prot · H009121 · 2013-06-12 00:00:00 — Och vi ska vara ärliga med vilka reformer som leder till jobb och vilka som bara generellt stimulerar företagande. 54 (V) replik: Även jag har noterat besluten på , och jag är aningen mer nöjd än och på det området. Ett särskilt klokt beslut som kongressen fattade handlade om privata vinster i välfärden. Den formulering som antogs lyder: Eventuell vinst ska återinvesteras i verksamheten. Det tycker jag är ett bra beslut. Varje skattekrona som vi betalar till sjukvård, skola, äldre ska gå just dit. Det finns ett bekymmer, nämligen att vi har en speciell företagsform vars enda syfte är att plocka skattepengar ur verksamheten. Det är riskkapitalbolagen. Antingen plockar de ut pengarna i form av vinst eller genom avancerad skatteplanering och räntesnurror, ofta med huvudbolag i skatteparadis, eller så gör de sig en rejäl hacka vid slutförsäljningen av verksamheten. Det är dessa riskkapitalbolag som alltmer dominerar i skolor, i äldreomsorgen och på vårdcentralerna runt om i . Min fråga till är: Innebär beslutet på er partikongress att ni anser att riskkapitalbolag inte ska äga skolor, äldreboenden och vårdcentraler i ? 55 (MP) replik: känner till hur vi fattar besluten. Om jag inte missminner mig fattades ett antal mer preciserade beslut om just olika typer av bolagsformer. Det diskuterades om man skulle ha den typen av bolag men inte den typen, om man skulle ha den formen men inte den, vilket avslogs när vårt nya partiprogram skrevs. Det var klokt, tycker jag, för ett partiprogram ska uttrycka visionen, bilden och resultatet av vart man vill komma, inte vägen dit och inte alla gånger formerna för det. , som är väl insatt i frågan, vet att det inte finns någon enhetlig definition av riskkapitalbolag. Det är svårt att veta hur vi ska reglera dem. Vi känner till problemen som uppstått med den företagsformen. Vissa riskkapitalbolag delar till exempel inte ut någon vinst, vilket gör att förslag att vi ensidigt bara ska reglera vinstfrågan innebär att det finns risk för att vi snarare öppnar fältet för just riskkapitalbolagen i stället för det som är meningen. Jag tror att det är klokt att tydliggöra för svenska folket att när vi använder skattepengar i den offentliga sektorn, när vi driver gemensamhetsverksamheter i form av skola och omsorg, då är det något annat än att befinna sig på vilken marknad som helst. Att ta hand om våra barns utbildning eller ta hand om sjuka eller äldre är inte samma sak som att ha en byggfirma och sälja hammare och spik. Det gjorde vi tydligt, och vi kommer i vår politik att utveckla hur vi ska forma en sådan ordning. Är med på det är det bra, men skiljelinjen mellan och mig består i att han till skillnad från mig inte vill ha de privata alternativen. vill att man ska kunna förbjuda friskolor, till exempel byskolor som hotas av nedläggning och där föräldrar och lärare går ihop och säger att man ändå ska driva skolan vidare. Ni vill förbjuda sådana skolor. Jag tycker inte att det är en ordning som vare sig signalerar långsiktighet för eleverna i eller är särskilt ansvarsfull. 56 (V) replik: Jag måste tyvärr säga att jag inte tycker att svaret var helt glasklart på frågan om riskkapitalbolagen hör hemma inom utbildning, sjukvård och äldreomsorg. Ett tydligt svar vore till exempel ja eller nej. Riskkapitalbolagens enda syfte är att berika sig på våra skattepengar. Är det förenligt med att eventuell vinst ska återinvesteras i verksamheten? Frågan bör rimligen kunna besvaras med ett rakt svar. 57 (MP) replik: Jag gav ett väldigt tydligt svar. Vi har inte tagit ställning till exakt vilka bolagsformer som bör få eller inte få vistas på de här marknaderna. Vi har sagt att detta inte är vilka marknader som helst. De är samhällsdrivna och skattefinansierade. Här ska eventuella vinster återinvesteras. Det är ett rakt svar. Om har den exakta definitionen på riskkapitalbolag och har en lista på vilka bolag han vill ska försvinna dag, så att sjukhus, vårdcentraler och skolor stängs i , då tycker jag att han ska visa den för svenska folket, så att man vet vad ert parti egentligen ger för risker inom de här sektorerna. Jag tycker inte att detta är ett särskilt ansvarsfullt sätt att behandla dessa viktiga välfärdssektorer och omsorgssektorer. 