prot · H10926 · 2013-11-13 00:00:00 — Vill ni inte förlänga kommer de att upphöra . Det skulle innebära att Säkerhetspolisen och den vanliga polisen inte längre skulle ha de viktiga verktygen för att bekämpa grov och systemhotande brottslighet. Till de kriminella som skjuter mot varandra i gängen i kan man bara säga: Stort grattis! Man kan säga till terrorister som planerar att skjuta journalister som står upp för yttrandefriheten: Stort grattis! Man kan också säga till länder som sysslar med flyktingspionage mot regimkritiker som flytt till : Stort grattis! och bjuder på en tidig . Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 29 (MP) replik: Jag tycker att det ganska ofta blir lite märkligt när vi har de här diskussionerna och det från regeringens håll framstår som att man antingen är för allt de föreslår eller emot att över huvud taget försöka bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Ingenting kunde ju vara längre ifrån sanningen. Det är såklart jätteviktigt att vi har effektiva metoder för att bekämpa grov organiserad brottslighet. Det är någonting jag tror att vi alla är överens om, och jag tror att det lite grann infantiliserar debatten att försöka hävda något annat. Däremot ser vi att lagarna är förknippade med stora problem. Lagarna har funnits , så det är inte så otroligt . Det är inte heller så att inte på något sätt bekämpade grov organiserad brottslighet , då ni för övrigt också var i regering. Vi har inte sagt att det inte finns ett behov av hemliga tvångsmedel; tvärtom tror jag att det finns ett sådant behov. Men inte förrän de problem vi har sett är åtgärdade kan vi överväga någon typ av permanentning. Det måste också bli en stor förbättring av integritetsskyddet innan det kan komma på tal. Vi har nämligen sett att polisen till exempel inte gallrar uppgifter som de ska, att uppteckningar som har tagits fram via hemliga tvångsmedel inte förstörs som de ska och till exempel – vilket påpekade – att polisen i realtid har genomfört olovlig övervakning. De här sakerna måste åtgärdas, och därför skulle jag vilja fråga hur det kommer sig att regeringen inte har gjort någonting för att förändra situationen och komma till rätta med de problem vi gång på gång ser. 30 (C) replik: Ja, det blir lite svårt i debatten. Den ena parten, i det här fallet , sade tidigare i talarstolen att medborgare övervakas, och vi hörde tidigare tala om att personer eller man avlyssnas. Om man inte börjar med att se att det är vid väldigt få tillfällen lagarna används och att de som på något sätt övervakas är misstänkta för mycket, mycket grov brottslighet blir det en väldigt konstig diskussion. Det är klart att vi från alliansregeringen har vidtagit en lång rad olika åtgärder för att förbättra integritetsskyddet till exempel vad gäller offentliga ombud, vilket vi har utökat. Det återkommer vi till när lagarna ska permanentas – för det ska de. Det räcker att läsa propositionen. ställde en fråga tidigare, och hade han läst propositionen hade han fått svaret där. Jag skulle i stället vilja ha svar på en sak. Både V och MP säger att de visst kan tänka sig vissa hemliga tvångsmedel. Ja, hemliga tvångsmedel är ju även kameraövervakning och telefonavlyssning. Kan vi få svar på om ni vill ha de fyra lagarna eller om ni inte vill ha dem? Svarar ni att ni kan tänka er de fyra lagarna och att ni kan tänka er buggning med mera men att vi måste ha ett bättre integritetsskydd, vilket vi får höra – hur ska då integritetsskyddet se ut? Handlar det om att tillsätta en integritetskommission, och så är ni nöjda och säger ja till det här? Eller är det faktiskt så, vilket jag tror, att ni kommer att säga nej till de här lagarna oavsett vilka förändringar i integritetsskyddet regeringen kan tänkas göra? När det sedan gäller olika fall där granskningar och internrevisioner kommer fram till att det har begåtts misstag kan jag säga att jag tror att Internrevisionen har några anmärkningar på , där både och jag sitter, varje gång. Sedan lyssnar polisen på det, följer det och rättar till. Det visar alltså bara att det är bra att man granskar. Skulle vi inte granska skulle vi inte hitta någonting. 