prot · H10943 · 2013-12-10 00:00:00 — När jag stod här i talarstolen och frågade statsministern om han var beredd att medverka till att höja lärarnas löner svarade han: Det är inte vårt ansvar. Det är arbetsmarknadens ansvar. Det var det svar jag fick. vet vi, med facit i hand, att de har tvingats till reträtt. Vi måste dessutom, herr talman, verka för att öka likvärdigheten. Vi måste se till att skolor drivs av passion för utbildning och inte i vinstsyfte. Vi ska se till att aktörer som har vinst som syfte inte ska få tillstånd att driva skolor. Eventuellt överskott i verksamheter ska återinvesteras i den berörda verksamheten. Det är genom dessa förslag och genom att ha en genomtänkt politik baserad på forskning och beprövad erfarenhet som vi kan bemästra svårigheterna i den svenska skolan – inte genom mer disciplin i klassrummet. 50 (SD): Det var intensiva ord från de föregående talarna. Jag tänkte dra ned lite på tempot. välstånd och förmåga att klara sig i konkurrensen från moderna tigerekonomier är i grunden beroende av ett utbildningssystem som står sig i kvalitet i jämförelse med resten av världens nationer. Vi vill skapa en svensk skola i världsklass. Därför lägger vi fram en rad förslag för att förbättra skolan. Tyvärr har vi, som flera här har rapporterat, sett hur jämförbara länder inte bara har knappat in på oss utan till och med gått förbi oss vad gäller utbildningsresultat. Den senaste PISA-undersökningen som presenterade visade återigen på sjunkande resultat. Det var dessutom klara, tydliga resultatminskningar och ingenting man kan hänskjuta till felmarginalen. Vi ser så klart allvarligt på resultatet av denna och tidigare undersökningar. Vi menar att det är viktigt att vi gemensamt tar tag i problemen, för det brådskar verkligen . Som ni vet är detta min första budgetdebatt i utbildningsutskottet. Av den anledningen tittade jag runt lite på vad som hade sagts . Jag fastnade faktiskt för en sak som sagt. Jag citerar: Jag skulle vilja be de ledamöter som finns församlade i kammaren och de som eventuellt lyssnar på debatten i efterhand att fundera på: Hur går det för en människa som inte har en adekvat läsförmåga i vårt samhälle ? Hur går det för den människan som demokratisk medborgare? Hur går det för den människan när den ska konkurrera om ett arbete på arbetsmarknaden? Jag tror att det är väldigt lätt att se framför sig följande. Fortsätter denna utveckling och man inte gör de nödvändiga investeringarna för att vända på den här trenden är risken ganska stor att de sociala klyftorna i vårt samhälle vidgas ytterligare. Sammanhållningen i vårt samhälle försämras. Vi kommer att ha ett permanent utanförskap för människor som inte har fått rätt förutsättningar därför att den förda skol- och utbildningspolitiken har svikit dem. Hatten av, Baylan! Jag kunde inte ha sagt det bättre själv. När det gäller den sista meningen i citatet skulle jag vilja tillägga att det inte bara är den förda skol- och utbildningspolitiken som har svikit dem, utan det är faktiskt hela samhället som har gjort det. Baylan säger att de inte har rätt förutsättningar för att skolpolitiken har svikit dem. Jag säger att de inte har rätt förutsättningar att klara skolan, därför att integrationspolitiken dessutom har svikit dem. Många har inte rätt förutsättningar för att klara av skolan. Därför vill jag påstå att den förda integrationspolitiken är en stor bov i dramat. visar till exempel att de som invandrat efter skolstart inte klarar sig lika bra. Är det då enbart skolans problem? Är det då enbart skolans fel? Enligt mig handlar det om så mycket mer än om bara skolan. Det handlar om integrationen i det stora hela. Föräldrar som kommer hit ges inte rätt förutsättningar och verktyg för att bli en del av samhället och kan då inte heller klara sin och sina barns integrering i samhället. I förra veckans frågestund ställde jag en fråga om detta till statsrådet . Jag menade att den misslyckade integrationspolitiken är en av orsakerna