prot · H00978 · 2013-03-14 00:00:00 — Om nu människor flyr undan dödandet i , ska de kunna få en när de sökt sig till eller inte? Där är regeringens svar mycket klart. Har man flyktingskäl och flyr undan dödandet i ska man få stanna i vårt land. Den andra frågeställningen som förs fram är: Vi klarar inte detta. Tittar vi tillbaka historiskt tog vi emot 25 000 flyktingar och deras anhöriga . Det är en hög siffra. Men det är betydligt lägre än för dem som kom från . Då hade vi en liknande debatt. Det var 60 000 som kom 1994, och var det 150 000. Tittar vi på invandringen från har det gått rätt bra för den gruppen. De unga som kom och det är många unga som också kommer har i princip samma sysselsättning som människor födda i . Barnen som kom läser på universitet i högre grad än människor födda i . Jag är däremot lite oroad över den debatt som finns runtom att just de som flyr och är utan utbildning, ingenting kan och inte kan komma in på arbetsmarknaden. Det är inte så att detta är människor som suttit och rullat tummarna i sitt hemland. Vår nyckel måste vara att fundera på: Vad kan man göra för att öppna arbetsmarknaden? Det är en av de stora utmaningarna . Valfritt boende för äldre 48 (C): Min fråga går till statsrådet . började jag min yrkesbana på ett ålderdomshem hemma i . var det en självklarhet att när människor inte klarade sig själv hemma längre fick de flytta in till ett gemensamt boende. Tack och lov har vi gjort en resa och en utveckling där människor har kunnat få möjlighet till stöd och hjälp i hemmet på ett helt annat sätt och kunnat bo kvar hemma längre i invanda miljöer och i sitt eget boende. Det som jag ser som ett bekymmer och som har uppmärksammats starkt på många ställen, nere i , är att det slår över åt andra hållet. Man får inte möjlighet att välja ett särskilt boende och flytta in där när man kan ta hand om sig själv, utan är beroende av anhöriga fru, man, barn. Man får inte hjälp eller möjlighet att komma till ett tryggt boende. Jag skulle vilja höra lite grann hur statsrådet ser på denna situation. 49 Statsrådet (KD): Jag tackar för frågan. Det är ett bekymmer att många platser försvunnit inom särskilt boende. Det var anledningen till att vi från regeringens sida inrättade ett investeringsstöd för att skjuta på kommuner och byggentreprenörer i byggandet av nya bostäder för äldre. När vi tillträdde uppgav av kommunerna att de hade brist på särskilt boende. säger av kommunerna det. Det har byggts ungefär 10 000 äldrebostäder. har en del ytterligare lagts ned. Men det är också ett uttryck för att människor önskar annorlunda på ålderns höst. Fler önskar bo kvar hemma. Fler önskar bo på ett trygghetsboende. Men vi ser också i en del kommuner den situation som beskriver, att någon önskar få plats på ett boende men inte får det. Det finns skillnader när det gäller kommunernas bedömning av behov. Därför har fått i uppdrag att ta fram ett instrument för en mer likartad behovsbedömning. 50 (C): Jag tackar så mycket för ett bra svar. Det finns en rädsla hos många. En del känner oro över att de inte ska klara att ta hand om sin sjuka make eller maka till eller till. De som inte är där än kan fundera över hur det kommer att bli när de inte klarar av det längre och hur det kommer att fungera då. Även om vi har vidtagit många olika åtgärder finns det fortfarande ett bekymmer. Jag skulle vilja höra vad statsrådet är beredd att göra mer för att säkerställa att de gamla ska kunna känna trygghet även när hälsan fallerar på ålderns höst. 51 Statsrådet (KD): Min absoluta målsättning är att man ska kunna åldras med trygghet i vårt land. Därför behöver det byggas fler särskilda boenden, men också fler trygghetsbostäder. Om man bor i en boendegemenskap där man har en social gemenskap, blir mer fysiskt aktiv och får ett roligare liv skjuter det upp ökade vårdbehov. Man blir mindre sjuk. Det har vi intressanta svenska forskningsstudier om. Jag skulle vilja rekommendera varje kommun att använda investeringsstödet för att bygga trygghetsbostäder. Det är nu 117 kommuner som är på gång att göra det. Det är en början. Vi behöver göra mer. Regeringen är beredd att behålla investeringsstödet ett tag till, eftersom vi vet att det är långa planeringsperioder. 