prot · H10943 · 2013-12-10 00:00:00 — Vi måste vara realister när det gäller var vår insatsorganisation står . Vi måste vara realister när det gäller de olika samarbeten av försvars- och säkerhetsnatur som ingår i. I det sammanhanget, herr ålderspresident, vill jag rikta en uppmaning till oss alla att inte överinteckna det som många talar varmt om här, nämligen det nordiska samarbetet. Det finns givna begränsningar i detta samarbete som kommer till följd av att de fyra nordiska länderna i grunden har helt olika säkerhetspolitiska arrangemang. Det är inte heller längre givet, herr ålderspresident, att alla våra grannländer ser enbart fördelar med ett samarbete med . Jag hoppas att krav på mer realism i försvars- och säkerhetspolitiken också omfattar behov av kollektiv säkerhet. Som några har varit inne på: Det finns en militär allians kvar, och den är fortfarande oerhört betydelsefull och sannolikt det mest effektiva av alla säkerhetssamarbeten som finns i världen mellan demokratier. När man står här i talarstolen och det är budgetdebatt för försvarsutskottet finns det anledning att titta över hela politikområdet och skaffa sig någon sorts bild. Jag tycker att det finns mycket i budgeten som är värt att understryka som positivt. Det kanske mest positiva är att vi ökar försvarsanslaget med . Det är bra att detta dediceras till förbandsverksamhet och till övningsverksamhet. Men det är inte mycket pengar, kan någon säga. Nej, det är alldeles riktigt, herr ålderspresident. Men jag har försökt leta efter när det svenska försvarsanslaget senast höjdes. Utan att göra anspråk på vetenskaplighet tror jag att vi får backa tillbaka för att hitta exempel på detta. Så från en principiell utgångspunkt är naturligtvis den här förstärkningen, som successivt till 2017 byggs upp till en halv miljard, alldeles utomordentlig. Det är också utomordentligt att medeltung helikopterkapacitet nu ställs till den förfogande med hög beredskap. Jag brukar inte förhäva mig, herr ålderspresident. Men jag tror att har talat om detta i sex eller i olika riksdagssammanhang, hur viktigt detta är för svensk civilberedskap. Det är inte bara om det gäller fånguppror på kriminalvårdsanstalten i , utan också om det sker attentat mot ett av våra kärnkraftverk. Det är en otroligt viktig förmåga som tillförs den civila krisberedskapen, och, vill jag tillägga, det handlar inte bara om att vi ger ett bra stöd till det civila samhället. Jag är övertygad om att när de här helikoptrarna står i hög beredskap och när de tvingas ut på skarpa uppdrag i vårt land kommer också Försvarsmaktens egen helikopterförmåga att automatiskt öka. Jag välkomnar det klarspråk som jag tycker mig finna i årets budgetproposition. Det ges kritik – och det är, får man säga, inte ogrundad sådan – när det gäller en lång rad av företeelser inom det militära försvaret. Det gäller PRIO, det administrativa interna systemet i Försvarsmakten. Det gäller , där man påpekar att det blir fördyringar och förseningar. Man understryker att motsvarande gäller för våra Visbykorvetter. Och man uttrycker stor osäkerhet avseende projektet med . Jag tycker att detta är bra. Kritik ska ges när den är berättigad. Och kritik har förutsättningar att öka det operativa trycket på vår försvarsmakt. Det är viktigt att understryka. Som gammal reservofficer är jag väldigt glad över att regeringen aviserar att man ska ge Försvarsmakten i uppdrag att anordna grundutbildning för såväl specialistofficerare som taktiska officerare i reserven. Det är ett bra initiativ, men med tanke på att vi under inte bedrivit någon grundutbildning av reservofficerare vill jag understryka att det är mycket osäkert om institutionen reservofficerare fortfarande går att rädda. Det har varit mycket intressant att läsa bil. 1 om personalförsörjning. Den illustrerar, tycker jag, på ett mycket levande sätt en sorts dialog mellan regeringen och Försvarsmakten. Regeringen pekar gång efter annan på det som är positivt med de tjänstgörande officerarna och