prot · H10945 · 2013-12-12 00:00:00 — Alliansen tror i stället att det är mer framgångsrikt att stödja lokala initiativ, och därför permanentar vi satsningarna på så kallade LOVA-projekt, det vill säga lokala vattenvårdsprojekt, genom att anslå . När det gäller arbetet med den biologiska mångfalden tror jag att det är oerhört viktigt att vi blir bättre på att värdesätta den biologiska mångfalden och våra ekosystemtjänster. Därför tycker jag att det fortsatta arbetet utifrån utredningen värdet av ekosystemtjänster är mycket angeläget, och jag ser fram emot den proposition som regeringen planerar att lägga fram om biologisk mångfald. Värt att nämna i sammanhanget är att aldrig haft så mycket skyddad natur som och att regeringen höjer anslaget för åtgärder för en värdefull natur. Viktig blir också den så kallade . När det gäller vattenkraften är det oerhört viktigt att kraftverksägarna vidtar åtgärder för att förbättra den ekologiska statusen i många vattendrag. är det viktigt att vi upprätthåller en fortsatt hög produktion av vattenkraft. Inte minst är delar av vattenkraften oerhört betydelsefull som reglerkraft för vindkraften och därigenom viktig för att möjliggöra en fortsatt snabb utbyggnad av vindkraften. Nämnde jag, herr talman, att vindkraftsproduktionen i ökat under Alliansens tid vid makten? Avslutningsvis kan jag konstatera att mot en enig allians som ger väljarna tydliga gemensamma besked står en opposition som blir alltmer splittrad och som vägrar ge gemensamma besked. Den som röstar på något av de rödgröna partierna köper grisen i säcken. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag och således avslag på samtliga motionsyrkanden. 67 (MP) replik: blir man som oppositionspolitiker lite gnällig och kommer ständigt dragandes med de där miljömålen som vi misslyckas med. bedömer faktiskt att vi inte kommer att lyckas med fler än som bäst två mål med den här takten och den här politiken. Det går såklart att ändra på. Faktum är att när det gäller utvecklingen i miljön ser att det går åt rätt håll i endast fyra fall av 16. Om det är att gå åt rätt håll, som sade, är en bedömningsfråga. Det kan vi väl i alla fall enas om. Sedan har vi de som vi ska minska våra klimatutsläpp med till 2020. Det låter rätt bra. Om man uttrycker det så är det ganska ambitiöst. Flera länder har det målet, men då som ett mål för de inhemska utsläppen. För de svenska målen, som den nuvarande regeringen satt upp, gäller att man först räknar av hela den handlande sektorn och sedan räknar man bort den tredjedel som görs utomlands. Det är sådant som vi absolut ska göra, men det är ingen ursäkt för att göra mindre här hemma. Därför är det inte så konstigt att vi i princip är i mål med de och behöver inte göra så mycket mer. Man kan ägna en massa talartid åt att vara emot sådant som oppositionen vill göra – eftersom man har lite lägre ambitioner – och då blir det ganska smidigt. Vi har lite högre ambitioner. Vi vill ha 40 procents minskningar på riktigt i . Utöver det ska det göras en massa saker, till exempel avsättas 2 miljarder, utöver biståndet, till klimatinsatser i fattiga länder. Det vore underbart om vi kunde få med oss regeringen på det. Sedan kom en lång lista på allt som är bra, och jag tänkte hugga på bara en sak. Det gäller det som sades om att vi aldrig haft så mycket skyddad natur i som . Jag är innerligt tacksam för att regeringen åtminstone inte river upp redan fattade beslut om naturreservat. Det fortsätter helt enkelt att puttra på, det skyddas lite mer i takt med att man upptäcker nya värdefulla saker som skogsägare vill skydda och så vidare. Men takten är alldeles för långsam. Vi klarar inte målet Levande skogar med den här takten. Vad tänker och regeringen göra åt det, mer än att skära ned skyddet framöver? 