31 (MP) replik: Det var i och för sig inte Internrevisionen jag hänvisade till, utan . Det finns dock flera olika instanser som just granskar den personliga integriteten. Det är för övrigt ett av problemen: Ansvaret är väldigt utspritt, och ingen har det heltäckande ansvaret för just integritetsskyddet. För att svara på din fråga är alltså en av de första åtgärderna som behöver genomföras att inrätta en integritetsskyddsmyndighet som får det samlade ansvaret för detta. Det tror jag är en väldigt viktig åtgärd eftersom vi nu faller mellan stolarna och det är flera olika myndigheter som har delansvar i det. Det är alltså en viktig del. En annan viktig del som skulle förbättra situationen är att offentliga ombud också bör medverka i ärenden om hemlig teleövervakning. Det är faktiskt en konkret fråga som skulle förbättra situationen och som jag gärna skulle vilja veta vad har att säga om. För att återkomma till den grundläggande kritiken är dock den utredning som har gjorts och det lyfte fram tidigare, att det finns ett behov av lagstiftningen, inget jag på något sätt har sagt något annat om. Däremot ser jag väldigt stora problem med att vi nu har haft lagarna och att regeringen inte har gjort någonting för att komma till rätta med brister som gång på gång har påtalats av olika myndigheter. Det har till exempel påtalats av , men även av flera andra. Det handlar om gallring av uppgifter, att man inte förstör de uppteckningar som kommer fram och så vidare. Det är någonting som gång på gång påtalas, och jag känner mig absolut inte bekväm med att gå vidare med lagarna utan att vi rättar till de brister som finns. Där tycker jag inte att regeringen har gjort någonting för att ta det här på allvar, och jag vill se en förändring. 32 (C) replik: Det är beklagansvärt att blandar ihop olika saker. De saker du pekar på, som att man inte gallrar ordentligt i registret, har egentligen ingenting med just de fyra lagarna att göra. Det handlar kanske om att ni inte har förtroende för att polisen sköter sitt uppdrag, och det är sorgligt i sådana fall. Ni har sett att det finns några problem. Ja, det finns det säkert, men vi brukar hitta några problem när vi granskar på olika sätt. Sedan rättar man sig efter det och gör bättre. Det är därför man har granskning. Vad ni säger är dock att ni drar slutsatsen att vi ska göra det enklare för de grovt kriminella att verka i . Ni måste åtminstone vara så ärliga att ni förstår vad era egna förslag innebär. Om ni säger att vi inte ska ha de här fyra lagarna – för det är precis vad ni säger – säger ni att det ska bli enklare för grovt kriminella att verka i . Det är slutsatsen, och ingen annan. När det gäller offentliga ombud vid hemlig kameraövervakning är det kanske en viktig fråga, men det har inte heller med det här att göra. ((MP): Det var hemlig teleövervakning.) Ja, hemlig teleövervakning – det är också ett tvångsmedel som används, och vi får en redovisning en gång . När det gäller offentliga ombud ska man veta att det finns oerhört många tillfällen som kriminella byter telefoner och kort i telefonerna. Man måste ha ett nytt tillstånd varje gång för att kunna avlyssna det nya kortet. Det går ofta väldigt snabbt, och det är därför det också behövs interimistiska beslut – man behöver göra det på minuten. Att kalla in ett offentligt ombud och gå till domstolen tar betydligt , och då blir det enklare för kriminella. Man måste avväga hur vi klarar integritetsskyddet som vi klarar att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. och är bra på att bry sig om integritetsskyddet – det säger jag också – men ni klarar inte av den andra delen. Man måste kunna möta båda sidor. 