prot · H00976 · 2013-03-12 00:00:00 — De visar att människor känner sig tryggare och att de har stort förtroende för polis och rättsväsen. Icke förty finns det människor som kan känna obehag inför hur polisen arbetar. Inte minst om de inte har rätt att vistas i kan det kännas obehagligt, men det kan helt enkelt också vara fråga om ovana vid att möta någon från den myndigheten. Därför är bemötandefrågor oerhört centrala. diskuterar vi inre utlänningskontroll och verkställighetsärenden. De regler som finns är tydliga. Vad tycker ska gälla framgår klart. Det finns också riktlinjer från om hur man ska arbeta. Likväl kan det naturligtvis finnas skäl att diskutera frågan, och jag utgår från att det sker inom polisens verksamhet. Jag berättade att det tas initiativ. Vi har bett att fundera över om det behövs ett särskilt organ för att granska polisens verksamhet och i så fall lägga fram förslag om hur ett sådant organ ska se ut. Det finns också möjligheter att ifrågasätta polisens agerande genom att anmäla till olika instanser. Jag nämnde det tidigare. Det väsentliga i den här diskussionen är ändå att om anser att ska ha en reglerad invandring, om anser att ska ha en anständig migrationsprocess och en prövning av asylärenden, måste man fullfölja och respektera de beslut som domstolen fattar. Då måste vi på ett eller annat vis se till att vi i ordnade former sköter också den delen i kedjan. Annars fungerar inte detta. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:231 om tonnageskatten och regeringens sjöfartspolitik 10 Finansminister (M): har frågat mig när en tonnageskatt för svensk sjöfart ska införas. Regeringens målsättning är att ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Frågan om införandet av en tonnageskatt i har tidigare utretts av . Vid beredningen av utredningens förslag har det framkommit att både utredningens analys och de förslag som lagts fram på grundval av analysen är bristfälliga. Beslutsunderlaget och utredningens förslag bedöms därför inte kunna ligga till grund för lagstiftning. Det är därför nödvändigt att frågan om tonnageskatt utreds igen. Regeringen har därför beslutat om direktiv till en utredning med uppdrag att analysera möjligheten att införa ett system med tonnageskatt i . Frågan ska utredas ur ett bredare perspektiv. Utredningen ska även se över andra befintliga stöd för sjöfartsnäringen. En utgångspunkt för utredningens uppdrag är dock att sjöfartsstödet i grunden ska vara oförändrat. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . 11 (S): Jag får tacka finansministern för svaret, även om jag inte vet om jag ska skratta eller gråta över svaret. Svaret inleddes med att regeringens målsättning är att ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Det finns ingen som helst trovärdighet i det påståendet. Frågan har funnits på regeringens bord . har regeringen sagt, som också framgick av svaret, att inget kommer att hända under den här regeringens mandatperiod. Två mandatperioder, , har gått, och vi har vid ett flertal tillfällen fört en debatt i kammaren om att sjöfartsnäringen lider stort. tyckte att det inte var något större problem eftersom utflaggningen inte var så stor, men och framåt har vi sett det vi varnade för, nämligen en omfattande utflaggning från svenska rederiers sida i om inte samma konkurrensvillkor i skattehänseende införs för svensk sjöfart som inom EU i övrigt. Detta har inte finansministern brytt sig om. Svensk sjöfart genomgår nu den värsta krisen sedan , då fartyg torpederades ute i . Det sker inte , men det som har hänt är att dryga 100 handelsfartyg har lämnat . 5 000 direkta jobb inom sjöfartsnäringen har försvunnit på bara . Därutöver finns indirekta arbetstillfällen, och rederinäringen har naturligtvis drabbats. Det maritima klustret kommer att bli allt mindre i . Den betydligt mindre varvsnäringen jämfört kommer successivt också att förminskas ytterligare eftersom utländska fartyg går till sina hemmahamnar, till exempel eller och andra ställen där det finns varvskapacitet. Fartygen underhålls där i stället för i svenska hamnar. Det här kommer sammanlagt att innebära stora förändringar för svensk sjöfart. Regeringens svar är att den utredning som lades fram inte dög, att frågan måste utredas