68 (M) replik: Låt oss konstatera att när Alliansen tillträdde var takten för skydd av skog oerhört låg. Den takten lyckades vi rappa på rätt rejält tack vare att vi använde statens markinnehav, alla marker som äger, som inbytesmark. Tack vare Sveaskoglösningen har vi kunnat skydda avsevärt mycket mer skog under Alliansens tid vid makten än vad som skedde när stödde den dåvarande S-märkta regeringen. Det är ett arbete som går vidare. Dessutom finns en annan viktig skillnad mellan och min politik, nämligen den att jag erkänner de privata markägarnas stora engagemang för miljö- och naturvård. Jag ser värdet av de frivilliga avsättningar som skogsägare gör inom ramen för certifieringssystemet, och det ska de ha en stor eloge för. ägnar sig mest åt att försöka misskreditera dessa insatser, och det tycker jag, herr talman, är beklagligt. Det var intressant att höra i sitt anförande och även i replikskiftena med tala sig varm för ett klimatpolitiskt ramverk. För sedan fattade ett historiskt beslut om att i strid med gällande riksdagsordning, i strid med praxis gällande det finanspolitiska ramverket, riva upp tidigare fattade budgetbeslut. Vore det inte klädsamt, , att först leva upp till det ramverk som vi har innan man kommer farandes med förslag om att införa nya? 69 (MP) replik: Det finanspolitiska ramverket instiftades för att undvika skenande utgiftsökningar genom att i efterhand lägga på nya utgifter eller göra nya skattesänkningar. Det vi gjorde var att stoppa en i vårt tycke oansvarig skattesänkning, och därmed förstärkte vi statens budget. Det är inte det som det finanspolitiska ramverket kom till för att stoppa. För övrigt är det inte som vi stoppade en utgiftsökning på 300 miljoner till , som dock inte fick dessa enorma proportioner och anklagelser om svek mot det finanspolitiska ramverket. Jag tycker att vi helt enkelt ska skruva ned tonläget och gärna stå upp för såväl ett finanspolitiskt som ett klimatpolitiskt ramverk. Sedan har vi frågan om de privata skogsägarna. Jag blir lite bekymrad när jag blir anklagad för att misskreditera de privata avsättningarna. Jag har sagt att de privata frivilliga avsättningarna är värdefulla. Såvida man kan garantera att det finns långsiktighet, transparens och kvalitet i de avsättningarna kan de också räknas med i måluppfyllelsen. Men då ska man också ha ett ambitiöst mål som är satt utifrån vad vi behöver för att klara Levande skogar och den biologiska mångfalden i skogen. Man ska inte göra som Alliansen gör: börja med att kolla hur mycket pengar det finns och hur mycket skog det räcker till och sedan anpassa målet efter det. Om vi sätter upp höga och ambitiösa miljömål, vilket vi ska göra, ska vi också vara beredda att leva upp till dem. Det blir inte så bra om man bara har en massa fina ord och fina ambitioner att hänvisa till men sedan inte är beredd att föra motsvarande politik, vilket vi försöker göra i . Vi försöker dra konsekvenserna. Det är möjligt att vi i regeringsställning skulle bli tvungna att ompröva våra förslag allteftersom vi såg resultaten av dem och avgöra om vi behövde göra ännu mer. Vi försöker i alla fall göra betydligt mer än vad den här regeringen gör. 70 (M) replik: Gårdagens beslut gällde en skattesänkning motsvarande av statsbudgeten. Det är intressant att det är genom att stoppa det förslaget oppositionen anser att man tar ansvar. Jag reagerar inte så mycket på sakfrågan. Förvisso är det beklagligt att en miljon löntagare får högre skatt jämfört med den budget vi tog beslut om . Men det som framför allt är beklagligt är att man nu river upp en ordning som har tjänat väl. har vi haft ett finanspolitiskt ramverk som säger att man ska anta budgeten med utgifter och intäkter i ett klubbslag. I går medverkade tillsammans med de övriga tre oppositionspartierna till att kasta det ramverket över bord. Detta tycker jag är väldigt bekymmersamt. Jag tycker att man borde hedra det befintliga ramverket innan man lägger fram förslag om att införa nya. Frågan är hur kraftfullt ett klimatpolitiskt ramverk blir, om man så enkelt är beredd att fatta beslut i strid med befintligt ramverk för att försöka ta enkla politiska poäng