33 (SD): För vilken gång i ordningen vi står och debatterar hemliga tvångsmedel i kammaren vet jag inte. Detta är mitt tredje år i , och jag kan tänka mig att ni har debatterat dem tidigare. Våra synpunkter och ståndpunkter i det här fallet borde vara kända vid det här laget. Vi stöder inga reservationer , men jag har några saker jag ändå vill säga. Betänkandet handlar alltså, vilket jag tror att alla har sagt, om att de lagar som tillåter hemliga tvångsmedel – hemlig teleavlyssning, hemlig kameraövervakning och så vidare – ska vara fortsatt giltiga . Det är så klart vår uppfattning att hemliga tvångsmedel är ett kraftfullt och effektivt verktyg mot den grova brottsligheten när de används. Jag vill än en gång lyfta fram regeringens årliga redovisning av användning av hemlig teleavlyssning, teleövervakning och kameraövervakning. I den senaste skrivelsen kunde vi som sagt läsa att den brottsutredande nytta man talar om vid användning av hemliga tvångsmedel var . Det har jag nämnt en gång tidigare, och jag tänker ta upp det igen, för jag tycker att det är ganska viktigt. Vi kunde också läsa att brottsmisstanke har avskrivits för 154 personer under efter spaning med hemliga tvångsmedel. Detta tycker jag är ganska viktigt. Naturligtvis är det så att det är integritetskränkande verktyg – så är det. Men det är naturligtvis alldeles utmärkt att verktygen också kan användas till att konstatera att vissa människor faktiskt är oskyldiga och att man kan plocka bort dem från polisens radar. När det gäller den här sortens tvångsmedel finns det väldigt stränga restriktioner. Vi tycker nog att de är lite för stränga. Jag vill hänvisa till Brottsförebyggande rådets utredning Bekämpning av organiserad brottslighet . I den framkommer det att svenska poliser och åklagare anser att användning av hemliga tvångsmedel är elementär för att bekämpa organiserad brottslighet. Men eftersom lagstiftningen är för restriktiv används den mest för att utreda narkotikabrott, skriver man. Och när det gäller narkotikabrott anser man, enligt utredningen, att det är en alldeles för smal träffyta för att det här ska kunna användas tillräckligt effektivt mot den organiserade brottsligheten. Jag har lyft fram tidigare och tänker göra det igen. I vårt grannland ser det lite annorlunda ut. , chefen för utredningsverksamheten i , berättade i för sedan att man använder massiv teleavlyssning – jag tror att det var det uttryck han använde – för att motverka den organiserade brottsligheten och lösa gängmorden. Man har också mer effektiva resultat när det gäller att lösa den här typen av brott än vi har i . På grund av det som vi anser vara en bättre avvägd lagstiftning kan alltså polisen i använda teleavlyssning för brott med lägre straffvärde, till exempel förberedelse för grov misshandel. Och man får en större träffyta mot den organiserade brottsligheten i . Det är bra. Vi önskar att man kunde tänka på liknande sätt här i . Jag vill passa på att ta upp en sak som berör. Det är det här med skjutningar. Situationen med de kriminella uppgörelserna innefattande skjutningar är akut. Senast fick vi höra om en ny skjutning. Jag tror att det var i . Vid sidan av ett starkt gränsskydd kring såväl som Schengen och skärpt straff för grovt vapenbrott menar jag att hemliga tvångsmedel är en viktig pusselbit för att komma åt grovt kriminella och den här sortens verksamheter, som skjutningarna. Vi välkomnar lagarna. I det här fallet tycker vi faktiskt att regeringen i stort sett – det måste jag erkänna – är ganska bra. Det händer en och annan gång att vi tycker det – jag ser att rycker till, och jag förstår det. Vi tycker att det är bra att man förlänger lagarna, och vi gläds åt att man aviserar att det ska komma förslag om att göra dem permanenta. Jag vet inte om jag kan säga att jag är glad för att och har de åsikter de har, men det är ändå bra att de är tydliga – det har redan konstaterats. De reserverar sig nämligen för att man helt ska avskaffa användning av hemliga tvångsmedel. Det blir en sorts lucka om de får bestämma. kallar det för . Jag tycker nog att det var ett