: Hur kommer det sig att de ökar? Kanske kan medarbetare ge ett tydligare svar på den frågan. Man har frågat , som är chef för fördelningsanalysenheten på , hur han ser på jobbskatteavdraget. Han säger så här: Jobbskatteavdraget gynnar ju dem som jobbar, och männen jobbar i högre grad än kvinnorna. Det kanske är en del av förklaringen till att det här inte har fungerat som någon jämställdhetsåtgärd. Det har tvärtom ökat löneklyftan mellan män och kvinnor. I och med att män har högre löner har de också fått högre jobbskatteavdrag än vad kvinnor har fått. lovade och att ensamstående mammor och deltidsarbetande kvinnor skulle få det ekonomiskt bättre under den mandatperiod som har varit. Det är fortfarande en utveckling som vi med spänning väntar på. Jag skulle vilja fråga om han verkligen är nöjd med utvecklingen, som han ger sken av i sitt svar. Tycker du att det är en bra utveckling, , när det gäller de ekonomiska klyftorna mellan män och kvinnor i ? 29 (S): Jag vill tacka Per för den utmärkta interpellationen. Vi måste verkligen diskutera den här frågan. Det är inte så att det var frid och fröjd tidigare med jämställdheten. Vi hade redan tidigare stora problem, men har klyftan mellan män och kvinnor vuxit ytterligare. Det går alltså åt fel håll. Tyvärr har en del av de reformer som regeringen har infört varit kontraproduktiva. Det har försämrat utvecklingen när det gäller jämställdheten. För det första ledde jobbskatteavdraget inte till fler jobb. För det andra ledde det till att inkomstklyftan växte, både mellan rika och fattiga och mellan kvinnor och män. Vi kan se en reform som vårdnadsbidraget, som knappast kan kallas arbetslinje, som regeringen har infört och som riskerar att bli en fälla för kvinnor som sedan har svårare att komma ut på arbetsmarknaden. Vi kan se att villkoren för de offentliganställda är svåra, och många av de offentliganställda är just kvinnor. Regeringen har vältrat över kostnader på kommunerna. Många av dem som tidigare fick a-kassa och sjukförsäkring har fått söka försörjningsstöd för att de inte längre får de här ersättningarna. Och många av dem är kvinnor. När det gäller de sjukskrivna kan man se att kvinnor är överrepresenterade. Huvudsakligen handlar det om arbetsmiljörelaterad ohälsa. Många har slitit inom offentlig sektor, inom vården och inom äldreomsorgen. De har fått förslitningsskador och blivit överansträngda. Till slut kan de inte jobba längre. Då är sjukskrivning sista möjligheten. För många har det inte ens varit möjligt att vara sjukskriven. Det här är tungt för kommunerna, som ska betala ut löner till dem som är anställda inom skola, vård och omsorg. Många av dem är kvinnor som har fått sämre arbetsmiljö och tyngre arbetsbörda. Arbetsstyrkan krymper också på många håll. Det finns en fråga där man verkligen skulle kunna hjälpa kvinnor. Det är frågan om rätt till heltid. Vi har många kvinnor som är ofrivilligt deltidsarbetslösa. Det är svårt att försörja sig på en deltidslön, speciellt om man har ett låglöneyrke, vilket många kvinnor har. Rätt till heltid är någonting som regeringen inte har velat införa. Dessutom har man infört 75-dagarsregeln. kunde man stämpla upp mot en deltid, så att man fick en högre inkomst och kunde försörja sig. finns det en 75-dagarsregel som innebär att det är slut med det. Då får man försörja sig på den deltidslön som man har. Det kan vara mycket besvärligt om man till exempel bara har eller . Det är många inom handeln, inte minst, som har det på det sättet. Och det är en väldigt låg lön från början. Har man då inte en partner som kan försörja en kan man till och med tvingas gå ut i arbetslöshet för att man helt enkelt inte kan betala hyran, räkningar och mat. En annan fråga som regeringen skulle ha kunnat gå fram med, men som de har låtit bli, är barnomsorg på obekväm arbetstid. Det är väldigt många kvinnor, inte minst inom LO-yrken, som jobbar på just obekväm arbetstid som antingen tvingas sluta jobba helt eller gå ned i arbetstid eftersom arbetet inte går att kombinera med tiderna inom barnomsorgen. Detta är ytterligare en fråga som man skulle ha kunnat gå fram med. En mer individualiserad föräldraförsäkring är en annan. Det finns alltså mycket man skulle kunna göra, men det man har gjort har tyvärr fått negativt resultat för jämställdheten. 