ånyo och att beslut om en utredning fattades . Vad har hänt ? Ingenting från regeringens sida. Man har inte presenterat några förslag till hur man ska komma till rätta med den utflaggning som pågår. Det är sorgligt att se hur regeringen på detta passiva sätt och med ointresse för sjöfarten har låtit en hel näring mer eller mindre skrotas ned. finns 78 svenskflaggade lastfartyg i fjärrfart, men ytterligare 15 kommer att flaggas ut. Vi vet att de länder som kommer att få utflaggningarna säger att de inte vill ha gammalt tonnage från svenska rederier. De vill ha de nybeställda fartygen. Det som blir kvar i är det gamla tonnaget, det som rostar och successivt kommer att upphöra. Så ser den sjöfartspolitik ut . 12 (M): går tillbaka till i beskrivningen av sjöfarten. Det kan jag tycka är en överdrift. Däremot tänker också jag titta lite i historien. glömde att tala om att redan regeringen tittade på frågan. Det första tillkännagivandet om tonnageskatten kom 2004. Det hände ingenting då heller, och det är naturligtvis ett problem att bortse från detta om man heter . Det här har varit en komplicerad fråga, och har varit vice ordförande i skatteutskottet och vet mycket väl att frågan har diskuterats fram och tillbaka. Jag har ställt frågor till partikamrater om hur vi förfar med den skatteskuld som uppstår via bland annat avskrivningsregler. Där har jag inte fått något svar. Det är helt tydligt att frågeställaren egentligen delar vår syn om att det måste till en betydligt bredare utredning som ser över hela sjöfartsnäringen. Det är klart att arbetslinjen ska gälla även här. 241 000 nya jobb ger effekt, och jag hoppas att vi ska få till en sådan effekt även inom den här näringen. Det här är naturligtvis indirekt en fråga för , men det är ingen väljare som har kommit till mig och sagt att jag måste göra något åt tonnageskatten. Det är klart att det här är en västkustfråga, men den är nog så viktig ändå. Jag kommer från , och det är ett av de viktigaste exportlänen så det är klart att vi ska ha en bra sjöfart. Men vi måste också ha en konkurrensneutral sjöfart och titta på vad som händer med tåg, lastbil och liknande. Frågan är ganska svår att lösa, tror jag, och därför måste denna utredning till. Eftersom det här redan är en gynnad näring tycker jag att det är bra att man försöker hitta nya regler inom befintliga ramar. Det finns olika sätt att lösa frågan om tonnageskatt. Ett sätt är att man tittar på tonnaget och räknar ut hur många dagar som fartyget har varit i farten, och så lägger man det till en inkomst. Den inkomsten deklareras sedan via bolagsskatten. Då är min fråga: Är beredd att i sitt parti verka för att ändra bolagsskatten för att på så sätt gynna rederinäringen? Eller tänker man fortsätta att föra en politik där man vill höja bolagsskatten jämfört med vad vi moderater och Alliansen har beslutat? Det är ändock en intressant fråga. Jag hoppas att vill svara på den delen också. Det är så med historia, fru talman, som någon sade hemma: Det var bättre förr, men riktigt bra har det aldrig varit. Det kanske är så i den här frågan också. I så fall skulle jag kunna få en förklaring till politik, att det var dåtidens framtidsparti som diskuterade denna fråga. 13 (S): Jag vill tacka för att han har ställt den här interpellationen. Frågan om sjöfartens villkor och tonnageskatt är inte ny. Vi socialdemokrater har ända , när den utredning som vi tillsatte blev klar och presenterade sitt förslag, drivit på denna fråga genom olika debatter, motioner och skriftliga frågor. fick regeringen ett tillkännagivande från om att tonnageskatt ska införas utan ytterligare dröjsmål. Svaret från den moderatledda regeringen har varit: Frågan bereds, sjöfarten är redan ekonomiskt gynnad och utredningen är för gammal och bristfällig och måste göras om. När man bereder något betyder det för de allra flesta, i alla fall för dem som vistas utanför detta hus, att något görs och att det ska bli något av det man bereder. som regeringen kategoriskt har varit avvisande har den svenska handelsflottan halverats, och fler fartyg är på gång att flagga ut, precis som sade. Många tusen arbetstillfällen har redan försvunnit. Det är ytterst allvarligt att regeringen inte gjort något åt detta trots alla motioner, även