prot · H009111 · 2013-05-24 00:00:00 — Jag ser en stor potential med stora naturtillgångar, växande besöksnäring och investeringar i förnybar energiproduktion. Det är bara några av de exempel på fördelar som inland har och där Inlandsinnovation och andra statliga insatser kan vara viktiga för att få fler jobb inom just dessa områden. Slutligen skulle jag vilja säga det som jag sade i mitt interpellationssvar till . Hon hävdar att Inlandsinnovations bolagsordning hindrar bolaget från att följa statens ägarpolicy vad gäller riktlinjer för extern rapportering. Det är direkt felaktigt. Inlandsinnovation följer och kommer fortsättningsvis att följa de riktlinjer och policyer som finns och som alla andra statliga bolag ska följa. 33 (S): Jag kan börja där ministern slutade, och då undrar jag: Tycker inte ministern att det är rimligt och lämpligt att man redovisar sina kostnader och att inte oredovisade utgifter står helt utan kommentarer? Oavsett om det är bolagsordningen som borde ändras eller man följer den ordning som finns är det trots allt så att man inte redovisar sina utgifter. Det finns inte heller den insyn som jag tycker kan krävas av statliga bolag. Det är inte så att inland har stått helt utan investeringsmöjligheter. Precis som ministern nämnde tidigare finns Norrlandsfonden och , och det var vi socialdemokrater som startade båda dessa fonder. Det är inte heller så att inland har stått utan entreprenörer under dessa år som har varit eller att man inte har haft ett företagande. Jag kommer själv från ett län där det sjuder av egenföretagande. Men det är också ett stort problem att vi faktiskt inte har investerare som är beredda att göra de satsningar som krävs. Vi ser att inte heller Inlandsinnovation lyssnar på de företagare som finns i landet. Jag kan undra vilka bedömningar som man gör när man talar om innovation och intresse för regionen. Vi ser att man har gjort mycket konstiga bedömningar. Vi kan inte få information om på vilka grunder man väljer att investera i ett företag medan ett annat inte anses innovativt nog. Statliga bolag måste föregå med gott exempel jag hoppas att ministern delar denna åsikt just när det gäller öppenhet men också när det gäller ansvar och hur etiskt man förhåller sig till hantering av till exempel arvoden. Jag kunde läsa i årsredovisningen att samtliga utbetalda arvoden till styrelsens ledamöter har skett till respektive ledamots bolag. Hur ser ministern på detta? Tycker inte ministern att det påminner om ren och skär skatteplanering, och tycker ministern att det är lämpligt? Jag vet inte om detta är kutym. Jag har inte kunnat utläsa detta i något annat bolag, och jag tycker att det är rätt stötande. Men jag undrar vad ministern tycker om det. Jag ser också ett problem när man lämnar inland och att man inte ser att behoven faktiskt finns där. hade en satsning som hette som stöttade vattenkraftskommunerna och företagen i vattenkraftsområdena. Det har man gjort för att skapa nya arbetstillfällen och hitta nya marknader. Men vad händer nu med satsning på inlandskommunerna? Jo, lägger ned detta nu just därför att Inlandsinnovation har kommit till. Det är detta argument man har. Ministern ser förvånad ut, och det var jag också. Men det är just det som man gör. Jag har talat med flera av vattenkraftskommunerna, men de har fortfarande inte fått kontakt eller besök av Inlandsinnovation. Då känner jag återigen att man inte ser behoven i inlandskommunerna. Det är naturligtvis ett problem. Beträffande den modell som finns här kan jag konstatera att vi vill se en annan modell när det gäller att hantera riskkapital. Det är det förslag som vi vill lyfta fram. Jag tycker inte att ministern borde vara så nöjd med detta och med 78 miljoner . var nämligen inte startåret, utan det var 2011 som man började bygga upp organisationen. Det är alltså år två som vi nu talar om. Trots att det kommit in 200 ansökningar väljer man att investera i tio företag, och det är så många som vittnar om att de inte får kontakt utan känner ett rent ointresse från Inlandsinnovation. Ministern borde vara mer bekymrad över att man inte har nått bättre resultat. 