52 (KD): Även denna fråga går till statsrådet , men främst i egenskap av barnminister. har tobaksrökningen aktualiserats på olika sätt. Tobaksrökningen fortsätter att skörda liv. Ungefär 6 500 personer dör i på grund av den. Den har dock minskat kraftigt. Totalt sett tror jag att det är närmare 300 000 färre som röker jämfört , vilket är väldigt glädjande siffror. Men det figurerar ofta lite olika uppgifter. Det kan vara svårt att veta vad man ska sätta tilltro till. En rubrik som dock väcker min oro är denna: Vuxna fimpar men unga fortsätter röka. Ungdomar vittnar själva om att det är lätt att börja men svårt att sluta, fast man önskar att det skulle vara precis tvärtom. Jag undrar helt enkelt om denna min oro delas av statsrådet. 53 Statsrådet (KD): Visst är det glädjande att 285 000 personer har slutat röka, att det är färre som röker i vårt land och att vi toppar EU:s lista över länder där minst antal personer röker totalt. Men jag delar frågeställarens oro. Även om vi ligger etta i detta avseende är vi inte alls nöjda. I årskurs 2 på gymnasiet minskar inte rökningen i samma utsträckning som i andra åldersgrupper. I årskurs 9 minskar dock rökningen. Det är en senare debutålder. Men just i årskurs 2 på gymnasiet är det ett bekymmer. Rökning innebär att man utsätter sig för en väldigt stor hälsorisk. Att röka hör till de hälsofarligaste saker man kan göra. Därför är det angeläget att vi vidtar åtgärder. Regeringen har ett långsiktigt arbete på det här området med en strategi som vi håller fast vid. Målsättningen ligger , och vi återkommer med rapporter till om varje års arbete. 54 (KD): har vi sett väldigt radikala och långsiktiga förslag som har förts fram. Men de väldigt långsiktiga förslagen tenderar ofta att gå upp i rök. Därför undrar jag vad det finns för åtgärder som statsrådet kan tänka sig att vidta på kort sikt för att vi ska få lite mer grepp om detta. Med tidsperspektivet ett till , vilka åtgärder kan man tänka sig att vidta? 55 Statsrådet (KD): Två saker tror jag är viktiga när det handlar om ungdomar och rökning. Det ena är priset. Det är avgörande för hur mycket ungdomar röker. Vi har höjt skatten i ett par omgångar. Men det har också skett ett stort inflöde av svartcigaretter till vårt land. Dessa säljs till ett mycket lägre pris. Det tror jag att vi ska kunna komma åt , dels genom att vi har gett tullen möjlighet att inventera lagerlokaler, vilket de inte haft tidigare, dels genom att vi inom EU-kretsen håller på att ta fram ett märkningssystem som ger oss möjlighet att få spårbarhet för cigaretter. Det kommer att underlätta mycket för att stänga till för svartcigaretterna. Jag tror att det blir en viktig faktor. Det andra handlar om attityder. Ungdomsorganisationer jobbar med skolan som arena gentemot ungdomar. Skolan har fått ett förnyat uppdrag. Elevhälsan är jätteviktig. Föräldrar är jätteviktiga. Vi kan göra en hel del från regeringens sida, men det behövs fler på banan. Föräldrar som snackar med sina ungdomar om detta är en jätteviktig faktor för att förebygga rökning. 56 (S): Alliansen drev med knapp majoritet strax före valet igenom beslutet om ett nytt personalförsörjningssystem för det svenska försvaret. har vi kunnat höra lovsånger om hur bra allting är och fungerar. Allt går som på räls, och inte minsta lilla avvikelse har synts till. Det har handlat om allt från antalet sökande per plats till att regeringen minsann ser till att ordning och reda råder när det gäller försvarets ekonomi. Men har denna idylliska bild börjat krackelera. Debatten kring enveckasförsvaret verkar ha öppnat dammluckorna. kommer den ena signalen efter den andra om att allt inte längre står rätt till. kom nya uppgifter om att regeringen har fattat beslut om omedelbara åtgärder när det gäller personalförsörjning och ekonomi. Regeringen vill minska försvarets kostnader med genom att dra ned på den fast anställda personalen. Det har gått knappt sedan regeringen fattade beslut om regleringsbrevet för Försvarsmakten . kom nya åtgärder i form av uppdrag och ändringar i regleringsbreven . Min fråga till näringsminister blir: Vad har hänt som har utlöst de senaste besluten? 