58 Socialminister (KD) replik: har haft kongress. Det finns ingen anledning för oss att recensera den, men om dess beslut jämförs med det partiet sagt innan kan man konstatera att det nog inte är så lätt att vara språkrör. Det är dock en helt annan sak än det jag tänkte tala om. tog i sitt anförande upp problemen med växande psykisk ohälsa, ett bekymmer som jag tycker borde tilldra sig större intresse än vad som är fallet. Det finns all anledning att dels fundera på och forska om orsakerna till en sådan situation, dels naturligtvis vidta rätt åtgärder för att möta en sådan utveckling. Här gör regeringen väldigt mycket till exempel när det gäller elevhälsan, som tangerade. Det handlar om att i skollagen tydliggöra skolans skyldighet att tillhandahålla personal som är kunnig på området. Vi har ett särskilt stöd för att anställa mer personal inom skolan. Vi har gjort stora satsningar på barn- och ungdomspsykiatrin för att kunna korta väntetiderna. Det är naturligtvis inte rimligt att en liten pojke eller flicka som mår dåligt får vänta eller innan han eller hon kommer till läkare eller annan personal. kan vi säga att vi har kortat väntetiderna på ett sådant sätt att det i regel är mindre än 60 dagars väntan. Det är en god utveckling, men vi har mer att göra vad gäller metodutveckling, forskning och annat. Den här satsningen startades av denna regering. har samarbetat med Socialdemokraterna utan att göra motsvarande satsning. Hade situationen kunnat vara något bättre om i samarbete med Socialdemokraterna tidigare hade tagit de viktiga steg som vi nu tar? Det kommer att ta tid innan de får genomslag. 59 (MP) replik: Det är välkommet att noterar att detta är en viktig fråga att prata om. Detta håller jag med om, och det var därför jag ägnade delar av mitt anförande åt det. Men jag tycker att det är väldigt tråkigt om det första man säger när man ska prata om det här är att man vill tydliggöra vem som inte har lagt fram vilka förslag i . Då tycker jag inte att debatten blir riktigt bra. Jag tror inte att de unga som mår dåligt är betjänta av en sådan diskussion. Jag har ingen lust att gå vidare med det, och det har heller inte med saken att göra. Det är viktigt att diskutera hur man möter unga som mår dåligt, hur man möter kvinnor och tjejer som har självskadebeteenden men inte har fått någon diagnos. Vi vet att det finns brister inom psykiatrin, och vi kommer att återkomma med fler förslag på det området. Men jag tror att vi även behöver lyfta blicken. Som partiledare har vi ansvar för att i opinionsbildningen peka på större sammanhang. Vilket ansvar har vi till exempel för utvecklingen med de hårda kraven på unga tjejer? Det finns utseendekrav och prestationskrav. Man ska både klara skolan och ha ett fullt utvecklat socialt liv med allehanda aktiviteter. Man ska dessutom vara fit och sköta en hälsoprofil som egentligen inte är av den här dagen. Vilket samhälle är det som har lett till de här konsekvenserna? Jag skulle tycka att det vore mycket intressantare om ni i regeringen också funderade på vad man gör i detta hänseende. Det kan handla om reklam, men inte minst naturligtvis också om den tid som familjerna har med ungdomar. Vi kanske inte bara ska fokusera med de små barnen. Kontaktdagarna har försvunnit. Det kanske finns anledning att återinföra lite tid för de vuxna till samvaro med ungdomarna, inte bara med de små barnen. 