34 (S): Jag tackar för en bra och viktig interpellation. Jag tackar även näringsminister för svaret. Jag tar chansen att hoppa in i denna interpellationsdebatt därför att frågan om förutsättningarna för inland hänger mer på den sammanhållande politiken över hela landet än på ett enskilt finansieringsbolag . Idén med Inlandsinnovation tyckte jag var bra. Det tog lite tid att komma i gång. slog också på stora trumman och meddelade att det skulle bli rocknroll i hela inlandet. Just nu när jag åker runt i inlandet hör man mycket lite rocknroll. Det är snarare så att all klang och allt jubel som var ett tag har förbytts i bekymmer över detta. Människor undrar hur detta kommer att hjälpa dem? De har inte fått kontakt med Inlandsinnovation. Jag tror att detta beror på att gick ut med löften om någonting som Inlandsinnovation inte är. Läser man ägardirektivet till Inlandsinnovation noga framgår det där ganska tydligt att detta företag inte är till för att hjälpa alla företagare som vill starta nytt. Inlandsinnovation är snarare en statlig bank som de andra bankerna. Det krävs dessutom att de ska ha en viss typ av idé för att få ta del av detta investeringskapital. Det kanske är helt rätt. Men när man sålde ut idén och talade om att det skulle bli rocknroll i inlandet sade man egentligen någonting annat. Det som då har hänt är att det helstatliga bolaget har tagit beslut om att man ska lägga ned en bra fungerande funktion, nämligen Inlandskraft, som har varit mycket lyckad. Man har varit involverad i över 300 företag i de 20 kommuner där man har varit verksam och skapat över 2 000 nya arbetstillfällen och haft mycket bra kommunikationer med framför allt näringslivsavdelningarna i kommunerna. Man har även hjälpt till, vilket kanske är viktigast, att söka annat kapital och göra skrivningar till banker, till och till Norrlandsfonden. lägger man ned detta. När jag luskar i detta framgår det ganska tydligt att detta kommer i spåren av regeringens sämsta affär Nuon. ligger det besparingsbeting på som gör att ska skära bort verksamhet som inte är absolut kärnverksamhet. Jobb kanske ska försvinna från inland. har det under dessa år med och den övriga Alliansen införts något som heter fri etableringsrätt för myndigheter, vilket har gjort att över 300 arbetstillfällen har försvunnit från inland från de små kommunerna som har varit en del i infrastrukturen för att man ska kunna leva och bo i denna del av . Det är brist på en sammanhållande politik. Det är kanske det största dilemmat, oavsett hur många miljoner som man tillför eller hur få miljoner som Inlandsinnovation lyckas få ut. Man har inte lyckats få ut dessa pengar just därför att man har haft en så snäv styrning. Det är därför som man också har öppnat upp detta till kusten. Just nu handlar det om hela . Det handlar inte längre om inlandet. Man har faktiskt lämnat walk over just . 35 Näringsminister (C): Staten har ungefär 17 miljarder i statligt riskkapital fördelat på ett antal olika aktörer. Två av de aktörerna är specialdestinerade för Inlandsinnovation och Norrlandsfonden. Jag tycker i grunden att det är otroligt bra, och anledningen till det är att det behövs tillgång till kapital för att man ska kunna skapa jobb. Jobb och småföretagande är grunden för landsbygdsutveckling och ett som lever runt om. Vi gör nu en stor omstrukturering av det statliga riskkapitalet, dels för att det ska användas mer effektivt och mer i tidiga skeden, dels för att det över huvud taget ska användas. Alltför mycket är fortfarande oanvända resurser inne i fonderna. Däremot tycker jag att man ska ha respekt för att det är skattebetalarnas pengar dessa 17 miljarder handlar om. De ska behandlas varsamt. Det handlar också om affärsmässiga beslut. Det är inte så att jag som minister