i frågan om ett enskilt skatteförslag. Vi har i den här debatten redan hört tala sig varm om att oppositionen har högre ambitioner än regeringen. Men jag har hört väldigt lite om de konkreta åtgärderna. säger att man satsar 50 miljarder på ett klimatpolitiskt program. Jag har verkligen försökt penetrera budgetmotion och tidigare motioner för att förstå hur man kommer fram till att just dessa åtgärder är kostnadseffektiva. Men trots att man satsar alla dessa miljarder för man ingenstans något resonemang om kostnadseffektiviteten i politiken. Jag tycker att det är bekymmersamt att har den väldigt lättsinniga inställningen till skattebetalarnas pengar. Jag tycker att det är bra att gör kostnadseffektiva investeringar i andra länder. säger att CDM-investeringar ger utsläppsminskningar motsvarande 50–100 gånger mer per investerad krona. Det är bra att delvis använder sig av den typen av kostnadseffektiva åtgärder. 71 (V) replik: talar om att ta ansvar för statens finanser och om kostnadseffektiva åtgärder. Att sänka skatten med ytterligare 3 miljarder för höginkomsttagare tycker inte jag är särskilt ansvarsfullt eller kostnadseffektivt. Men det är en annan fråga. Jag skulle vilja knyta an till det sade om sega klimatförhandlingar. Både jag och var på klimattoppmötet i . Vi kunde båda bevittna hur segt de förhandlingarna tyvärr går. En av orsakerna är den stora klyfta som finns mellan den rika världen, som historiskt sett har stått för av världens utsläpp av växthusgaser, och de fattiga länderna, som vill ha utveckling, vilket leder till utsläpp. Utvecklingsländerna pekar på att den rika världen har åtagit sig att bidra med klimatfinansiering och nya additionella klimatpengar till utvecklingsländerna. Men de här pengarna kom inte till de fattiga länderna. Möjligtvis tar vissa länder en del pengar från sitt ordinarie bistånd, men då plockar man bort pengar från fattigdomsbekämpning och säger att det är klimatbistånd. Det tycker jag inte är någon särskilt ansvarsfull hållning. Jag skulle vilja ställa en fråga till . Vi hörde båda miljöminister annonsera att nu tar alla intäkterna från EU:s handel med utsläppsrätter och använder pengarna till klimatbestånd, utöver det ordinarie biståndet. Skulle inte det här kunna vara ett sätt för att hitta nya additionella medel till klimatbistånd, förutom att vi över lag behöver ta pengar från statsbudgeten? Det handlar om att öronmärka intäkterna från utsläppshandeln till klimatbistånd. 72 (M) replik: I enades världens länder om en snabbstartsfinansiering. Till den snabbstartsfinansieringen bidrog med , av EU:s totala åtagande. har vi precis annonserat att vi bidrar med 300 miljoner till den gröna klimatfonden. Genom CDM mobiliseras rejäla medel till Anpassningsfonden, eftersom av kostnaden för CDM direkt kanaliseras till Anpassningsfonden. När jag var i konstaterade jag att får oerhört mycket uppskattning och beröm från inte minst de fattiga länderna för att är ett av få länder som har fått pengar på bordet och levererar rejäla bidrag till de fonder som finns på plats. Jag vill gärna att ska göra mer, men jag tycker ändå att det är viktigt att vi har med oss den bilden, för den beskrivning som ger är inte riktigt korrekt. När det gäller att koppla finansiering till utsläppshandeln har vi en bra ordning i : att det är behovet som ska styra vilka anslag vi ger, inte vilka intäkter man har från ett visst område. Det vore ganska besvärligt om polisens finansiering skulle bygga på hur många fortkörningsböter eller andra böter de utfärdar. Det måste naturligtvis vara behovet av polismyndigheten som ska utforma vilka anslag den ska få. Jag bidrar gärna till att vi fortsatt stärker finansieringen globalt. är som sagt delaktigt i att utveckla nya mekanismer för att mobilisera de stora resurser som vi internationellt har kommit överens om. Men låt mig konstatera att har varit ett av få länder som levererat utifrån de åtaganden som är gjorda. 