till de sjunkande resultaten. Statsrådet tog inte åt sig det för en sekund utan hävdade i vanlig ordning att jag skyllde allting på invandrarna, trots att det var honom och hans förda politik jag kritiserade. Kritiken rann av honom som vatten på en gås. Att statsrådet sedan drog parallellen mellan misslyckad integrationspolitik och att skuldbelägga invandrare säger nog mer om honom än om mig. För att komma till rätta med skolans sjunkande resultat måste vi alla ta ansvar, även integrationsminister . Vi sverigedemokrater visar i vårt budgetförslag att vi är beredda att ta ansvar även för skol- och utbildningsfrågorna. inser att alla varken kan, bör eller vill bli akademiker och att yrkesutbildade efterfrågas i en allt större utsträckning. Den stora skillnaden mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden är särskilt tydlig när det gäller företagens skriande behov av just yrkeskunniga. En av våra viktigaste satsningar för att bryta ungdomsarbetslösheten är därför införandet av fler lärlingsjobb. Vi menar att arbetskraften primärt ska utbildas efter arbetsmarknadens behov. Därför banar våra förslag om lärlingsjobb, förstärkt stöd till samt fler komvuxplatser väg för en god utveckling för såväl arbetstagare som arbetsgivare. Utöver den generella satsningen på högre utbildning avsätter vi därför även resurser till Myndigheten för som analyserar arbetsmarknadens behov av arbetskraft och sedan avsätter medel till de lärosäten som anordnar utbildningarna. En viktig aspekt för att vidmakthålla och ytterligare öka kvaliteten på våra utbildningar är att de studerande får möta professionella och pedagogiska lärare. Många behöver vägledning, och många behöver en lärare som de kan ställa frågor till. Ges för få tillfällen till detta blir kvaliteten på utbildningen till slut lidande. Därför satsar vi totalt under hela budgetperioden och 0,6 miljarder under innevarande budgetår för att öka den lärarledda undervisningstiden och därmed säkerställa en höjning av kvaliteten på den högre utbildningen. En utmärkt och av många företag efterfrågad utbildning är yrkeshögskoleutbildningen. Det är en praktisk högskoleutbildning som ofta leder till anställning direkt efter genomförd utbildning. Yrkeshögskoleutbildningen anpassas också till den gällande arbetsmarknaden, vilket ligger i linje med ökad matchning på arbetsmarknaden, som är ett av våra problem. Organisationen själv har annonserat att de kan utöka sin verksamhet, och det är precis vad föreslår. Vi satsar 300 miljoner för 5 000 nya utbildningsplatser och därtill ökade studiemedelsanslag. Vi är säkra på att detta är en verksam medicin mot ungdomsarbetslöshet och den missmatchning som tyvärr råder på svensk arbetsmarknad. För att bekämpa otrygghet och psykisk ohälsa bland elever samt för att avlasta lärarkåren, som tvingas ägna alltför mycket tid åt andra saker än ren kunskapsförmedling, satsar vi innevarande budgetår och totalt lite över 1 miljard , för att främst öka antalet skolsköterskor, skolpsykologer och kuratorer. Vi vill att eleverna i skolan ska känna stöd från vuxenvärlden och att ingen ska falla mellan stolarna. Därför tror vi på en satsning för fler vuxna i skolan. Vi vill också satsa på elever med särskilda behov, då det inte satsas tillräckligt mycket på denna grupp, vilket många lärare runt om i landet kan vittna om. Vi satsar därför lite över en halv miljard . Vi vill också göra en rad andra satsningar för att göra den svenska skolan bättre, för att öka trivseln och livsglädjen samt förbättra arbetsmiljön för eleverna i våra skolor. Vi har i vår budget till exempel en satsning på en matreform för god och näringsriktig mat åt våra elever. Vi har en antimobbningssatsning för att stoppa mobbning och trakasserier i våra skolor. Detta tycker vi är viktigt. När det gäller arbetsmiljö är det många av landets skolor som lider av dåliga inomhusmiljöer, vilket är ett problem för såväl lärare som elever. Dessa problem kan exempelvis vara dålig