sitter med runt bordet och bestämmer vilka bolag som ska få eller inte få, utan det är affärsmässiga beslut som fattas av styrelsen eller av den grupp styrelsen har utsett. Det är inte heller bidrag det handlar om, utan det handlar om riskkapital som uppfyller de krav Inlandsinnovation ställer. Jag är stolt över Inlandsinnovation, och jag hoppas att de kommer att fortsätta att investera i goda affärsidéer. Det behövs, för grunden för landsbygdsutveckling och företagsutveckling är goda villkor och därmed också tillgång till kapital. Jag är också glad över den satsning har gjort . Frågan varför man lägger ned i inland bör ställas till . Frågan är dock vad som är alternativet till detta. Det är ju den här regeringen som har sänkt kostnaderna och sett till att stärka infrastrukturen för att hela ska leva. På andra sidan har vi 30 miljarder i ökade kostnader för svenska företag, inklusive de i inland. I sitt vårbudgetförslag meddelar Socialdemokraterna glatt att man ska skära ned på Skogsriket och Matlandet, det vill säga de satsningar som direkt går till skogen, jorden och maten och är förutsättningen för att exempelvis ska kunna fortsätta att växa och frodas. Kilometerskatten är en annan sådan höjdare från Socialdemokraterna. Kilometerskatt skjuter i detta avlånga land ganska snett på företagsamhet, jobb och utveckling i de delar av landet där man behöver åka till jobbet eller mataffären. Slutligen skulle jag vilja lyfta fram vad som gäller för statliga företag. Eftersom staten är en betydande företagsägare i och företagen representerar stora värden och eftersom företagen ytterst ägs av svenska folket ställer det krav på öppenhet och professionell informationsgivning. De ledord vi har för de statliga bolagen, självklart inklusive Innlandsinnovation, är öppenhet, aktivt ägande samt ordning och reda. Det handlar om att dessa bolag ska skapa värden och se till att uttryckta samhällsintressen i vissa fall infrias. Här kan jag konstatera att Inlandsinnovation följer de krav som finns på extern rapportering enligt statens ägarpolicy. 36 (S): Det är viktiga miljarder som finns 17, som ministern säger och som ska arbeta. Det är miljarder som måste jobba, och det är det som är problemet. Vi kan ta Fouriertransform som exempel. De har 3 miljarder i sin fond att jobba med, och 1 miljard är utbetald. Det är ett problem när vi ser att modellen inte fungerar. Då menar vi att det är dags att se över det här. Vi säger inte att det ska vara mindre pengar i den här fonden; vi säger bara att man ska se över hur man ska se till att möta de behov som faktiskt finns. När staten sitter på pengar som inte kommer ut är det nämligen ett problem, för vi vet att behoven finns. En del av orsaken till att jag ville ha den här debatten är just att jag ser att vi har ett kapital i Inlandsinnovation som inte jobbar. Jag var faktiskt också väldigt glad för det här kapitalet och jag tyckte att det var bra att vi var med och styrde upp så att vi faktiskt skulle kunna arbeta på ett bra sätt; det gjorde vi nämligen tillsammans med regeringen men problemet är att det inte jobbar. Jag är inte nöjd med 78 miljoner , och jag tycker inte att ministern borde vara det heller. Man möter inte de behov som faktiskt finns. Jag tycker inte att man har varit med och skapat den tillväxt och mött upp de förväntningar man själv skapade när fonden startades. Jag är inte heller nöjd och tycker inte att ministern borde vara nöjd hon svarar inte på frågan med hur man betalar ut arvodena till bolag i stället för till dem som är direkt valda i styrelsen. Jag undrar: Varför är ministern nöjd med bristen på insyn i bolag och bristen på redovisning hur de miljoner som är oredovisade har använts? Är ministern beredd att se över just lagstiftningen så att man har insyn och så att man som skattebetalare och beslutsfattare vet om att pengarna har använts på ett ansvarsfullt och bra sätt? 37 (S): Ska vi skapa arbetstillfällen i inland och i hela