soldaterna, nämligen att de är ambassadörer för försvaret i samhället, att de tillför civil kompetens och att de medger en anständig numerär eftersom de är otroligt billiga i jämförelse med heltidsanställd personal. Sedan kan man då se, herr ålderspresident, hur Försvarsmakten svarar på detta och säger: Ja, men om vi går ned så lågt med kontinuerligt anställda kan vi kanske inte ha 2 000 soldater insatta. Jag välkomnar de initiativ som regeringen tar på området, och jag hoppas att få läsa en spännande fortsättning på dialogen i nästa års budgetproposition. Jag vill i det sammanhanget erinra om att 2009, när vi fattade de första besluten, uttalade att minst tre fjärdedelar av arméstridskrafterna skulle vara bemannade med tjänstgörande soldater och gruppbefäl. , herr ålderspresident, är situationen den att vi har över 4 000 kontinuerligt anställda soldater men bara ca 2 000 tidvisa. Jag måste nog också uttrycka oro. Jag vill göra det på ett par områden. Det ena gäller den internationella insatssituationen för . Om det inte fattas beslut om deltagande i nya internationella insatser från svensk sida det kommande halvåret riskerar vi att gå mot en situation där vi kanske inte har några meniga soldater över huvud taget insatta utomlands. Detta är inte bra, för soldater i internationell insats gör nytta i humanitetens tjänst. Det är inte bra, för om soldater går sysslolösa här hemma, betalda på heltid eller deltid, kommer det att leda till ett ifrågasättande av det personalförsörjningssystem som vi nu är på väg in i. Och med avseende på rekrytering och möjligheten att behålla soldater är förmodligen internationella insatser den enskilt viktigaste omständigheten. Jag konstaterar att ökar i Unifil II som man, i likhet med andra, drar ned i . Till följd härav kommer man också att leda den här insatsen i närtid. Jag konstaterar att Kosovo fortfarande har en pågående insats under Natohuvudmannaskap. Den optionen finns fortfarande kvar. Min andra oro, herr ålderspresident, gäller det som jag tog upp i den här talarstolen , nämligen flygtidsuttaget i det svenska flygvapnet. har det uppvisat markanta fall år . Det är djupt allvarligt, för jag tror inte att det finns någon enskild faktor som bättre visar i vilken trim våra flygstridskrafter är än just flygtidsuttaget. Mina varningar var bland annat kopplade till det generationsskifte som flygvapnet nu står inför när det gäller övergången till Gripen E. hänvisar regeringen i budgetpropositionen främst till två saker. Det ena är reservdelar. Det råder reservdelsbrist. Ja, det gör det. Och jag tror att de flesta av oss är medvetna om vad detta beror på. Det beror på att vi prioriterar våra utländska kunder när det gäller just reservdelarna. Detta får återverkningar på det svenska flygvapnets operativa förmåga. Här finns det anledning att inte bara konstatera problemen utan att också göra något åt dem. Det andra gäller bristen på flygtekniker. Jag instämmer helt i den bedömning som regeringen gör när det gäller bristen på denna personalkategori och möjligheten att öka flygtidsuttaget. I det sammanhanget vill jag säga, herr ålderspresident, att jag tycker att det är lite märkligt att det nu förs fram från sida propåer om nedläggning av en av våra tre flygverkstäder. Det är lätt att inse att när man lägger ned flygverkstäder och säger upp flygtekniker kommer det inte att leda till att bristen på denna personalkategori botas. Risken är tvärtom att bristen blir än större. Det handlar inte bara om hur många flygtekniker det finns i flygvapnet, utan det handlar också om vikten av att hålla ihop det system av system som flygvapnet utgör. Flygvapnet är inte bara piloter, utan det är också vapen, sensorer, underhållspersonal, verkstadsarbetare och flygstridsledare. Så länge som vi håller ihop dem och får dem att samagera har vi också förutsättningar att skapa en god effekt av just våra flygstridskrafter. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 125 (C): Först vill jag säga några ord om Försvarsberedningens rapport . anser att det är bra för säkerhet att det finns en bred politisk samsyn i omvärldsanalysen och om försvarets inriktning. Arbetet i Försvarsberedningen var konstruktivt, och sex partier står nästan utan avvikande meningar bakom rapporten. Två partier, och , sticker ut och möts i uppfattningar som jag är övertygad om skulle öka osäkerheten i om de skulle vinna gehör, det vill säga ökad nationalism, upplösning av EU och mindre internationellt samarbete i fredsinsatser och övningar. säkerhet beror naturligtvis på att vi har ett rimligt starkt försvar, men också i hög grad på att vi bygger säkerhet tillsammans med andra goda demokratier i vår omvärld. samarbetar mycket nära i , med EU och med Nato, och jag tror att laddningen i dessa frågor inte är lika stark som . Det som driver på för ökat nära samarbete är i hög grad ekonomin. Försvarsbudgetar utnyttjas effektivare ju närmare man vågar och vill samarbeta med varandra. Det som ytterst sätter gränser för det nordiska försvars- och säkerhetssamarbetet är att inte kan åta sig några försvarsförpliktelser. menar att det är uppenbart att , vilket återkommande har gjort, bör analysera sina militära samarbeten med andra länder eftersom dessa samarbeten är mycket betydelsefulla för vår säkerhet och eftersom det skett så oerhört stora förändringar i vår omvärld . Därför är det bra att Försvarsberedningen i sin rapport i bred samsyn slog fast följande: Som ett led i att klargöra vilka prioriteringar bör göra gällande i det nordiska samarbetet är det viktigt att utvärdera hur försvarspolitiska samarbete i , inom EU, med Nato och andra berörda fora, kan utvecklas. Hur dessa samarbeten ska kunna förbättras ytterligare, bör analyseras och utvecklas i särskild ordning. Det är också utmärkt att beredningen diskuterar sårbarheten i samhället i stort och vår civila krisberedskap, som behöver utvecklas med bättre samutnyttjande av civila och militära resurser. sårbarhet ökar kraftigt och inger oro, och förslaget som beredningen i bred samsyn lägger fram är att en rimlig ambition avseende säkerhet för samhällsviktig infrastruktur och försörjningssäkerhet vid extraordinära händelser bör utredas. Låt oss inte glömma att är ett av mest importberoende länder vad gäller mat. Endast knappt hälften produceras numera inom landet. Därför är det bra att utredaren av det svenska jordbrukets konkurrenskraft som regeringen har tillsatt, , har tagit till sig Försvarsberedningens budskap och avser att analysera sårbarheten i detta arbete i sin utredning. Bland annat mot den bakgrunden är det anmärkningsvärt att Socialdemokraterna vill spara på Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, och just på krisberedskapen. Det är riktigt anmärkningsvärt. Innan jag går in på den försvarsbudget som dagens debatt gäller vill jag understryka att budgetläget för Försvarsmakten är ansträngt. Dagens moderna försvar kräver avancerade materielsystem och välutbildade soldater, och båda kostar mycket pengar. Försvarsmakten har presenterat sin långsiktiga perspektivplan, och dess budskap är mycket allvarsamt. Man anser att försvaret – vilket är fallet – ska vara inriktat på hög teknisk kvalitet och inte på mer kvantitet till priset av lägre kvalitet. Försvarsmakten säger i klartext att IO14 – insatsorganisation 14 – inte kan intas med nuvarande resurser och att det fordras en översyn av försvarets uppgifter. Försvarsmakten skriver vidare att försvaret endast har förmåga att kortvarigt ta upp striden mot en kvalificerad motståndare samt har begränsad uthållighet vid en utdragen kris. Förmågan att framgångsrikt möta ett begränsat väpnat angrepp saknas, utöver att kortvarigt kunna ta upp striden. Och Försvarsmakten är övertydlig med att säkerhet i hög grad beror på ett nära militärt samarbete med andra länder: Det erfordras ett internationellt militärt samarbete som tillåter operativa och praktiska förberedelser för taktiska förband. Vidare krävs militärt stöd vid väpnat angrepp eller vid