57 Näringsminister (C): Jag ber frågeställaren att ställa specifika frågor i skriftlig form till försvarsministern, som kan detaljerna om detta. Låt mig dock konstatera att regeringen givetvis har ett samlat ansvar tillsammans med majoriteten i för ett långsiktigt hållbart försvar i . Vi har förändrat försvaret på en rad olika punkter för att ställa om det till ett modernt försvar. Socialdemokraterna och övriga oppositionspartier ville inför valet minska budgeten mer än vad Alliansens partier och regeringen ville göra. Därför är Socialdemokraterna svaret skyldiga när det gäller på vilket sätt man ville minska budgeten och hur det skulle påverka Försvarsmaktens personalförsörjning, för att ta ett exempel. Det som har skett alldeles nyheten i går gällde omställning från yrkesofficerare till reservofficerare handlar inte om att göra en besparing på Försvarsmakten i stort, utan om att ställa om försvaret. Det ska bli mer omställbart och passande för dagens system. 58 (S): Jag tackar för svaret, som närmast var en passning tillbaka. Jag kan bara konstatera att Socialdemokraterna har lika mycket pengar som regeringen i det nu gällande förslaget till budget. Frågan om regeringens styrning av Försvarsmakten blir inte mindre intressant mot bakgrund av den kraftiga kritik som riktar mot den så kallade Genomförandegruppens arbete med detaljstyrning av Försvarsmakten. Dagens beslut går dessutom stick i stäv med det underlag som Försvarsmakten lämnade in . I försvarsministerns debattartikel i , som märkligt nog publicerades innan Försvarsmakten officiellt hade lämnat in sitt underlag, skriver ministern bland annat: Jag ser dock redan nu framför mig att det kommer att behövas förbättrad styrning av Försvarsmakten. Två frågor infinner sig. Har regeringens tidigare styrning av Försvarsmakten varit undermålig? Saknas det de facto en samsyn mellan regeringen och dess egen myndighet? 59 Näringsminister (C): Utifrån min horisont som näringsminister följer jag detta på ett övergripande plan. Men hela regeringen har ett ansvar för ett långsiktigt hållbart försvarssystem. Jag vet att försvarsministern har en mycket tät och god kontakt med sina myndigheter och att hon arbetar fortlöpande med detta. Utöver det har vi en försvarsberedning, där även Socialdemokraterna sitter med, för att genomlysa både de yttre hot som eventuellt kommer mot och den förmåga som vi vill att Försvarsmakten ska ha . Jag tycker att försvarsfrågor har den digniteten att det är läge att lägga ned sandlådan och i stället växla upp för att ha seriösa samtal om hur vi ska stärka och få ett långsiktigt hållbart försvarssystem i . Jag hoppas att även Socialdemokraterna är med på den båten. 60 (MP): Min fråga går till miljöminister . utfärdades lavinprognoser i de svenska fjällen för samtliga 21 fjälldistrikt. Enligt den utvärdering som har gjorts anses prognoserna vara både kostnadseffektiva och bra. Jag läser innantill i . De säger att två slutsatser har dragits. Det är högst relevant och samhällsekonomiskt försvarbart med lavinprognoser som varnar och utbildar allmänheten i lavinsäkerhet. kommer inga lavinprognoser eftersom utvecklingsprojektet har avslutats. Min fråga är: Kommer miljöministern att agera så att går vidare och fortsätter att genomföra denna typ av prognoser? 61 Miljöminister (C): Det pilotprojekt som tillsammans med på eget initiativ har drivit har varit bra. Det tror jag utan att ha fått någon information från , men jag kan sluta mig till det av den allmänna diskussionen. Det har gett goda resultat. Projektets slutrapport publicerades av . Jag väntar på material från verket om detta tvåårsprojekt. 