krävs nog först och främst efterfrågan. I har vi situationen att du oavsett om både man och hustru har jobb och tjänar bra inte kan bygga ditt eget hus. Du kan göra det i , och du kan göra det i , möjligtvis det är marknaden som bestämmer var du ska bygga. Det är en bristande efterfrågan på grund av en obefintlig bostadspolitik. Om vi går till Inlandsinnovation, som det här framför allt handlar om, kan man dock fråga sig om Inlandsinnovation får göra andra bedömningar än en vanlig bank. Nej, så är det nog inte, utan de har till och med ett snävare verk. I bolagsstyrningen är det nämligen väldigt tydligt inriktat vad man ska satsa på. Just därför blir det här i konsekvens med vad regeringen och gick ut och lovade någonting hela annat. Då borde man ha talat om det: Det här är någonting helt annat. I början var näringsministern inne på besöksnäringen. Besöksnäringen är någonting vi talar väldigt varmt om, och näringsministern tror att vi klarar det här bara vi får sänka skatten får vi sänka momsen klarar vi det. Hon nickar här. Då kan jag säga att de besöksnäringsföretag jag pratar med säger: Kan vi få hit kunder spelar det ingen roll om vi sänker momsen. Det är nämligen så att vi har en usel järnvägskapacitet. Vi ska senare ha en debatt här i kammaren om att man faktiskt ska kunna ta sig till inland eller . Det kan man ju inte , och det är en katastrof. har regeringen skurit ned på Visit , vilket gör att vi har sämre förutsättningar att locka utländska turister. 38 Näringsminister (C): Tänk om Socialdemokraterna kunde ägna sin tid åt att visa upp en möjliggörande attityd till inland i stället för att svartmåla. Självklart är det så att infrastruktur och kommunikationer tillsammans med sänkta kostnader för att anställa och driva företag är grundbulten för att besöksnäringen ska utvecklas. Tror ni på allvar att Skistar i skulle anställa än fler ungdomar om det blev dubbelt så dyrt att anställa dem? Tror ni på allvar att kaféer i eller blir nöjda med en dubblering av restaurangmomsen? Skatter är viktigt. Det gäller även kilometerskatten tror ni på riktigt att åkeriföretagen blir glada av att få 170 000 per lastbil i ökade kostnader om Socialdemokraterna vinner valet? Jag tror inte det. Där är den stora skiljelinjen, och jag står fast vid att sänkta kostnader, arbetsgivaravgifter och andra skatter på företag är det som skapar jobb runt om i landet tillsammans med en robust infrastruktur. Statliga kreditgarantier till bostadsbyggande är en annan sådan viktig del. tar upp bostadsbyggandet som en viktig och avgörande del. gav jag i uppdrag att se till att ytterligare titta på möjligheten att utveckla statliga kreditgarantier för ett ökat bostadsbyggande i glesbygd. Jag tycker att det är viktigt för att skapa attraktivitet i hela landet. Utöver det om vi kommer tillbaka till kärnfrågan om det statliga riskkapitalet har vi insett att mandatet har varit ganska snävt för en del av de statliga aktörerna. Därför meddelade vi i vårbudgeten att Fouriertransform utvidgas till att också omfatta inte bara fordonssektorn utan en större del av tillverkningsindustrin, så också ett geografiskt utökat mandat för Inlandsinnovation. Jag tror att det i grunden är bra. Vi behöver kapitaltillgång för att företag ska växa och jobb ska skapas i hela landet. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2012/13:379 om den nationella innovationsstrategin 39 Näringsminister (C): har frågat mig om jag avser att göra det möjligt för att medverka i uppföljningen av innovationsstrategin. Det är bra att noterat det ambitiösa och breda arbete som ligger bakom den nationella innovationsstrategin. nämner i interpellationen den globala konkurrensen och vikten av att förmår stärka våra positioner på innovationsområdet. rankades som nummer ett i EU:s innovation scoreboard, och ligger i toppskiktet i flera internationella mätningar. För att vi ska behålla tätplatsen krävs att vi fortsatt satsar på innovationsfrämjande