en utdragen kris. För att klara ekonomin inom nuvarande försvarsramar anser Försvarsmakten att förband måste läggas ned och förmågor väljas bort, som nya förmågor behöver utvecklas, till exempel cyberförsvar och obemannade system. Allt detta är sammantaget ett mycket kärvt budskap som förtjänar att redovisas för kammaren. Vad jag nu har redovisat är öppna källor utan hemligstämpel. Försvarsberedningen arbetar nu med dessa frågor, och jag varken kan eller ska föregripa detta mer än att försvarsbudgetens storlek torde komma upp till granskning och att militära samarbeten rimligen måste analyseras noga eftersom de är så betydelsefulla. Försvars- och säkerhetspolitiken är självfallet mycket viktig för . anser att det är av stort värde med en bred samsyn i dessa för vårt land så viktiga frågor. Det är avgörande för våra svenska soldaters stora insatser för fred och säkerhet i främmande land att de känner starkt stöd från en bred majoritet i riksdag, och jag vill uttrycka stor respekt för våra soldater och för det utmärkta sätt som de ständigt löser sina svåra uppgifter på i de internationella fredsinsatserna. Därför är jag och mycket tillfreds med att samsynen i omvärldsanalysen mellan många partier är stor, liksom även i fråga om försvarsbudget för , där till exempel alliansregeringen och Socialdemokraterna har samma budgetnivå. Jag delar tillfredsställelse över detta. Det finns ett antal ytterligare goda exempel på samarbete i försvarspolitiken. Jag kan till exempel nämna vår fredsinsats i , arbetet med att stödja Försvarsmakten i den komplicerade övergången till en personalförsörjning på frivillig grund, satsningen på JAS Gripen E som vårt stridsflygplan samt deltagande i övningsverksamhet med Nato Responce Force, NRF, och även vår enighet om vikten av ett ökat nordiskt försvarssamarbete. Vad gäller måste man dock vara två eller fler för att dansa tango, som framhöll. Det finns betydande begränsningar där. Det finns vidare en bred uppslutning bakom att ska fortsätta att ta sitt ansvar i internationella fredsinsatser samt att det gärna i ökad utsträckning bör ske i FN-ledda sådana. driver på i detta tillsammans med andra. Kommande insatsområden kan sannolikt handla om och , där vi ju alla vet att fruktansvärda inbördeskrig rasar och där behovet av fredsinsatser är stort och kommer att vara så , men väldigt lite tyvärr händer. I första hand gäller det att få slut på stridandet, vilket vad gäller till exempel på intet sätt har lyckats. Det är ett fiasko för , och lidandet i med omnejd är nu omätbart stort. Det är positivt att regeringen föreslår en ökad budget för förbandsverksamheten med , eller en halv miljard, . Övergången till en personalförsörjning på frivillig grund innebär en stor utmaning för Försvarsmakten. Det görs ett gott arbete både centralt och på förbanden med att utveckla metoder för både rekrytering och vidmakthållande av soldaterna utan stora avhopp. Det gäller att Försvarsmaktens erbjudande är och uppfattas så intressant och viktigt att tillräckligt många vill gå in på hel- eller deltidsbasis, en del i kombination med studier eller civilt arbete, och att meritvärdet på arbetsmarknaden efter en del år verkligen blir så starkt som jag menar att det faktiskt är. Visst har det varit och är bekymmer på en del punkter i övergången till frivillighet, men det kommer också positiva signaler, vilket är glädjande. Till slut är det enkelt att konstatera att oppositionens budgetförslag går i åtminstone tre riktningar. Socialdemokraterna ligger nära Alliansen efter Juholtlyftet . och förenar sig tyvärr i mindre internationellt samarbete och fredsinsatser, i en mer nationell inriktning och i att upplösa fredsprojektet med fullständigt överskådliga konsekvenser för säkerheten i . vill kraftfullt höja skatterna, och vill kraftfullt minska invandring. Ingetdera är vare sig realistiskt eller bra eller skulle fungera. vill liksom skära ned försvaret kraftigt, fast man har lite olika metoder för detta som gick igenom. De sex reservationerna behandlar olika mindre delområden. Jag går inte djupare in på dem. Med detta, herr ålderspresident, yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på reservationerna. 