luftkvalitet, fukt, flimmerbelysning och inte minst akustikproblem. I en rapport från och uppskattades upprustningsbehovet till . vill att staten tar ett större ansvar för landets skollokaler och öronmärker en satsning på motsvarande hälften av det totala behovet, givet att kommunerna själva skjuter till den återstående halvan. Sist men inte minst presenterar vi en satsning på det svenska språket. Vi väljer att satsa 25 miljoner under innevarande budgetperiod och totalt . Det är oerhört viktigt att elever behärskar språket för att kunna tillgodogöra sig den undervisning och de sociala koder som behövs . I själva verket kan en stor del av den nedgång vi ser i internationella undersökningar förklaras genom bristande språkkunskaper hos elever med annan bakgrund än svensk. Som jag sade inledningsvis är detta inget annat än ett bevis på en misslyckad integration där vi inte lyckas skapa rätt förutsättningar för dem som väljer att bosätta sig i landet. Så sent som kan vi läsa följande i . Vad gäller den aktuella skoldebatten bekräftas flera farhågor om skolornas problem. Andelen som nådde behörighet till gymnasiestudier –2011 var bland infödda – bland invandrare födda i uppnådde målen. Då menar jag att vi har misslyckats med att skapa rätt förutsättningar för dem som väljer att bosätta sig här. 227 visar dessutom att svenska och danska elever tillhör den grupp som internationellt sett talar vistelselandets språk hemma allra minst. Samma rapport visar också att det finns ett samband mellan att tala vistelselandets språk och resultaten i skolan. Det är just därför som vi menar att den här satsningen är viktig. Skolan har blivit stökigare, otryggare och, som vissa också säger här, mer segregerad. Ett av de största problemen med detta är, menar vi, kommunaliseringen. Med kommunaliseringen har dagens skola blivit alltmer ojämlik och segregerad. Det går inte att komma ifrån att den kommunala ekonomin spelar en avgörande roll när det gäller tilldelningen av resurser. En rik kommun kan naturligtvis avsätta mer resurser än till exempel en utflyttningskommun med ett sviktande skatteunderlag. Det innebär således att barn får olika kvalitet på sin utbildning beroende på var i landet de bor. Att tala om en likvärdig skola i en sådan situation är inte hållbart. För att komma till rätta med problemen med den svenska skolan vill vi förutom att förstatliga skolan ta fasta på friskolereformens ursprungliga intentioner och i likhet med det system som råder i skapa ett friskolesystem där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser att ge. Det handlar inte om att vara för eller emot friskolor utan om att hitta en fungerande balans, vilket vi inte har . 51 (V): har blivit fattigt. Klyftorna ökar, både när det gäller ekonomi och kunskap. Utbildningspolitiken blev rejält utdömd . Helt ärligt spelar placeringen på listorna mindre roll. Det som oroar är orsakerna till att svensk skola tappar. Det pekar tydligt på att det handlar om ett systemfel. Det handlar alltså inte om att det ges för lite läxhjälp, att vi ger betyg , att vi inte har tillräckligt många nationella prov eller att det saknas sommarskola. Det handlar inte heller om invandring. Politiken ska inte ägna sig åt hur skolan och lärarna organiserar undervisningen – genom att låsa dörrar, stå vid katedern eller något annat. Det är ett systemfel som gör att svensk skola inte längre anses vara likvärdig. Vi har en ny typ av segregation som har lett till ett kunskapstapp som går över hela linjen. Alla elever är förlorare i den segregerade skolan. Vi politiker måste ge skolan och lärarna förutsättningarna och resurserna för att uppfylla sitt uppdrag gentemot eleverna och ta ansvar för elevernas lärande. Jag orkar inte ens gå igenom utbildningsministerns och regeringens bristande förmåga att ta ansvar för denna väldigt allvarliga situation som vi har sett . De borgerliga partierna har genomfört två av tre stora skolreformer och som pekas ut som orsaker till systemfelet. Det är de