åtgärder. Innovationsstrategin är långsiktig. Den hjälper oss att peka ut i vilken riktning åtgärderna behövs. Den har 6 målbilder, 17 delmål och 72 åtgärdsområden som används som utgångspunkt för att definiera, utforma och anpassa åtgärder för att stärka innovationsklimat. Regeringen genomför strategin bland annat genom att besluta om uppdrag till myndigheter samt genom dialog och samverkan inom och med berörda aktörer. Samtliga departement är inbjudna att delta i arbetet, som koordineras från . Regeringen har också uppdragit åt att tillsammans med Tillväxtanalys föreslå en utformning av uppföljningen av den nationella innovationsstrategin. En första uppföljningsrapport kommer . Regeringen lägger stor vikt vid genomförandet och uppföljningen av innovationsstrategin. Strategin eller dess uppföljning har dock inte formen av en proposition och behöver därför inte behandlas av , men den uppföljning som görs av Tillväxtanalys och kommer att vara offentlig och därmed tillgänglig för intresserade riksdagsledamöter. 40 (S): Jag vill börja med att tacka statsrådet för svaret. Den nationella innovationsstrategin omfattar ungefär 60 sidor. På s. 51 i innovationsstrategin börjar kapitel 7. Det omfattar en dryg sida, och det handlar om hur strategin ska genomföras. Som målbild anges där: lär av andra länders arbete med att utveckla innovationspolitiken och inspirerar internationellt genom ett långsiktigt och samordnat arbete med att stärka innovationsklimatet. Vidare slås fast att visionen är ett riktmärke för insatser inom många politikområden, att samhällsutmaningar ska mötas med innovation och att ökad innovation ska bidra till att politiska mål på olika områden uppnås bättre och snabbare. Behovet av samordnade insatser internationellt, nationellt, regionalt och lokalt framhålls, liksom att regeringen eftersträvar en lärande innovationspolitik och att det krävs en helhetssyn med inslag från olika politikområden för att vi ska lyckas i . Det här, herr talman, är bra. Jag har heller inte i min interpellation framfört någon kritik mot regeringen när det gäller att ta fram strategin. Det var ett ambitiöst arbete, och många aktörer gavs tillfälle och tog tillfället i akt att delta. Däremot står jag fortfarande fast vid, och det har jag framfört i tidigare debatter, att strategin hade blivit starkare om den hade kunnat inrymmas i en blocköverskridande överenskommelse om forsknings- och innovationspolitiken. Jag blir mer och mer övertygad om att en sådan bredare förankring av vår innovationsstrategi hade inneburit mer av konkretion och uppföljbara mål. Min uppfattning, som delas av många aktörer det är ministern väl medveten om är att de 6 definierade målbilderna och de 17 delmål som beskrivs i strategin visserligen är mål, men tyvärr inte tillräckligt konkreta för att vara uppföljbara i syfte att flytta fram positioner. Det var mot den bakgrunden som jag ville höra om statsrådet ville göra det möjligt för att delta i uppföljningen av innovationsstrategin. Av svaret framgår klart och tydligt att ministern inte är beredd till det. Mot bakgrund av detta svar, som är väldigt tydligt, reser sig några ytterligare frågeställningar. För det första: Kan statsrådet presentera någon politisk arena som ur ett politiskt helhetsperspektiv, vilket strategin framhåller behovet av, bättre ska kunna bidra i uppföljningen av den nationella innovationsstrategin än riksdag? För det andra: I kapitel 7 på s. 51 står det att regeringen avser att redovisa en översikt av genomförandet. Vad betyder det konkret? För det tredje: I samma text framgår också att regeringen avser att med jämna mellanrum redovisa hur innovationsklimatet utvecklas. Vad betyder det konkret? För det fjärde: I målbilden för genomförandet står att ska lära av andra länder för att utveckla innovationspolitiken. På vilket sätt har regeringen tagit intryck av andra länder när strategin utarbetades? 