60 Socialminister (KD) replik: Avsikten med det jag sade var egentligen inte att få till stånd en diskussion om orsakerna. Vad jag ville säga var att det arbete som vi gör tar oerhört . Handlar det om utbildning av psykologer och läkare med psykiatrisk kompetens är ledtiderna enorma. Det här är någonting som vi kommer att få jobba med väldigt länge innan vi har en psykiatrisk vård som är i paritet med den somatiska vården. Där har vi mycket att kämpa med, och detta borde ha startats tidigare. Det stämmer att väldigt många ungdomar, inte minst tjejer, har att kämpa med en situation där de bedöms väldigt mycket utifrån hur de ser ut, vad de har och så vidare i stället för att värderas som de personer de är. Jag tror att de tillfällen i livet då man får möjlighet att vara sig själv, att vara sårbar, lite svag, kanske ledsen och så vidare, är alltför få i vår tillvaro. erbjuder familjerna detta, men tidsbrist och annat är ett bekymmer i detta sammanhang. 61 (MP) replik: Jag tror att vi också behöver ta upp debatten om könsrollerna i . Vi lägger nya krav och roller på tjejerna, men tar inte bort något. Kvinnorollen innehåller alla traditioner av att vara behagfull och vara till lags. ska kvinnor vara moderna, aktiva och viljestarka. Det blir väldigt svårt att bära alla de här rollerna. Jag tycker att vi här i kammaren ska ta ett större ansvar för jämställdhetsfrågorna och könsrollerna. Det har från parti inte varit glasklart till exempel hur vi ska säkerställa att alla myndigheter jobbar aktivt med jämställdhetsuppdraget och att alla frågor belyses utifrån hur de faller ut för kvinnor och män och om de ger mer stereotypa bilder. Vi har fortfarande inte kvinnor på maktpositionerna i bolagen. Det finns inga förebilder. 62 Utbildningsminister (FP): , , , , och av de tio snabbast växande ekonomierna i världen ligger nu sex i . Barnadödligheten minskar, medellivslängden ökar och analfabetismen minskar. har en så stor andel av världens befolkning gått och lagt sig mätta . Utvecklingen är fantastisk. Orsaken till detta är globaliseringen. Det är ett sammanfattande namn på de liberala idéer som dominerar världsekonomin: marknadsekonomi, företagsamhet, entreprenörskap och frihandel. FN satte för upp ett så kallat millenniemål. Det var att man skulle halvera världsfattigdomen till 2015. måste FN ha ett extra möte eftersom det målet har uppnåtts . Det beror inte på FN, utan det är en följd av att liberalismens idéer nu dominerar i världsekonomin. Den politiska vänstern har varit emot globaliseringen. Den extrema vänstern kastade sten och höll på att slå sönder hela på grund av globaliseringen. Här i har man röstat emot varje litet steg, har varit emot marknadsekonomin och har varit kritisk till frihandeln. Jag minns, när jag växte upp i textilbygden utanför , hur de två röda partierna i , både socialdemokrater och vänsterpartister, försvarade protektionismen av textilier. Men det är frihandel med textilier som har lyft stora delar av den tredje världen, till exempel . Andra hävdar att handel är skadlig för miljön och vill införa strafftullar och straffskatter på frihandel. Men hur ska fattiga länder kunna lyfta sig om de inte får exportera? Den långsiktiga visionen kan inte vara att bara vi ska få vara rika och att vi sedan ska skicka bistånd till de andra. Vad säger om globalisering? Jag läste deras partiprogram. Ordet globalisering förekommer 17 gånger i Vänsterns partiprogram, varje gång som skällsord. Liberalismen är oslagbar när det gäller att skapa välstånd. Socialismen är oslagbar när det gäller att skapa fattigdom. När det gäller att skapa ekonomisk utveckling har socialisterna haft fel . De har ingenting lärt, de har lika fel . Globaliseringen betyder också att måste höja sig ytterligare i en värld där konkurrensen hårdnar. Vi behöver ett starkt EU. Det är naivt att tro att ett fyrtiotal länder i skulle kunna köra var sitt race i globaliseringsloppet. Det europeiska samarbetet kommer att behövas mer . Det måste både fördjupas och breddas. Vi måste stärka konkurrenskraften i vår egen ekonomi. Vi behöver pressa ned världens högsta marginalskatter till lägre nivåer. Vi behöver en moderniserad och liberaliserad arbetsrätt. Vi behöver se till att unga människor snabbt kommer i arbete. Ett första jobb, det där första jobbet, är inträdesbiljetten till en