ganska bra uttryck, för det är precis det som det blir för den grovt organiserade brottsligheten. Det blir alltså en lucka i tiden där de kan få tillåtelse att bete sig precis hur som helst, i stort sett utan att det finns någon möjlighet att komma åt dem. Jag kan inte bara säga att regeringen gör bra saker. Jag måste också vara lite kritisk. Det är bra att man förlänger lagarna. Det är bra att man vill göra dem permanenta. Vi önskar dock att man kunde snegla lite mer på vårt grannland och se hur man där använder den här sortens lagar. Det handlar om att man helt enkelt har sänkt gränserna för när hemliga tvångsmedel ska få användas. 34 (KD): har vi genom medierna kunnat följa ett upptrappat våld mellan rivaliserande kriminella gäng i förorter. Det är ett våld som blir alltmer farligt för allmänheten och inte bara för de kriminella själva. Senast genomfördes en rad skjutningar som slutade med att en 17-åring skadades av en missriktad kula när en gängmedlem besköt en annan inne på en thairestaurang i . Måltavlan var en 20-åring som fick ett skott i benet från nära håll. Trots intensiva spaningar har ännu ingen kunnat gripas för dådet. Totalt har polisen noterat över 50 skottlossningar i , 8 med dödlig utgång, 30 med personskador av olika allvarsgrad. De flesta av dåden bedöms relatera till ett upptrappat krig mellan rivaliserande gäng som främst sysslar med olika former av narkotikahandel. är inte ensamt. Enligt Brå finns ingen säker statistik över hur många skjutningar som sker mellan kriminella gäng, men det mesta tyder på att det gängrelaterade våldet har ökat i takt med att förekomsten av illegala vapen också ökat. Värst drabbat av skjutningar är , där det , den senast tillgängliga statistiken, genomfördes 309 rapporterade skjutningar. I genomfördes 180 skjutningar, och i var det 84 stycken. I det senare fallet bedömdes 35 som gängrelaterade. Kriminellas våld mot kriminella ses ibland som förmildrande, men det är inte sällan som våldet drabbar även dem som inte har en kriminell bakgrund. Det är därför av högsta prioritet att kampen mot den grova organiserade brottsligheten liksom annan grov brottslighet ges fortsatt starkt stöd genom de beslut vi fattar här i riksdag. Kriminella nätverk utgör i sanning en cancersvulst på samhällskroppen. Där de etablerar sig tenderar de att växa och bilda ett slags stat i staten. Ja, ibland kan det till och med bli en starkare kraft än staten själv, med förgreningar såväl i närings- och föreningsliv som i rättsväsen och i politiken. Vi känner detta kanske allra bäst från fiktiva beskrivningar av den italienska maffian och dess förgreningar, men verkligheten är tyvärr inte långt från dikten. Även i finns organiserad brottslighet av olika slag, från unga gäng i förorten till yrkeskriminella nätverk. Dessa nätverk drivs i grunden av samma gemenskapstanke som de flesta av oss omhuldar i vår vardag. Oavsett om det är samvaron i en familj, ett företag, en förening eller en församling förenas människor i gemensamma intressen och binds samman. Gemensamt är att medlemmarna ofta skyddar det gemensamma intresset när det ifrågasätts utifrån. Detta gör den grova organiserade brottsligheten svårare att bekämpa än traditionell grov brottslighet, där enskilda kriminella utför de brottsliga handlingarna. I det här sammanhanget bör också nämnas den internationella organiserade brottsligheten, som i det kölvatten antagit nya och allt grövre former. Det rör bland annat framväxten av terrorism, och samhällsomstörtande verksamhet är inte sällan grundad i antidemokratiska rörelser runt om i världen. Hot och angrepp från dessa nätverk har drabbat västländer. Mest känd är terrorattacken , som krävde nära 5 000 människoliv i och . Från europeisk sida minns vi också terrorattackerna mot 2004 och 2005. Det rör också verksamheter riktade mot andra länder men som planeras och orkestreras från vår del av världen. Här finns ett färskt exempel, belägringen av Westgategallerian i , vilken