62 (MP): Det har varit fyra tragiska dödsfall med svenskar inblandade . Om nu dessa lavinprognoser kan medverka till ett utökat fjällsäkerhetsarbete och bidra till att man färdas säkrare i en terräng som är svår att förutsäga, vilket utvärderingen också verkar stödja, bör det väl vara självklart att snabbt komma fram till hur man fortsätter med prognoserna. är det enda land bland bergsländer som inte kan erbjuda denna typ av nationella lavinprognoser . Jag skickar frågan till regeringen: Vad tänker man göra fortsatt? 63 Miljöminister (C): Det är helt riktigt att det har inträffat några tragiska lavinolyckor också i under denna säsong. Det beror på att vi har haft sådana väderförhållanden att det har varit många laviner i fjällvärlden. På finns ett fjällsäkerhetsråd. Det är där man har drivit projektet för att se vilken nytta man har av det. Jag kommer att titta på det material som jag hoppas kommer från och med tanke både på de tragiska olyckor som har hänt och på hur mycket fjällturismen betyder för arbete i de här bygderna och för att hela ska kunna leva. Jag kan då bedöma hur mycket som ska ligga på de myndigheter vi har och som har sina delansvar och hur mycket ansvar som ska ligga på näringen, som i det här fallet har ansvar också för utmärkning och lavinvarningar på de enskilda orterna. 64 (M): Jag har en fråga till näringsminister . Efterfrågan på mineraler ökar som en följd av att många av världens länder får det allt bättre. Detta är jättepositivt för , som är en stor gruvnation. Jag ser dock att vi har några utmaningar. I har vi två gruvprojekt som är på gång Laver mellan och och Kallak i . Det är två stora gruvsatsningar där det kryllar av riksintresseanspråk och riksintressen. Min fråga är: Hur ser näringsministern på att man ska kunna hantera de motstridiga intressen som ibland finns mellan rennäring, besöksnäring och till exempel vindkraft? 65 Näringsminister (C): För sedan presenterade jag regeringens mineralstrategi. Syftet med mineralstrategin är att skapa långsiktigt hållbara gruvsamhällen, att stärka de lokala samhällena och att få en gruvnäring som är i samklang både med miljön och med omkringliggande näringar. Det var 20 åtgärdsområden som jag då presenterade. Där ska vi nu ge i uppdrag till olika myndigheter att förstärka lokala gruvsamhällen. En del är de riksintressen som tar upp och som framför allt har många olika delar av. i får bland annat i uppdrag att ta fram en samrådsplan eller en dialogplan för samerna där man ska hitta ett dialogforum mellan samerna och gruvnäringen för att hitta en väg framåt. Jag tror att det är viktigt att få just en sådan fastare samtalsform på plats. 66 (M): Jag får tacka näringsministern för svaret. Jag tror att det är oerhört viktigt att näringarna utvecklas tillsammans i symbios. Man måste också förbättra dialogen. Malmfältsgruppen har varit ett sätt att göra detta tidigare. Jag förutsätter att den blir kvar trots att det nu blir ett nytt mineralforum som sådana här frågor ska hanteras i. 67 Näringsminister (C): I den mineralstrategi som jag presenterade ligger detta att förstärka kommunerna, det vill säga att myndigheten nu ska ta fram en hjälpa kommuner vid större etableringar, exempelvis gruvetableringar, med bostäder och service till exempel. Där ingår också ett uppdrag till att se hur vi kan minska hinder för bostadsbyggande. Utöver detta kommer regeringen att inrätta ett mineralforum som vid sidan om Malmfältsgruppen ska jobba med att implementera mineralstrategin. De har även möjlighet att komma med nya förslag. Vi har lagt 50 miljoner i att implementera mineralstrategin. Där finns också möjligheter för de aktörer som är med i forumet både gruvnäringen och andra intresseorganisationer som miljörörelsen, LRF och samerna att ha en tät dialog. Det är jag som näringsminister som är ordförande i detta mineralforum. 