bättre framtid. Därför behöver vi fortsatta reformer: mer lärlingssystem, mer yrkesintroduktion och lägre ingångslöner för de allra yngsta. Vi behöver ökad lönespridning i , inte minst för att utbildning ska löna sig även i de kvinnodominerade yrkena inom välfärdssektorn. har ett antal förorter drabbats av vandalisering och provokationer. Unga kriminella har kastat sten mot . Vi måste förstå att socialt utanförskap leder till problem. Utanförskapet måste bemötas med arbetslinje, kunskapsskola och integration. Men, inget utanförskap kan någonsin bli en ursäkt för att begå brott. Samhället måste vara tydligt med det. Många i den här , på olika sidor, vill inte vara tydliga. Hur många på vänstersidan i denna kammare har inte sagt att stenkastningen ytterst är samhällets fel, till exempel när han var i Aktuelltstudion? Egentligen vill man säga att det är Alliansens fel. Det är det man vill säga, och några säger det. En sådan attityd tar ifrån vandalerna deras ansvar, och man ursäktar ett beteende som är helt oacceptabelt och kriminellt. Lika märklig är attityden från de invandrarfientliga. De vill inte heller lägga skulden på dem som kastar sten. Det är invandrarnas fel kollektivt eller invandringens fel. Sanningen är att det oftast är invandrare som är offren. Det är de som får sina bilar uppbrända. Det är de boende i dessa områden som riskerar att stå utan skydd från samhällets räddningstjänst om det till exempel skulle börja brinna. Vi måste arbeta mot utanförskap. Men vi ska inte försöka reducera ansvaret hos dem som kastar sten. Brottslingar måste ställas till svars oavsett om de är födda här eller någon annanstans. Men lägg inte skulden på brottsoffren! För sedan stod jag på en av skolgårdar. Solen sken och flaggorna vajade i vinden. Glädjen i ögonen på studenterna när de sprang ut mot framtiden gick inte att ta miste på, som det ska vara. För alla studenter som sprungit ut den här har skolan varit vardag så länge de kan minnas. Skolan har skapat premisserna för deras framtid. Vi föds med olika förutsättningar, men skolan kan och ska lägga grunden för lika möjligheter i vuxenlivet. När dagens studenter föddes, , sammanföll det med de första internationella kunskapsmätningarna över elevers resultat i . har resultaten i varit sjunkande. Dagens studenter har under hela sin studietid fått betala ett pris för en havererad utbildningspolitik i vårt land. Jag är övertygad om att skaparna av den politiken hade goda intentioner. Men resultatet har varit nedslående. Det är mot den bakgrunden nu byter utbildningspolitik. Det är ett omfattande reformarbete som har sjösatts, det mest omfattande folkskolereform. står kunskap i fokus för skolreformerna. Senast tog vi ytterligare ett steg för att öka läraryrkets attraktivitet och status. Enligt en bred överenskommelse mellan de båda lärarfacken och de båda stora arbetsgivarorganisationerna, Kommuner och Landsting och , inför vi en lång rad åtgärder, till exempel karriärtjänster, där staten skjuter till pengar för att höja lönerna. Vi inför högre antagningskrav till lärarutbildningen. Vi minskar den administrativa bördan för lärarna. Och reformarbetet kommer att fortsätta. De rödgröna partierna kritiserar mig för att det sker för mycket på skolpolitikens område, och för snabbt. Men vad är det som gör att oppositionen har råd att vänta? Vad väntar de på egentligen? Om man vill ha kvar den skola som uppvisade sjunkande resultat kan jag förstå att man sitter med armarna i kors, inte annars. Ni inom Socialdemokraterna, och har i denna kammare, antingen tillsammans eller var för sig, röstat emot ny lärarutbildning, tidigare mål och tidigare nationella prov. Ni har röstat emot samlat betyg från årskurs 6, ny skollag och ny gymnasieskola. Ni har röstat nej, nej och nej till allt vi har föreslagit. Vad ni gemensamt själva vill ha är fullständigt oklart. Det enda ni har gemensamt är att den politik som hade misslyckats skulle ha bevarats om ni hade suttit vid makten. Den här debatten riskerar