30 (FP): Jag tycker till att börja med att man ska notera en väldigt viktig förändring som har skett i det svenska arbetslivet och kanske framför allt , och det är att gymnasieutbildningen och högskoleutbildningen i allt större utsträckning domineras av unga kvinnor. De är inte bara fler, alltså utgör en större andel, utan de har också bättre betyg. Vi ser också att på de så kallade prestigeutbildningarna till läkare, jurist, civilingenjör och civilekonom är kvinnor i många fall, på många utbildningsorter, dominerande. De utgör en majoritet. Det är väldigt glädjande ur jämställdhetssynpunkt. Å andra sidan börjar det bli ett problem att pojkarna faller tillbaka så kraftigt som de har gjort på en del håll. Jag tycker att det blir väldigt konstigt om man inte lyfter fram den här frågan eftersom den ju är långsiktigt väldigt avgörande för bland annat inkomstutvecklingen för de här personerna. När det gäller lönerna så bestäms de av parterna. Det vet alla i denna kammare. Hur är det då med de offentliganställda i kommuner och landsting? Med tanke på den argumentation som och även andra brukar ta upp här i kammaren skulle man vänta sig de kommuner och landsting som styrs av socialdemokrater, miljöpartister och för den delen vänsterpartister skulle ha signifikant högre löner. Men så är inte fallet eller hur, ? Hur är det i hemkommun ? Likadant är det i och i hemkommun . Jag brukar debattera denna fråga med henne. är hon inte här , så jag ska inte angripa henne, men jag noterar att vi har samma förhållanden i hennes hemkommun . Det är alltså inga signifikant bättre löner i kommuner och landsting där oppositionen styr. Oppositionens politik innebär även en njuggare inställning till RUT-avdrag. Exakt vad det innebär är kanske lite svårt att definiera här och , men RUT-avdraget har inneburit ökade försörjningsmöjligheter och sysselsättningsmöjligheter, inte minst för kvinnor och inte minst för invandrarkvinnor. Vill man minska RUT-avdraget på det ena eller andra sättet minskar man alltså även försörjningsmöjligheterna för dessa kvinnor. Det gäller i och för sig även män, men det är framför allt dessa kvinnor som ofta har väldigt svårt att etablera sig på arbetsmarknaden som skulle drabbas av ett försämrat RUT-avdrag. Likadant är det med Socialdemokraternas politik. Jag tar det, Per , för det är ju ändå så att ni tänker er att regera ihop med Socialdemokraterna, och därför får ni finna er i att vi binder ihop er här. Om man ser på de förslag om att inskränka möjligheten att driva företag med vinst som LO har lagt fram, och som även Socialdemokraterna själva har lagt fram och är angelägna om att införa när det gäller non-profit-organisationen av arbetet inom vård, skola och omsorg, uppstår frågan: Vem vill då driva dessa företag? Om det ska vara en avkastning på eller någon procent eller två högre kan man lika gärna sätta in pengarna på banken och slippa ta någon risk. Det blir alltså i praktiken en nedläggning av de här företagen. De kommer inte att finnas, och därmed försvinner en väldig mängd arbetstillfällen för kvinnor i det som är vård- och välfärdssektorn. Det handlar om ungefär, lågt räknat, 130 000 och högt räknat 170 000 kvinnor i huvudsak. 31 Finansminister (M): Det finns en tydlig jämställdhetsinriktning från regeringen. Vi står för en jämställdhetspolitik där målen är att makt och inflytande ska delas lika mellan män och kvinnor. Vi står för en jämställdhetspolitik där vi vill utjämna de ekonomiska skillnaderna mellan män och kvinnor. Vi står för en jämställdhetspolitik som vill utjämna fördelningen av hemarbetet så att alla tar lika ansvar för hemmets arbete. Vi vill offensivt arbeta för att minska och motverka, hindra och stoppa mäns våld mot kvinnor. Det finns en offensiv inriktning för att förbättra jämställdheten i jämställdhetspolitiken. Insatserna är också mycket tydliga. Låt mig klargöra dem. Vi har alltså satsat nästan 650 miljoner på att motverka mäns våld mot kvinnor, en massiv satsning för att kvinnor ska känna sig trygga i sina relationer och att ett orimligt och fruktansvärt våld ska bekämpas med alla samhällets till buds stående medel. Vi har också jobbat med att utjämna de ekonomiska skillnaderna. Det finns en lång rad åtgärder på det området. Låt oss konstatera att de omfattande sänkningarna som vi har gjort av skatten för pensionärer i första hand tydligt gynnar kvinnor, eftersom det finns fler kvinnliga pensionärer. Vi har också gjort mycket tydliga insatser för de kvinnor som har en tuffare ekonomisk situation genom flerbarnstillägg, genom förstärkta bostadsbidrag, både i själva bostadsbidraget för pensionärer och i det allmänna bostadsbidraget, genom att förstärka barndelen och också genom att förstärka bostadsbidraget för studiemedel. Det handlar inte bara om att bekämpa våld och att direkt stötta kvinnor i en utsatt ekonomisk situation. Vi har också ändrat huvudlinjen i den ekonomiska politiken så att det är arbetslinjen och företagsamhet, nya och växande jobb i växande företag som är huvudlinjen, också när det gäller jämställdhetsarbetet.