borgerliga partierna som har författat de senaste läroplanerna, nu och . Förutom dessa reformer har lärartätheten sjunkit och har fortfarande inte kommit i kapp. Det är lite anmärkningsvärt att väljer att inte vara med i den här debatten, efter att vi fick den oroande rapporten och ska diskutera budgeten för att göra något åt det här. Han har varit utbildningsminister . Så länge har ingen annan innehaft den posten; ändå vill han inte ta ansvar. Regeringens misslyckande med skolan är en katastrof för en hel generation unga människor, men utbildningsministern väljer att skylla ifrån sig. fattade beslut om att utreda de stora skolreformerna. Utredningen skulle också återkomma med förslag om hur likvärdigheten skulle öka och segregationen minska. har ingenting hänt. Eller jo, man har tillsatt en utredare som ska utvärdera kommunaliseringen men inte återkomma med några förslag. Det är inte ens i närheten av det tillkännagivande gav regeringen. Förutom att man måste ta tag i de utpekade reformerna måste också lärartätheten öka. föreslår därför en satsning på 6 000 fler lärare i skolan. Utöver det lägger vi 1 miljard på en satsning på skolor i särskilt utsatta områden. Det spelar särskilt stor roll för eleverna med sämst förutsättningar. Dessutom vill vi förstärka förskolan med 4 600 fler anställda. Det som uppriktigt bekymrar mig är att det politiska mod som behövs inte verkar finnas. Det fria skolvalet är här för att stanna. Man säger att friskolorna är här för att stanna, och förstatligandet av skolan är det inte heller särskilt många som vill prata om. Sex partier gjorde dessutom upp i om att vinster fortsättningsvis ska få finnas kvar. Inget av det som är orsakerna till tappet i svensk skola är ni beredda att ta tag i. Vinstintresset och dess förödande konsekvenser har vi kunnat se exempel på exempel på bara . Enligt den uppskattning vi har gjort utifrån SCB:s siffror gör skolföretagen ett överskott på ca . Det är som tillhör eleverna och som vi skattebetalare har betalat för att våra barn ska få en bra utbildning, en fräsch skola, utbildade lärare och modern utrustning. Det är 2 miljarder som hade kunnat göra skillnad för en skola som rasar samman utifrån likvärdighets- och jämlikhetssynpunkt. Ägarna som skor sig på våra barns pengar säger att de behöver vinsten till en buffert att använda när det går dåligt. Vad hände då med JB:s buffert? De gick med vinst ; när de sedan – – såg att det skulle skita sig konkursade de. Vart tog pengarna vägen? och skrev i en artikel att skolsystemet med oreglerade vinster borde ha stoppats redan när det infördes av den borgerliga regeringen , men det som inte gjordes då, får göras . från har bett om förlåtelse för sin naivitet. Det är gott så! Men jag säger än en gång att det är skillnad på vad man säger och vad man faktiskt gör och vill göra. I satt vi i . lade fram förslag både på hur man kunde begränsa vinstintresset och helt stoppa det. Inget av detta ville Socialdemokraterna eller stödja, trots att ett av förslagen handlade om något som vi tillsammans införde 2006, nämligen SVB-bolag. Ett sätt att begränsa vinstintresset och garantera att skattemedel inte kan delas ut som vinst är att tvinga de huvudmän som är aktiebolag att omvandlas till SVB-bolag. Lagstiftningen finns som sagt redan. Det som måste till är att det ska ställas som krav för den som vill driva en skola. Då skulle vi bara kunna åtgärda ett av de stora problemen. I stället väljer man att gå med på ett tandlöst förslag om att det ska skrivas in i bolagsordningen att utbildning är det främsta syftet. Det låter jättefint, men det stoppar inte vinstutdelning. Det är bara aktieägare själva som kan ifrågasätta om bolaget inte har följt syftet. Skolinspektionen kan inte göra det, lärarna kan inte göra det, eleverna kan inte göra det och föräldrarna kan inte göra det – såvida de inte är aktieägare själva. Säg mig vilken aktieägare som skulle säga: Nej, jag avstår från pengar för att vi inte uppnådde att det främsta