att bli ytterligare en tam föreställning på så sätt att här står en samarbetsregering med fyra partier som är beredda att ta ansvar för mot ett alternativ som inte finns. Det är fyra partier i opposition, tre på den rödgröna sidan. I vartannat inlägg säger ni att ni vinner valet, eller att ni ska vinna valet. Vad ni ska göra gemensamt är dock totalt oklart. När tänker ni berätta för oss hur ska styras? När tänker ni berätta för oss vad som är ert gemensamma alternativ för framtiden? Socialdemokraterna talar om arbetslinjen. De har förslag som innebär motsatsen, men de talar åtminstone om det. talar om en ledighetslinje. I ett intressant rödgrönt replikskifte talar ni om att ni ska ha en energiöverenskommelse, men ni har helt olika innehåll i överenskommelsen. Den ena är för kärnkraft, den andra är emot. Vad är det för gemensam politik som ni ska vinna valet på och genomföra? När får vi besked? Jag hoppas att det ska ges svar på det i den här debatten och i denna kammare , och om inte så åtminstone före valet. Det är då ni är ärliga mot väljarna. Fram till dess finns det bara ett enda regeringsalternativ i , och det är alliansregeringen. 63 (S) replik: Det är bra att talar engagerat om både globalisering och frihandel, även om han kanske försöker skapa konflikt i den frågan partier emellan. Jag vet inte riktigt vem han adresserar i den frågan. Jag uppfattar det nämligen som att vi i är pro både globalisering och frihandel och att vi är tacksamma över att den här utvecklingen har lett till en ökning av välståndet i världen. är ett av de länder som driver på en sådan utveckling både i och globalt. Tyvärr kommer jag inte att nappa på skolpolitiken den här gången. Vi har haft vissa replikskiften om det. Jag skulle vilja byta perspektiv och börja med att gratulera till att han nu har nominerat, heter det kanske, en feminist till jämställdhetsminister i och till att hon har blivit utsedd till det. Senast det hände var under en socialdemokratisk regering. Jag skulle vilja ställa några frågor om jämställdhetspolitiken, för även om jag kan vara glad över det här kan man ju fundera över vad som händer med jämställdhetsutvecklingen i . Det är inte bara positiva saker som händer. På flera områden står det stilla, och på andra ställen går det bakåt. Bara i går kom det ny statistik som visar att andelen kvinnor i bolagsstyrelserna minskar . Vi har haft diskussioner om hur skillnaden mellan män och kvinnor är den högsta när det gäller sysselsättningsgrad, alltså hur många män och kvinnor som jobbar. Även om det har funnits en otålighet över att jämställdhetsarbetet inte har gått tillräckligt snabbt har det ändå funnits en riktning mot att vi har ökat jämställdheten i . För sedan kom en rapport, , som mäter olika länder. Av de 20 länder som ligger i topp, och vi ligger fortfarande i topp, är det enda landet som tappar och dalar. Då är min fråga: Vad anser folkpartiledaren? Finns det inte mer att göra för jämställdheten i , och vad är det? 64 Utbildningsminister (FP) replik: Jag tackar för det ämnet. Det är viktigt med jämställdhet. Till att börja med och innan vi målar upp problemen ska vi säga att är ett av världens mest jämställda länder eller kanske världens mest jämställda land om man väger ihop många olika faktorer. Men det finns fortsatta utmaningar. Vi vill komma längre. Det är viktigt att inse att reformer som har gjorts på området har haft betydelse, för det spelar naturligtvis roll för hur man vårdar dessa reformer. Det handlar naturligtvis om utbyggnaden av den svenska förskolan och den svenska förskolans höga kvalitet. Det är grunden, skulle jag säga, för jämställdheten, för det innebär att kvinnor kan delta i arbetsmarknaden på ungefär samma villkor som män alltid har gjort. Vi har delegationer som reser från många länder i till för att studera den svenska förskolan. Vi har gemensamt över de politiska blocken haft ansvar för den utvecklingen; jag känner inte att det finns någon stor anledning att söka konflikt i detta. Vi