krävde 72 människoliv. Bland de misstänkta förövarna finns en norsk medborgare, och medieuppgifter har gjort gällande att även svenska medborgare kan ha varit inblandade i planeringen. Det är bland annat mot denna bakgrund, och med tanke på annan i samhället förekommande grov brottslighet eller andra särskilt allvarliga brott som skadar vårt lands intressen, som på regeringens förslag låter polisen och Säkerhetspolisen få tidsbegränsad tillgång till olika former av hemliga tvångsmedel, såsom hemlig rumsavlyssning, avlyssning eller övervakning av elektronisk kommunikation, teleavlyssning, kameraövervakning och postkontroll. Det bör inte förringas att användandet av hemliga tvångsmedel innebär ett ingrepp i den personliga integriteten. Därför finns också mycket strikta bestämmelser för när och i vilka sammanhang som hemliga tvångsmedel får användas, hur de får användas och vilka skyldigheter som åligger det allmänna när de har använts. Exempelvis rör användningen genomgående brott av sådan art att påföljden ska vara fängelse. Och det är endast i de fall där användandet av hemliga tvångsmedel kan antas underlätta en förundersökning eller förhindra att brott begås. I de fall hemliga tvångsmedel använts ska den som varit utsatt också underrättas om detta i efterhand. Villkoren för hur dessa tvångsmedel får användas regleras i fyra olika lagar som av tidigare givits begränsad giltighet fram till utgången av detta år. Det finns en anledning till att giltighetstiden begränsades. Regeringen bedömde visserligen att användandet av hemliga tvångsmedel effektivt skulle underlätta brottsbekämpningen, men det rör sig om nya metoder som förtjänar att utvärderas innan de permanentas, inte minst när det gäller integritetsaspekterna. En sådan utvärdering lämnades till regeringen . Förre rikspolischefen konstaterar att hemliga tvångsmedel används i mycket liten utsträckning. Totalt runt 50 tillstånd har medgetts för vart och ett av de tre tillämpningsområdena. I de fall där hemliga tvångsmedel använts bedöms de ha haft stor betydelse för utredningsarbetet och det brottsförebyggande arbetet i ca 30–av fallen. Utredaren bedömde således att det fanns skäl att permanenta åtgärderna – med vissa förändringar. som det finns tungt vägande skäl att permanenta de gällande lagarna finns också skäl att göra en avvägning av den grundlagsstadgade rätten till personlig integritet. Sådant arbete pågår just nu inom , och regeringen gör bedömningen att en proposition med anledning av utredningens betänkande kan lämnas tidigast . Med hänsyn till behandling kommer dock lagstiftningen inte att kunna träda i kraft förrän tidigast . Därför är det rimligt att de lagar som gäller också tillåts gälla fram till dess ny lagstiftning träder i kraft. Samhället har ett ansvar att i första hand förebygga och i andra hand ingripa och skipa rättvisa när människor eller samhällsintressen utsätts för grov brottslighet. Genom det tillfälliga införandet av hemliga tvångsmedel har polisen och Säkerhetspolisen fått viktiga verktyg i denna kamp. Låt oss inte ta ifrån dem dessa verktyg i väntan på att ett permanent regelverk kommer på plats. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 35 (S): Det är Socialdemokraternas bestämda uppfattning att dessa lagar behövs. Det är inte, som hävdas, kreti och pleti som dessa lagar används mot. Det är fråga om dem som misstänks för mord, grovt rån, människohandel, våldtäkt mot barn, grovt narkotikabrott eller den typen av brott. Särskilt mot bakgrund av hur den organiserade brottsligheten har utvecklats är det viktigt att också utveckla starka instrument för att bekämpa den typen av brott. Här har nämnts till exempel alla skjutningar. Vi socialdemokrater är dessutom beredda att gå längre i en del avseenden när det gäller tvångsmedel. Vi vill till exempel avlyssna dem som misstänks för grova vapenbrott. Också där ser vi den tydliga kopplingen mellan grov organiserad kriminalitet och grova vapenbrott. Frågan har