68 (S): Min fråga går till statsrådet . En stor fråga inom Alliansens äldrepolitik har varit införandet om lagen om valfrihet där de äldre har fått välja vilket hemtjänstbolag de vill ha hjälp av. har det visat sig att ett stort antal kommuner inte är intresserade av att införa lagen. och samtliga allianspartier vill lagstifta om detta, alltså lämna valfriheten och låta lagen bli tvingande för kommunerna. , tror jag att det var, framkom att ledande politiker inom har ändrat sig och vill släppa tvångslagstiftningen för kommunerna. Min fråga till är: Vad är det egentligen som gäller? Ska lagen bli tvingande, eller kommer den att fortsätta vara frivillig för kommunerna? 69 Statsrådet (KD): Lagen om valfrihet finns i 177 kommuner. Det vi kan se är att i dessa kommuner är de äldre mer nöjda med sin hemtjänst. Det talar för att det är viktigt för de äldre att ha möjligheten att bestämma själva. När vi frågade i en enkätundersökning vad de äldre själva anser var det som sade att de vill ha möjligheten att välja. Sedan gör inte alla ett aktivt val, men det vi ser är att allt fler gör det. Därför har vi i full enighet tillsatt en utredning som ska titta på om detta ska vara ett obligatorium och utreda konsekvenserna av det för kommunernas del och för de äldres del. Den utredningen är tillsatt, men den har inte avlämnat något yttrande. Den utredningen ska vara klar under nästkommande år. Därför har vi ännu inte något svar på detta. Min utgångspunkt är att det är viktigare att de äldre får bestämma än att politikerna får bestämma. 70 (S): Att släppa på kravet att lagstifta om den obligatoriska LOV framförs, precis som ministern har sagt, av det största allianspartiet och gruppledare i , , och statsrådet . De påpekar också tydligt att en förbättrad välfärd är viktigare än hur och av vem vården utförs. Det är någonting som vi socialdemokrater helhjärtat ställer oss bakom. säger att de äldre vill välja, och det är alldeles självklart. Men vad jag har förstått vill de äldre välja på innehållet i , det vill säga vad man ska få hjälp med, och inte vilket bolag som utför den. Man kan också notera att kostnaderna för har ökat i de kommuner som har infört den här lagen, och det är inte kostnaden för hjälpen hos den gamla hemma som har ökat utan de administrativa kostnaderna. Min fråga kvarstår: Vad finns det för funderingar kring detta? Är det så att alla kommuner kommer att tvingas till detta, det vill säga kommer man att släppa valfriheten och göra en tvingande lag av detta? 71 Statsrådet (KD): får jag nog rätta frågeställaren lite. Det står i lagtext att äldre ska ha möjlighet att påverka innehållet i och när den ska utföras så långt det bara är möjligt. Det har vi redan lagstadgat. Jag vet att Socialdemokraterna brukar säga att det är viktigast. Ja, men det har vi redan skrivit in i lagen. Det kan inte vara något alternativ. Det ska ske så långt det bara är möjligt. Det är inte heller så att det är dyrare för kommuner att tillhandahålla LOV eftersom alla utförare ska ha lika mycket i ersättning som kommunens egen verksamhet kostar. Det är grejen med LOV. Den jämför kvaliteten, inte kostnaden. Den driver kvalitetsutveckling, och det kan vi se eftersom de äldre är mer nöjda i kommuner där man har haft LOV. Min utgångspunkt är naturligtvis att vi låter den här utredningen arbeta färdigt. Den kommer med sina förslag. De ska remissbehandlas i sedvanlig ordning. Jag tycker att det är viktigare att äldre får bestämma än att politiker ska hålla kvar beslutsmakten. Jag förstår att vi är oense därvidlag. Flygledartornet på F 17 i 72 (S): Min fråga går till näringsministern. Flygtrafikledartornet på F 17 i skulle ha varit ersatt med ett nytt torn enligt plan 2009. Regeringsbeslut att bygga tornet har ännu inte fattats trots att investeringen är budgeterad. Det saknas endast ett formellt beslut om byggstart från regeringen. Befintligt torn innehållande teleteknisk utrustning, flygledarutrustning, radar med mera har ett bästföredatum. Efter det får tornet och ingen utrustning användas. Konsekvensen blir att all flygtrafik, militär och civil, till och från flygplatsen stoppas helt med allt vad det innebär. Vi kommer att ha flygplats och en militär flygbas utan någon som helst trafik. Ingen får landa eller starta där om det inte kommer något beslut från regeringen. Min fråga till ministern är: Vad behöver utredas ytterligare som inte redan har utretts ? 