från alliansledamöter, om att påskynda införandet av tonnageskatt som vi behandlar så gott som i skatteutskottet. Om det nu är så, som finansministern så ofta påstår, att den svenska rederinäringen är extremt gynnad, varför väljer då redarna att flagga ut sina fartyg till exempel till och ? Regeringen har presenterat en handlingsplan för svensk sjöfartsnäring, men enligt sjöarbetmarknadens parter är den inte gjord för en bransch som är i kris och kommer inte att stoppa utflaggningen av fartyg till andra länder. Regeringens svar på detta är att , alltså , meddela att man ska tillsätta en ny utredning om tonnageskatt och att dess förslag ska presenteras , men inte utan . Det har gått den förra utredningen presenterades, och redan då ansåg regeringen att den var bristfällig. Varför har man inte gjort något åt detta ? Regeringen har nedprioriterat den svenska sjöfarten, och det känns som om regeringen och finansministern inte tar det här på allvar. Svaret på interpellationen ger inget hopp för sjöfarten. Det känns mer som en kopia av tidigare svar vi fått. Jag vill ställa en fråga till finansministern: när läget är så allvarligt för den svenska sjöfarten, finns det någon möjlighet att finansministern kan påskynda införandet av tonnageskatt så att ett förslag kan komma , dock senast under detta år, alltså 2013? 14 Finansminister (M): har en bred sjöfartspolitik, som redovisas i den sjöfartsstrategi som infrastrukturminister presenterade härförleden. Det handlar om främjande av företagsamheten, om utbildningssystem, om säkerhet och om miljö. Vi har på skattesidan haft en förmånlig ställning för sjöfarten. Vi har alltså en återbetalning av arbetsgivaravgifter. Vi har inte inkomstskatt, som vi har för vanliga löntagare. Vi har inte den belastning av miljöskatter som vi till exempel har för andra näringar. Vi vet att generösa regler för uppskov och avskrivningar gör att man betalar mycket lite bolagsskatt i denna näring. Det är svårt att hitta någon annan svensk näring som har så pass generellt förmånliga skattevillkor som sjöfartsnäringen. Jag kan gärna redovisa hur det till exempel ser ut med arbetsgivaravgifter för ett enskilt fall eller när det gäller inkomstskatten, men vi vet att det inte finns någon annan näring som har så låg skattebelastning som sjöfarten. Det är ett faktum. Vi fick för ett utredningsförslag. vill Socialdemokraterna beskriva det som okomplicerat att införa tonnageskatt. Vi har ändå haft ett flertal socialdemokratiska finansministrar, både och , och de samt med sin kunskap från , antar jag, kan redovisa för Socialdemokraterna varför man höll tillbaka och inte gick fram med det förslag som förelåg. Jag ska gärna redovisa de skälen, för de står fortfarande kvar. Det handlar om att vi har väldigt stora skatteuppskov. Skulle vi ändra de reglerna finns det stor risk för en ännu snabbare utflaggning av fartyg, eftersom man nu rullar dessa skatteuppskov framför sig. vill Socialdemokraterna göra gällande att det här är okomplicerat, och enligt kan det alltså lösas till november . Det är ju, med förlov sagt, en förvånansvärd information. Den bedömning som görs av tjänstemännen på skatteavdelningen på är att det här är en mycket komplicerad fråga, att det krävs ett gediget utredningsarbete och att det inte finns, som vi ser det , en enkel lösning på det problem som vi har att hantera. Får vi inte en lösning på uppskoven, ja, då är det relativt sannolikt att vi får fortsatt utflaggning. Om det nu är så enkelt skulle jag vara tacksam om Socialdemokraterna här i talarstolen kan ge oss en redovisning av hur det ska lösas. Ni har ju haft exakt lika som vi på er att lösa detta, och vi har inte sett ett enda förslag från Socialdemokraternas sida på hur denna svåra fråga ska hanteras. har vi tillsatt en utredning som har ett uppdrag med ambitionen att se över på vilket sätt man kan införa en tonnageskatt och hur det ska landa. Men det är en komplex fråga, och det är ingenting som man kan hantera på ett enkelt sätt. Det behövs en ordentlig beredning, och detta behöver sedan gå på remiss och hanteras på sedvanligt sätt. Då får vi naturligtvis se om vi kan landa i ett förslag. Ambitionen är tydlig: Vi ska utreda tonnageskatten för att hitta en lösning på problemet. Men