utvärderats. Det har påpekats i debatten. , tidigare socialdemokratisk minister, tidigare rikspolischef, tidigare ordförande för och tidigare kammarrättspresident, har lagt fram en utredning till regeringen där denna fråga har utvärderats. I betänkandet framgår att av kartläggningen har utredningen dragit slutsatsen att tillämpningen av samtliga tre lagar har medfört en beaktansvärd nytta och att det finns ett påtagligt behov av reglering. Vidare gör utredningen bedömningen att den svenska regleringen lever upp till såväl regeringsformens som krav. Det är solklart att denna utvärdering har gjorts. Utredningen är inget hafsverk utan gedigen och ordentlig. Därför frågar man sig, nu när regeringen kommer tillbaka till , varför lagstiftningen inte permanentas. Betänkandet lades fram för , . Det är klart att man misstänker att statsråden i regeringen inte är överens om hur lagarna ska se ut eftersom tidsutdräkten har varit så lång. Vi hörde i tidigare inlägg att det ska komma en proposition . Min reaktion är att undra vilken höst. Den finns inte med i propositionslistan för den här hösten. Är det den här hösten vi talar om? Jag tycker att regeringen borde lägga fram ett förslag om att permanenta lagstiftningen. När man nu har hört denna debatt kan det vara på sin plats med en liten historielektion. Det har varit en diskussion inom båda blocken. Den socialdemokratiska regeringen lyfte upp frågan om avlyssning och buggning . Inledningsvis i den diskussionen var emot. När sedan lade fram förslaget 2006 var och med medan och KD var emot. Ni var till och med så mycket emot att ni använde er av möjligheterna som finns regeringsformen för en minoritet att blockera en lag. Ni sköt upp hela lagen . Så såg det ut . Diskussionerna inom det borgerliga blocket och inom det rödgröna blocket har varit intensiva. Vi socialdemokrater har varit konsekventa i den delen att vi har sagt att eftersom den organiserade kriminaliteten har ökat måste vi se till att öka möjligheterna för rättsväsendet att agera. Man ska aldrig glömma integritetsfrågorna och integritetsskyddet. Inte minst har lyft fram möjligheten att inrätta någon form av ny integritetsmyndighet. Den frågan finns med i en av reservationerna. Vi förhandlar nu med regeringen om direktiv till en ny parlamentariskt sammansatt kommitté för integritetsfrågor som kommer att få i uppdrag att se över hur en sådan myndighet kan se ut. Jag ser fram emot att få se direktiven. Vi behöver samla hela frågan under en samma och myndighet. Det är en kommande process som inleds. I detta anförande instämde och (båda S). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §). 10 § En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar betänkande 2013/14:CU5 En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (prop. 2012/13:178) föredrogs. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 36 (SD): Regeringen har lämnat direktiv till en parlamentarisk kommitté att utreda och vid behov föreslå förändringar i det regelverk som styr fysisk planering och framtagande av planeringsunderlag på regional nivå som krävs för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet. Den parlamentariska kommittén har till uppgift att utvärdera systemet med regionplanering och hur detta förhåller sig till bland annat systemen med regionala utvecklingsstrategier respektive länsplaner för transportinfrastruktur. Jag ser detta som något positivt, och jag anser att det är viktigt att kommittén dessutom utvärderar hur hanteringen av bostadsförsörjningsfrågorna fungerar . Uppdraget ska vara klart och redovisas . Jag menar att kommittén bör ges tilläggsdirektiv som innebär att den ska utarbeta ett förslag om att flytta den strategiska översiktsplaneringen till regional nivå med syfte att stärka bostadsförsörjningen i kommunerna. Utredningen bör naturligtvis uppmärksamma förekommande nackdelar med en sådan ordning och väga nackdelarna mot de fördelar för bostadsförsörjningen som finns att finna.