126 (KD): För är försvarsfrågan någonting centralt och någonting mycket viktigt. Det är ett allmänintresse, något högst centralt. Det handlar om att skapa trygghet. För är det en hjärtefråga att tala sig varm för familjens betydelse och tryggheten i familjen. Det är viktigt att tala om trygghet på gator och torg. Men är det viktigt att tala om att vi behöver trygghet mot yttre hot. Det handlar om att skapa trygghet. Därför är Försvarsmakten så betydelsefull. Historiskt har vi sett, herr ålderspresident, att Försvarsmakten behövs. Man behöver ett försvar. Det handlar om att ha en realistisk människosyn. Det finns godhet, men det finns också ondska. Det finns tillfällen i historien där det har behövts ett ingripande med vapen. Det är absolut det sista vi ska göra, men det kan behövas. är ett exempel från inte så långt tillbaka i tiden. Bara var det en självmordsbombare inte långt från som med berått mod var beredd att spränga sig själv och andra i luften. Tack och lov lyckades han inte fullt ut. Men det är ett exempel på att det finns anledning att skydda sig mot hot. Därför är det så viktigt att tala om Försvarsmakten. Att det nu har blivit ökad diskussion i dessa frågor är positivt och bra. Vi behöver transparens och öppenhet. Vidare är viktigt med öppenhet i fråga om omvärlden. Det finns mycket som ser positivt ut, men det finns även det som är skrämmande. Precis som och var inne på förut finns det anledning att se med öppna ögon vad som sker i vårt stora grannland i öst med en auktoritär ledning – det finns egentligen ingenting att glädjas åt när det gäller den demokratiska utvecklingen – kopplad till en mycket stark upprustning. Här är det angeläget att påpeka att vi inte ser något direkt hot mot vare sig eller i övermorgon, men vi måste se vad som sker. Den upprustning som pågår – som sade förut är detta det land som relativt sett satsar mest på sitt försvar – skapar förmågor. Det ser vi. Vi är alla medvetna om den ryska övningen . Det är ett exempel på den förmåga man har skapat. Övningen blev uppmärksammad. Det är ett annat exempel på den förmåga man har. Det hade anmälts att ca 20 000 skulle delta i den stora Zapadövningen, men det var betydligt fler som var i tjänst. Det här måste vi se med öppna ögon och försöka dra rätt slutsatser när det gäller vår egen förmåga. Vi har i denna kammare antagit en solidaritetsförklaring där vi har lovat omvärlden att vi ska kunna både ta emot hjälp och ge hjälp. Det är viktigt att vi fortsätter att se till att vi på ett tillfredsställande sätt kan göra båda delarna och att det här övas. Det är basalt att en försvarsmakt består av materiel, mannar och övningar. Det är viktigt att övningarna fungerar. Det är glädjande att i den budget vi diskuterar görs ett tillskott på 200 miljoner som går till förbandsverksamhet och till övningar. Det är oerhört betydelsefullt. En höjning är aviserad, ett tillskott, till upp till en halv miljard . Det är helt nödvändigt, och det är ett trendbrott gentemot många års utveckling. I vår egen försvarsmakt finns det mycket positivt att se och lyfta fram. Det som våra soldater, män och kvinnor, gör och har gjort i och på andra håll i världen är en insats att vara mycket stolt över. Den förändring som vi gjorde när vi gick från värnplikt till att ha en yrkesarmé är på sätt och vis den största förändringen . Det innebär naturligtvis stora utmaningar. För de heltidsanställdas del följer man planen på ett tillfredsställande sätt, men när det gäller de deltidsanställda finns det stora utmaningar. Vi måste följa upp detta och se på omvärlden. Jag lät titta på hur man har gjort i andra länder när man har gått från värnplikt till att ha anställd personal. Det visar sig att i alla länder har försvarsmakten infört bonusar och olika typer av uppmuntran för att få de anställda att