41 (FP): är ett litet land men med ett stort välstånd. Hur klarar vi välfärden ? Det är den övergripande frågan. Jag tycker att den fråga väcker är väldigt intressant just ur välfärdsperspektivet. Vi ska veta det, att om det är någonting som har gjort att vi har kunnat klara välfärden och bygga upp den under så väldigt är det en framgångsrik innovationspolitik. Vi kan se det framför allt i de företag som fortfarande finns, om man nu bortser från handelsföretagen som är lite speciella. Vårt välstånd bygger ju oerhört mycket på tidigare stora teknikframgångar. Vi kan se det också i form av de satsningar som görs på medicin och läkemedel eller annan teknik. Vi har blivit ett framgångsrikt it-land. Vi har motorfordon, transporter och inte minst logistik. Det här är någonting som vi måste fortsätta med. Jag tycker att det ambitiösa arbete som ligger bakom den nationella innovationsstrategin är bra. Det är partiöverskridande och det är också blocköverskridande. Det finns ingen oenighet om detta. Jag skulle till vilja tillföra en fråga. Det finns ett område som inte egentligen tillhör det här men som jag tycker att vi möjligen borde bli ännu bättre på och uppmärksamma. Även om vi gör väldigt många framgångsrika innovationer, herr talman, är det så att om vi inte kan sälja dem bra ute i världen är ett litet land, och svenskan är ett litet språkområde kommer vi att få stora problem att upprätthålla denna välfärd som är så beroende av exporten. När man tittar på de företag som har varit väldigt framgångsrika och hjälpt till att lyfta vi får kanske bortse från och några andra som har speciella förutsättningar kan man se att det är sådana som Wallenbergföretagen, , och alla de här, och att vi hade en framgångsrik försäljare i en sådan person som , som man kan ha olika åsikter om i och för sig. Vi har också ett sådant företag som , som hade en liten marknad från början men som genom och skaffade en oerhörd internationell marknad. Vi har också som är ett väldigt stort företag i många länder. Alla de här sakerna beror ju på att vi har haft framgångsrika innovationer å ena sidan, men å andra sidan har olika människor varit väldigt framgångsrika exportsäljare. Jag skulle vilja fråga statsrådet om man kanske kan komplettera den nationella innovationsstrategin med en satsning på att vi också ska bli ännu bättre på att sälja de saker som vi är duktiga på. Jag tror att det är en av nycklarna till att vi ska kunna bevara vår välfärd . 42 Näringsminister (C): Det tar upp, kommersialiseringen och hur vi ska få ut produkter och tjänster, är själva kärnan i hela innovationsstrategin. Innovationsstrategin går ut på att vi ska få fram smartare produktionsprocesser, smartare och bättre produkter och tjänster. Vi har i satsat på excellent grundforskning. Vi har talat om en svensk paradox, att vi har varit duktiga på grundforskning, men vi har inte varit lika duktiga på att föra ut grundforskningens resultat i gångbara produkter, det vill säga kommersialiseringen. Jag är besjälad av att både se till att få en excellent grundforskning och att se till att forskare möter entreprenörer så att de kan föra ut sin forskning till nytta för medborgare i olika former genom nya produkter eller nya tjänster. Det är kärnan. Vi är väldigt duktiga i , och har varit det , på innovationsklimat, kreativitet och konkurrenskraftig ekonomi. Vi toppar de flesta listor i världen. Men vi är inte nöjda med det, utan vi vill ständigt utmana oss själva. Vi är ganska ödmjuka från regeringens sida och säger att vi gärna vill ha en analys. Därför har vi under framtagandet av innovationsstrategin bett att göra en djupanalys av svenskt innovationsklimat. presenterade sina resultat för mig i ett öppet seminarium . har granskat oss och kommit fram till att vi ska fortsätta att vara pionjärer. De sade att vi har kommit en otroligt bra bit på vägen, men att vi vid sidan av våra stora och viktiga företag med FoU i måste se till att små och medelstora företag får möjligheter att hänga med i matchen.