73 (V) replik: Men det är inte så mycket värt, , om man tar pengar från fattigdomsbekämpning och ger dem till Anpassningsfonden. Det är jättebra att ger pengar till exempelvis Anpassningsfonden, men om man inte finansierar det med nya additionella medel är det tyvärr inte så mycket värt. Anledningen till att jag tog upp öronmärkningen av intäkter från utsläppshandeln är att flera andra länder inom EU gör så. Det står också i EU:s handelsdirektiv över utsläppsrätter att länderna bör göra så. När jag diskuterar med andra politiska företrädare, till exempel vår miljöminister och , är de väldigt positiva till att vi ska använda de här intäkterna. Men de säger att det är ni – och – som säger nej till detta. För övrigt är det och som säger nej till så gott som allting som handlar om innovationer på miljö- och klimatområdet. säger att ett sätt att få i gång de sega klimatförhandlingarna är att alla länder gör mer. Men då undrar jag: Var finns de nya klimatåtagandena i den budget som vi nu diskuterar? Jag hittar dem inte. Det finns, precis som du säger, väldigt mycket inköp av utsläppskrediter, av CDM. Men det handlar om att vi lägger ansvaret på andra länder. En tredjedel av svensk klimatpolitik handlar om uppköp av utsläppskrediter i andra länder. Jag har tittat runt på jämförbara länder i . Jag hittar inget jämförbart europeiskt land som köper så mycket CDM som . , och vidtar av sina åtgärder på hemmaplan. Jag undrar om kan peka på något jämförbart land som köper mer utsläppskrediter än . 74 (M) replik: Jag undrar om kan peka på något land som varit mer framgångsrikt än inom klimatpolitiken. Jag tror inte det. ((V): Jodå. Det kan jag.) Jag konstaterar också att i sin motion och även här i debatten lyfter fram att man säger sig ha högre ambitioner och ska nå mål på minus med åtgärder bara på hemmaplan. och , precis som och Socialdemokraterna, är svaret skyldiga om hur. Hur ska det gå till, ? I er motion från skriver ni att det klimatprogram som ni har lagt fram väntas ge en minskning på en miljon koldioxidekvivalenter. Hur har ni räknat fram den siffran? Det står inte någonstans. Jag har verkligen försökt att få ett svar. Jag har läst noggrant. Jag har till och med bett att söka svar på hur har kommit fram till den siffran. Det står ingenstans. har gått bet, och jag har gått bet. Kan ge svar på hur ni har kommit fram till den siffran och hur alla andra miljoner ton i utsläppsminskningar ska levereras? Det är väldigt enkelt, kära vänner, att sätta mål inom klimatpolitiken. Mål inom politiken är det enkla. Vi har satt 16 nationella miljökvalitetsmål. Vi har klimatmål och så vidare. Frågan är hur vi ska nå dem. Alliansen har presenterat en sammanhållen energi- och klimatpolitik som gram för gram, krona för krona tar oss närmare våra utsläppsmål. Vi har en färdplansdiskussion på väg fram. Vi har en utredning som presenteras som gäller en fossiloberoende fordonsflotta. Vi tar ständigt och jämt nya steg framåt för att nå våra mål. bygger luftslott, men hur och med vem? 75 (V) replik: Minskningen med en miljon ton i vårt klimatprogram är ganska lågt räknat. Det är baserat på egna rapporter över hur mycket de tidigare klimatinvesteringsprogrammen har levererat. Det är skillnaden mellan oss. Vi har en högre ambition i klimatpolitiken. Det är därför vi finansierar utgiftsområdet med mer än vad regeringen gör. Vi sätter ett högre pris på utsläppen. Vi höjer till exempel koldioxidskatten. Det är inte alltid helt jättepositivt i alla läger. Men vi säger att det måste göras för att vi ska få ned utsläppen i . Vi har en mycket genomtänkt politik och lägger inte över ansvaret på andra länder genom köp av utsläppskrediter som gör. Det finns inget annat land i som köper så mycket utsläppskrediter som . 