syftet skulle vara utbildning. Det är inte därför man är aktieägare. Vi måste ha en skola där vi kan lita på att våra pengar, som är ämnade för eleverna, också används i skolan och till eleverna. Eleverna måste också kunna lita på att de får avsluta sin utbildning, och de ska inte behöva oroa sig för att skolan kanske stänger ned. Vi ska ha två delar i debatten. Jag är ensam och tänkte därför gå in på den andra delen. Utbildningspolitiken spelar en central roll vid bekämpningen av arbetslösheten och när det gäller att öka förmåga att konkurrera med andra länder i form av hög kunskap och kvalitet. Många som är arbetslösa saknar grundläggande utbildning från grund- eller gymnasieskolan. krävs oftast minst gymnasieutbildning för att få ett arbete, och det är nödvändigt också för att kunna vidareutbilda sig vid yrkeshögskola eller universitet. Ungdomar som saknar gymnasieexamen löper stor risk att bli långvarigt arbetslösa eller att fastna i korta anställningar med återkommande arbetslöshetsperioder. Vi vill införa en rätt att läsa in gymnasieskolan inom vuxenutbildningen. Det ska kunna ske antingen inom den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskola. Vår sammantagna satsning på rätt till gymnasieutbildning och komvux skulle innebära 29 000 fler platser i förhållande till regeringens förslag. Trots hög arbetslöshet är det inom vissa branscher och yrken svårt att rekrytera på grund av brist på människor med rätt yrkesutbildning. En utbildningsform som snabbt kan möta det behovet är . Därför föreslår vi 6 500 fler platser än regeringen . Vi satsar på fler utbildningsplatser för att öka såväl sysselsättningen som människors frihet och kunskaper. vill ge alla rätt att läsa in gymnasieskolan inom vuxenutbildningen. Därför föreslår vi den stora satsningen på komvux. Även inom högskolan vill vi satsa på fler utbildningsplatser samt säkra kvaliteten genom att garantera minst nio timmars undervisning på alla utbildningar. Självstudier är en viktig del i utbildningen vid högskolor och universitet, men för att upprätthålla kvaliteten i utbildningen är det nödvändigt att samtliga studenter, oavsett bakgrund och ämnesval, får tillräcklig undervisningstid. Det nuvarande resurstilldelningssystemet inom högskolan innebär i praktiken att utbildningar inom humaniora, samhällsvetenskap, teologi och juridik har få undervisningstimmar jämfört med andra utbildningar. Alltför lite undervisning innebär lägre kvalitet på utbildningen. har varit motståndare till införandet av studieavgifter bland annat för att vi befarade att det skulle betyda att färre utländska studenter sökte sig till . Så har det också blivit. försöker regeringen i viss mån reparera sitt misstag genom förslag på separat antagning, men förslaget medför i stället andra negativa konsekvenser. Det regeringen borde göra är att avskaffa studieavgifterna. Därför föreslår vi avslag på förslaget. Med det vill jag yrka bifall till reservation 1. I övrigt hänvisar jag till vårt särskilda yttrande. För kammarens information kan jag meddela att det kommer att bli en aktuell debatt om PISA-undersökningen på tisdag tidigast eller efter voteringen. 53 (MP) replik: Det är mycket viktigt att vi är sanningsenliga och uppriktiga som politiker. För sedan sade jag i talarstolen att vi som ett led i detta vill lagstifta om att skolaktörer inte ska kunna dela ut vinst till ägarna. Sedan fortsatte jag: Vi ska se till att aktörer som har vinst som syfte inte ska få tillstånd att driva skolor. Eventuellt överskott i verksamheter ska återinvesteras i den berörda verksamheten. Så sade jag för sedan, , så kom inte och hävda att de andra partierna, däribland vi, vill ha vinst i skolan, för det är en osanning. Färska upp minnet! Det var för bara sedan. Dessutom hänvisar till . Där har vi ett särskilt yttrande i vilket Socialdemokraterna och klart och tydligt säger att vi inte vill ha aktörer med vinstsyfte i skolan. Förutom att vi kunde få med hela på att ha utbildning som syfte har vi lämnat ett särskilt yttrande om att vi den dag vi tar makten ska se till att inga med vinstsyfte ska kunna driva skolverksamhet. Det är fakta, . Kom inte och hävda något annat! 