har haft ett gemensamt ansvar, och det har varit en bred enighet. Föräldraförsäkringen är naturligtvis ytterligare en sådan reform som innebär en viktig möjlighet att kombinera föräldraskap, arbete och karriär. Jag skulle säga att RUT-avdraget är centralt för en viss grupp kvinnor. Då tänker jag på dem som fått jobb. Många kvinnor som är lågutbildade en hög andel är invandrarkvinnor som tidigare bara stod utanför eller jobbade svart har fått möjlighet att jobba vitt, så det har också utvecklats mycket . Jag ska ändå säga att vi har utmaningar kvar. Vi behöver få ett jämnare uttag av föräldraförsäkringen. Jag är mycket missnöjd med att näringslivet inte tar ett större ansvar för utvecklingen. Flera ministrar uttalar sig så sent som i tidningen att en lagstiftning om representation i bolagsstyrelser rycker närmare. På något sätt är det fel princip att lagstifta om det, men jag vill ändå säga att tålamodet kan tryta i den här frågan. Mycket har alltså gjorts. Vi ligger långt framme, men det återstår en del att göra. 65 (S) replik: Det var bra att statsrådet kom med en del exempel på vad han ser skulle behöva göras mer med föräldraförsäkringen. Han öppnar även dörren lite på glänt när det gäller bolagsstyrelser. Det tycker jag är bra. Tyvärr kan man inte bortse från att en del av de nedskärningar som den här regeringen trots allt har genomfört framför allt har drabbat de lågavlönade kvinnorna absolut hårdast. Jag tror att regeringen måste se att en del av dess politik har varit könsblind, att skattesänkningarna framför allt har riktats till män medan besparingarna har riktats mot kvinnor. Oavsett vad man tycker om det måste man fundera på vad som gäller framåt. Jag är naturligtvis besviken på att har låtit vårdnadsbidraget slippa igenom, där man driver bort den moderna familjepolitik vi har haft i och prioriterar någonting annat. Jag tror att viktiga frågor är heltidsfrågan, lönekartläggning, jämställda löner, kvalitet i förskolan, barnomsorg på obekväma tider, äldreomsorgen och även jämställda bolagsstyrelser. Min enda slutsats är att vi inte kan fortsätta låta bestämma takten i jämställdhetspolitiken. Delar statsrådet den uppfattningen? 66 Utbildningsminister (FP) replik: Vi har mer att göra. Jag upplever egentligen att det finns en ganska bred enighet i denna riksdag om samtliga de målsättningar som räknade upp. Sedan kan metoderna skifta. Jag är inte lika ivrig när det gäller att gå in och lagstifta för att lösa alla samhällsproblem som alltid är, men jag utesluter det heller inte för framtiden om saker och ting inte löses på annat sätt. Jag vill säga att jag är besviken på hur näringslivet hanterar frågan om kvinnlig representation i bolagsstyrelserna. Precis som jämställdhetsministern och finansmarknadsministern säger i tidningen kan det mycket väl vara så att en lagstiftning rycker närmare. I grunden tycker jag att lagstiftning går i strid med principer som jag tror på, men å andra sidan kan tålamodet brista till slut. Det är klart att om man sänker skatterna på arbete tjänar de mest på det som arbetar mest, och det är männen. Det är det vi vill ändra på. Jag ska dock säga att har koll på sina statsfinanser, och det är grunden för jämställdheten och för att finansiera den gemensamma välfärdssektorn. 67 (MP) replik: Vi har en engagerande jobbdebatt här, och kopplingen mellan skola och arbete brukar vara ganska tydlig. Det har varit väldigt många ord från utbildningsminister när det gäller att få dem med lägre utbildning att komma in på arbetsmarknaden. Men jag är lite orolig för hur regeringens politik slår mot den högre utbildningen. Det jag ser och hör i möten med rektorer och höga tjänstemän på landets högskolor och universitet är en stor oro inför de omstruktureringar som leder, inte minst att man drar ned antalet platser i ett läge när flera högskolor och universitet möter ett ökat söktryck. Och när arbetsmarknaden ser ut som den gör kan jag inte förstå varför det är rätt läge att dra ned på högskoleplatser.