76 (S) replik: Jag vet att har ett miljöengagemang. brukar själv kalla sig för miljömoderat. Jag gillar dig mycket bättre, , när du får vara miljömoderat. I den här debatten måste du vara moderat och företräda hela politiken som lägger fram. Du måste företräda också , och andra moderater. Då blir det tyvärr inte lika vackert. Min uppfattning är att människor i och i världen behöver få någonting att tro på och ett hopp . Ett sätt att få någonting att tro på är att man ser att politiker kan samtala med varandra och samverka med varandra, gärna i breda överenskommelser, om sådant som är svårt. Miljöpolitiken och inte minst klimatpolitiken är svår. Ingen tjänar på det som gör till en egen konstform i den här debatten, någonannanismen. Är det inte Ernkrans fel är det Socialdemokraternas fel, fel, fel, fel eller någon annans fel att allt inte är guld och gröna skogar när det gäller den svenska miljöpolitiken . Våra jobb, vår välfärd och våra framtida generationer är beroende av att vi klarar miljö- och klimatomställningen på ett vettigt sätt. Min fråga till är: Känner över huvud taget något ansvar för att hitta breda överenskommelser om miljöpolitiken för jobbens och välfärdens skull? 77 (M) replik: talar om hopp. Jag tycker att ger människor och andra länder hopp. har visat, som jag var inne på i mitt anförande, att det är möjligt att sänka våra utsläpp kraftigt som vi har en snabb ekonomisk utveckling. Det är, som jag sade i mitt anförande, en nyckel för att vi ska få fler länder att agera och få de tröga globala klimatförhandlingarna att gå framåt. Det är viktigt för mig att vi i för en politik som fortsatt lyckas med att både minska utsläppen och ha en stark ekonomisk tillväxt. Därför motsätter jag mig förslag som jag är rädd leder till att utsläpp inte sjunker utan flyttar. Det är bekymmersamt att de rödgröna lägger fram förslag om kilometerskatt som bara straffar svensk industri som har långt till sina marknader. När det gäller blockpolitiken kan jag konstatera att det verkar som att är duktigt frustrerad över att inte kunna komma överens med ens sina vänner i den rödgröna oppositionen. Jag tillhör en allians. Vi är fyra partier som har tagit ansvar i regeringsställning . Vi har lagt fram åtta gemensamma budgetar. Vi har visat att det går att ta gemensamt ansvar. Vi är absolut beredda att träffa långsiktiga blocköverskridande överenskommelser. Ett litet tips från coachen kan vara att försöka komma överens med dina vänner i den rödgröna oppositionen och så här kvar till valet försöka ge lite svar på hur de samlade beskeden ser ut. Jag konstaterar att Socialdemokraterna i sin budget inte ens lägger fram förslag för mer än kommande år. Vad händer med den socialdemokratiska miljöpolitiken 2015 och 2016? Det är det ingen som vet. 78 (S) replik: Som jag sade i mitt tidigare inlägg gör någonannanismen till en egen konstform i den här debatten. klarar inte ens av att svara på den enkla frågan om över huvud taget känner ett ansvar för att hitta breda överenskommelser som ser till att vi får en miljöomställning och klimatomställning på riktigt i och att vi tar vårt ansvar. klarar inte ens av att svara på den frågan utan att lägga tillbaka den till att det handlar om hur Socialdemokraterna hanterar samarbete. Om inte kan historien kan jag hjälpa att komma ihåg att också Socialdemokraterna har suttit i regeringsställning, oftast i minoritetsregeringar. Det vi klarade av till skillnad från denna regering var att vi samarbetade och samverkade med olika partier för att i denna kammare se till att vi hade en majoritet för de förslag som vi lade fram så att de skulle hålla . Vi har samarbetat med , , och . Vi är beredda att fortsätta att samverka också för att hitta en väg framåt där inte är som alla andra utan där vi är något lite bättre och inte bara sätter oss nöjda och slår armarna i kors trots att all den expertis vi har till grund säger: Det räcker inte. Miljö- och klimatomställningen kräver mer av er. Ni når inte era egna uppsatta mål. Det vetenskapliga underlaget är robust och precist. Ni måste göra mer. , svara på min fråga! Är ni beredda till breda överenskommelser? När bjuder ni i så fall in? Ni har haft på er. 79 (M) replik: Både jag och sitter i