stanna kvar. Jag hoppas att Försvarsmakten kommer att ta liknande steg så att vi får våra mannar att stanna kvar. Det är avgörande för att reformen ska fungera på det sätt som det var tänkt. Säkerhet bygger vi tillsammans, något som uttrycktes väldigt klart i Försvarsberedningens rapport . Det samarbete som vi har i är positivt och någonting som vi behöver utveckla. Det är också viktigt att ett Natomedlemskap utreds förutsättningslöst. är den mest aktiva partnern till Nato. Då är frågan: Är det riktigt att fortsätta att på samma sätt vara en partner ? Eller är det bättre att bli en fullvärdig medlem? Vi kristdemokrater tycker att det är viktigt att ta steget att utreda saken och involvera svenska folket. Detta har ju också betydelse för hur vi fattar beslut . Det är en sak att ha ett samarbete och en annan sak att vara medlem och kunna veta att man kan få hjälp. Denna fråga bör verkligen belysas och utredas. Vi kan inte bara skjuta frågan , utan den behöver utredas i närtid. I sin perspektivstudie var också Försvarsmakten inne på att det finns viktiga beslut som bör fattas. Man säger att får vi öppna plånboken rejält. Annars blir vi mer beroende av omvärlden – Nato – eller också blir det rejäla konsekvenser för vår försvarsförmåga och för möjligheten att möta en väpnad konflikt. Det har kommit i gång en viktig diskussion om dessa frågor, och den välkomnar vi. Försvarsfrågan behöver diskuteras för att vi ska kunna skapa trygghet och för framtiden. Det är viktigt – inte minst i försvarsfrågorna – att vi långsiktigt lägger grunden för ett försvar som fungerar också för våra barn och barnbarn. Med dessa ord yrkar jag bifall till förslagen i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 127 Försvarsminister (M): När jag tillträdde som försvarsminister pekade jag ut tre huvudprioriteringar, och de gäller fortfarande. Den första är att stärka samhällets robusthet och vår förmåga att förebygga och hantera kriser. Den andra handlar om att genomföra försvarsreformen i syfte att stärka vår försvarsförmåga. Den tredje är att förbereda för ett så klokt försvarspolitiskt inriktningsbeslut som möjligt för försvarets inriktning efter 2015. kommer jag att uppehålla mig vid mina första två prioriteringar. Men jag välkomnar självklart en debatt också om framtidens försvar. Det svenska försvaret genomgår ju en stor reform. Den var nödvändig för att skapa en modern försvarsmakt som kan hantera dagens hot. Syftet med reformen var att stärka vår försvarsförmåga. De förändringar som försvaret nu genomgår är omfattande, och de kräver engagemang och uthållighet. En av de största förändringarna är den nya personalförsörjningen, och det är naturligtvis en utmanande uppgift. I budgetpropositionen fortsätter alliansregeringen att satsa på det mer användbara och tillgängliga försvaret som denna kammare beslutade om 2009. För att inte tappa tempo i reformarbetet föreslår regeringen i budgetpropositionen en successiv ökning av Försvarsmaktens förbandsanslag med sammanlagt . Vi föreslår att anslaget ska öka med 200 miljoner och därefter gradvis öka till 500 miljoner 2017. Syftet med höjningen är att stärka försvarsförmåga. Tillskottet går till förbandsverksamheten och till åtgärder för att rekrytera, utbilda och behålla tjänstgörande och övrig personal. Det här handlar om anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Förstärkningen syftar till att rekrytera, utbilda och också öka den sammanlagda övningsverksamheten avseende både kvantitet och kvalitet. ökade regeringen anslaget för materiel med . Om man lägger till de medel som anslås efter 2014 innebär det en ökning på materielsidan på . Med årets ökning fortsätter regeringen att bygga ett modernt och starkt och användbart försvar. Regeringen föreslår också en överföring om från anslag 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser till anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap . förs från anslag 1:1 till anslag 1:2 för att finansiera säkerhetssektorsreformer.