73 Näringsminister (C): Jag tackar för den mycket intressanta frågan. Jag får också erkänna att även om jag är ansvarig för allmänna frågor kan jag inte dessa detaljfrågor. Jag vet inte heller i vilken process de ligger i Försvarsdepartementet. Jag råder att ställa en skriftlig fråga till ansvarig minister för att få svar på de frågor som han har. 74 (S): Jag tackar ministern för svaret. Svaret upprör mig ganska mycket. Det är ett tecken på att detta inte har diskuterats i regeringen. Det är ett akut läge. Den här frågan har lyfts vid fyra fem olika tillfällen i skriftliga frågor med mera. Den har bollats vidare mellan olika departement. Jag förutsätter att den finns någonstans i Statsrådsberedningen. Det tar mellan två och att bygga detta. Det är ett akut läge. Det finns pengar avsatta. Försvarsmakten säger att de måste ha en byggnation klar, annars kommer det inte att lyfta eller landa ett enda plan i oavsett om det är civilt eller militärt. F 17 är en av de två skarpa flygflottiljer som vi har i . Därtill kommer den civila delen med allt vad det innebär för näringslivet, som jag tror ligger ministern varmt om hjärtat. Det kommer också att upphöra. Min fråga är: Vad behöver utredas ytterligare? Frågan är sönderutredd . 75 Näringsminister (C): Jag förstår den oro som frågeställaren känner, men mitt svar kvarstår. Det finns tyvärr inte några detaljer som jag känner till eller kan delge under frågestund . Den har alldeles säkert diskuterats och beretts inom olika departement. Det är så vi brukar hantera frågor. fattar regeringen många beslut, och jag hoppas att också den här frågan kommer upp på bordet när den är färdigberedd och när regeringen som helhet har landat. 76 (M): Jag vill rikta en fråga till socialförsäkringsminister rörande pensionsåldern. Frågor om pensionsåldern rör ofta upp stora känslor. I många länder med en mer utsatt ekonomisk situation än leder förslag om att ändra pensionsåldern till omfattande demonstrationer och ibland upplopp. Jag menar att perspektivet, både i och utomlands, alltför ofta är alltför negativt. Det heter att vi är tvingade att höja pensionsåldern för att klara såväl finansiering av framtidens välfärd som utförande av framtidens välfärdstjänster. Det låter som om ett arbete alltid skulle innebära ett ovälkommet tvång. Jag vill fråga socialförsäkringsministern hur mer positiva aspekter av arbetet tas till vara i pågående utredningar om pensionsåldern. Vi vet att både fysisk och mental aktivitet är nyckeln till en frisk ålderdom. Hur belyses i utredningarna arbetet som ett sätt att hålla i gång både hjärna och kropp i när demenssjukdomar blir allt vanligare? 77 Statsrådet (M): I grund och botten kan man bara bekräfta problemställningen. Om man ska säga två saker om pensionsfrågor i allmänhet tycker jag att man ska börja ungefär där frågeställaren startade. I många länder skapar detta närmast tumultartade situationer. Jag tycker att vi, utan att drabbas av övermod, ska säga att vi har en rationell och rimligt fungerande beslutsprocess i där vi i ordnade former kan hantera ganska svåra problem, normalt sett utan både generalstrejk och upplopp utanför parlamentet. Det tror jag är bra. Det gäller även pensionsfrågor. Det mer handfasta svaret är att hela idén bakom är att belysa hur ett längre arbetsliv ska kunna nås och vilka hinder som står i vägen. Den utredningen kommer att presenteras . Den kommer att ge oss ett stort antal svar som visserligen formellt sett är utredningens men som uttryckligen är beställda av regeringen och den parlamentariska pensionsgruppen. I delbetänkandet gick de i detalj igenom vilka hinder vi kan se , alltifrån fysiska, verkliga, observerbara hinder till sådana hinder som mer handlar om föreställningar och attityder.