Miljömålsberedningen. I den här debatten har vi hört ett lite annorlunda tonläge hos än i tidigare debatter som jag har haft med henne i kammaren. Det är ett mer resonabelt tonläge – ett tonläge som är lite lägre än vad det har varit. Det välkomnar jag, för det skapar bättre förutsättningar att komma överens. I Miljömålsberedningen sitter samtliga partier som har ambitioner på miljöområdet, det vill säga samtliga partier i förutom . Där försöker vi komma överens och leverera underlag och strategier till regeringen för hur vi ska ta oss närmare våra miljömål. Alla vi här inne är besjälade av att vi ska nå våra 16 nationella miljökvalitetsmål. Jag konstaterar att vi närmar oss dem men att vi har lång väg kvar. Jag konstaterar att många av miljömålen är internationella till sin natur. kan inte ensamt lösa klimatutmaningen. Det är naivt att tro det. Jag vet att också är fullt medveten om att det förhåller sig på det sättet. Vi måste hitta åtgärder tillsammans med andra länder. Därför är EU för och för Alliansen vår viktigaste miljöorganisation. Vi behöver hitta även gränsöverskridande överenskommelser och lösningar. När det gäller blockpolitiken tycker jag ändå att det finns uppenbara tecken på att känner frustration över att inte kunna leverera ett gemensamt regeringsalternativ, när hon på detta upprepade sätt försöker spela över bollen till allianssidan. Vi har i Alliansen lyckats träffa en historisk energiöverenskommelse. Det hade varit fantastiskt bra om även Socialdemokraterna kommit med på det tåget så att vi kunnat enas i en överenskommelse om att ge branschen långsiktiga spelregler när det gäller kärnkraften. Kärnkraften är den fråga som jag oftast får frågor om när jag är ute och träffar industrin i : Hur blir det med kärnkraften? Vad händer vid ett regeringsskifte? Jag vet ju inte, och jag hade hoppats att Socialdemokraterna skulle ge besked i den frågan så att vi kunde inleda förhandlingar om en långsiktig energipolitik över blockgränserna. (Applåder) (forts. 9 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då statsministerns frågestund skulle börja. 8 § Statsministerns frågestund 80 TREDJE VICE TALMANNEN: Vi övergår nu till statsministerns frågestund, och jag vill hälsa statsminister välkommen till kammaren. 81 (S): Jag har en fråga till statsministern om svensk skola. nåddes vi av PISA-undersökningen som visade att den svenska skolan får allt sämre resultat. Vi får sämre resultat i naturvetenskap, matematik och läsförståelse. Det är en allvarlig utveckling. ligger nu under OECD-genomsnittet i kunskapsresultat. Vi är det land som rasar snabbast i OECD-undersökningen när det gäller kunskaper. Det här hänger samman med en nationell utveckling. Vi har haft den här utvecklingen under , men den går allt snabbare. Skolsegregationen och orättvisorna i skolsystemet växer kraftigt i just . Mot den bakgrunden, herr talman, har jag en fråga till statsministern. Det är en ganska allvarlig rapport som har kommit. Föranleder det här någon form av omprövning av den bedömning regeringen gjorde? Var det så klokt att föreslå så stora skattesänkningar i det här läget, med den här rapporten som ett allvarligt kvitto på att svensk skola står inför väldigt stora utmaningar? 82 Statsminister (M): står inför en stor kunskapsutmaning. I grunden måste många av våra unga lära sig mer och lära sig från tidig ålder. Hur gör man det? Jag tror att en viktig grund är att man helt enkelt har mer undervisningstid, mer uppföljning och tidigare inlärningsstöd. Vi kommer att behöva ha ett samtal med våra barn – oavsett vilka olika typer av relationer vi har i vårt samhälle – om att mer tid måste satsas på skolan. Vi måste alla bli bättre på att ta ansvar för att resultaten förbättras. Vi har skjutit till mer resurser. Vi har återöppnat möjligheten att få fram specialpedagoger och speciallärare. Vi har gjort om väldigt mycket i den svenska skolan. Vi är övertygade om att mycket av detta är rätt, men det kan behöva göras mer.