54 (V) replik: Det jag nu hör från är en helgardering. Han garderar sig – ett, kryss, två. Jag tycker att det är bra att du, , är så tydlig med att ni är emot vinster, att ni inte vill ha vinstdrivande aktörer i skolan. Därför har jag en fråga. Betyder det att ni bryter överenskommelsen i ? Den säger nämligen business as usual. 55 (MP) replik: Du har fel, . Om du läser hela friskolekommittétexten ser du att där finns ett särskilt yttrande. Där står klart och tydligt att från den dag Socialdemokraterna och kommer till makten ska vi verka för att aktörer med vinstsyfte inte ska kunna få tillstånd att driva skolor. Vi är mycket tydliga på den punkten. Dessutom har vi lyckats få hela kommittén, även allianspartierna, med på att utbildningen ska vara syftet. Ni vill ha plakatpolitik och vara mot, mot, mot utan att lämna konstruktiva förslag. Nej, man ska kunna göra på det sätt som vi gjort, dels komma överens, dels lämna ett särskilt yttrande där vi är tydliga. Tydligare än så kan man inte vara, . Vi säger att inga aktörer med vinstsyfte ska kunna driva skolan. Det är det klara beskedet från . 56 (V) replik: Jag undrar vad de övriga i som gjort överenskommelsen med säger när det nu sägs att det inte är värt någonting, att det är det särskilda yttrandet som i själva verket är förslaget. Nej, så är det förstås inte. Förslaget är det som kommer före bilagorna med reservationer och särskilda yttranden. Det särskilda yttrandet ser jag som en gardering från er sida, , för ni vet att det finns en enorm opinion mot vinster i välfärden och definitivt mot vinster i skolan. Jag frågade om tänker bryta den överenskommelse som förslaget innebär och som står bakom. Det enda relevanta i det här fallet är att säger: Fortsätt ni, ta ut pengar! Tänker ni bryta den överenskommelsen välkomnar jag naturligtvis det. Vi har varit konstruktiva, vilket jag sade i mitt anförande. Vi har lagt fram flera förslag i om hur vi kan begränsa vinstuttaget och även hur vi helt kan stoppa det. Inget av dem har anslutit sig till. I stället anslöt man sig till en sexpartiöverenskommelse om att vinster får fortsätta att delas ut. Det spelar ingen roll om man skriver in utbildning som syfte i bolagsordningen, för varken du eller jag, föräldrarna, Skolinspektionen eller eleverna kan ifrågasätta det såvida vi inte själva är aktieägare. Tala om för mig vilken aktieägare som skulle avstå sin vinst. Det är inte därför man köper aktier. Man köper aktier för att få ut pengar. Om nu säger att de bryter överenskommelsen välkomnar jag det. Men är det verkligen det han säger? 57 (M): Man kan konstatera att känslorna verkar vara heta inom det så kallade rödgröna regeringsalternativet. Detta kanske var ett förspel inför den diskussion om en gemensam skolpolitik som skulle få om väljarna skulle ge förtroende till några andra om ungefär . Men, fru talman, vi återgår till budgetdebatten. Jag kan konstatera att hundratusentals elever går till skolan . De flesta gör det med förväntan, kanske också med lite spänning. Samma sak gör tusentals lärare. Man förbereder sig. Kanske ska man lära ut en svår formel. Kanske ska man lära ut någonting om historia. Skolan ligger väldigt många varmt om hjärtat, så även mig. Vi ska i ha höga ambitioner med vår skola. Det handlar om att vi vill ge alla barn och ungdomar en bra start i livet, den grund som är så viktig i den resa som vi alla människor gör i livet. Men det handlar också om framtid och vårt framtida välstånd. Dagens budgetdebatt sker också mot bakgrund av den som publicerades . Reaktionerna har varit starka. Det var nog få av oss som räknade med en förbättring. Men den kraftiga nedgången är mycket allvarlig. Det finns såklart de som är mer engagerade i att använda för partipolitiska syften än i att bry sig om de elever som det handlar om.