jag skulle uppskatta om Socialdemokraterna, givet det hårda tonläge man väljer, kanske kunde ägna eller två åt att berätta hur man har tänkt lösa problemet. har vi inte hört någonting om det. 15 (S): Det är rätt intressant att finansministern efterfrågar förslag från Socialdemokraterna på hur skattelagstiftningen ska se ut i . Det är faktiskt regeringen som har ansvaret för att leda landet. Vi kan ta initiativ i , vilket vi också har gjort, som nämndes tidigare, genom ett tillkännagivande. Jag tror inte att vi ska ha en lagstiftningsordning i där går in och lägger fram egna förslag, utan det är faktiskt regeringens ansvar. Det är märkligt att detta ska vara en så oerhört svår fråga med tanke på att den har legat på regeringens bord . Regeringen tillträdde faktiskt . Jag var med och kunde se att man med rekordfart genomförde den ena skatteförändringen efter den andra med kraftigt förkortade remisstider på bara någon vecka i vissa fall. När man vill går det alltså, men när man inte vill går det inte, och det är precis det som sker här. Man vill inte. Regeringen vill inte. Ni ser inte problemet. Att andra länder har infört tonnageskatt bryr man sig inte om. Att införde det bryr man sig inte om. Andra EU-länder har också infört det. Det finns alltså erfarenhet i EU när det gäller hur en tonnageskatt ska utformas. Det är alltså inget konstigt, och det verkar i andra länder vara en fungerande lagstiftning. Därför är det mycket märkligt att regeringen fortsätter att skylla ifrån sig med att det är så komplicerat och svårt att man inte kan genomföra en tonnageskatteförändring i . Det håller inte, ! Det här är frågor som får allt större betydelse. har inte ifrågasatt mina siffror, och det kan han naturligtvis inte göra, om att halva handelsflottan har försvunnit, att 5 000 jobb har försvunnit och att fler jobb är på väg bort. Detta är fakta, och då måste man agera. Då kan man inte bara sitta passiv och säga att utredningarna är besvärliga och så vidare. Regeringen har ett beredningsansvar. Ni har haft på er. Ni har inte gjort någonting. Vi hade en interpellationsdebatt så sent som , för . Då sade man att man håller på med utredningsdirektiven och att de skulle komma. Ja, de kom , efter den interpellationsdebatten. Så har det varit : Man skjuter frågan framför sig. Det är oerhört trist att se. Detta är kanske inte en så aktuell fråga för i hans valkrets, men i är det en jätteviktig fråga. Där har sjöfartsnäringen mycket stor betydelse. Det är därför som vi i och är så starkt engagerade i frågan. Sjöfarten har dock betydelse för hela landet. Det vet vi alla här, hoppas jag. största hamn ligger i , och huvuddelen av den svenska basindustrins export går via hamn. Det handlar om många arbetstillfällen, och då talar jag inte bara om sjöfartsjobben, vilka i sig är väldigt viktiga, utan också om dem som jobbar inom land- och sjölogistik och liknande och inom den utbildningsverksamhet som finns. kan inte sjöbefälsutbildningen praktisera längre på svenska handelsfartyg, för de är alldeles för få. har till och med regeringen avsatt 2 ½ miljon kronor i resebidrag till dem som går på sjöfartsutbildning i , så att de kan åka till utländska fartyg och där få sin praktik. Detta om något visar väl att det har gått fel med den svenska sjöfartspolitiken och att regeringen inte tar sitt ansvar för att se till att vi kan bibehålla en svensk sjöfart. 16 (M): Jag måste fråga : Om nu detta gick så snabbt, varför fixade inte regeringen till det ? det året riktade skatteutskottet ett tillkännagivande om just denna fråga, men tydligen kom också den dåvarande regeringen under ledning av till slutsatsen att detta var en komplicerad fråga. Jag frågar precis som finansministern: får vi inga svar? Jag har tidigare i denna kammare när vi från skatteutskottet har debatterat ställt konkreta frågor om hur vi ska lösa de här problemen. Inte heller vid de tillfällena har vi fått svar. Det är ändå intressant att veta om skatteutskottets majoritet och är ute och seglar, för att uttrycka det vitsigt. Jag är helt övertygad om att det inte är så. Det är ändå stora summor som finns inbyggda i detta system med just avskrivningsregler och annat. Socialdemokraterna har kanske en annan syn. Det kanske inte finns så många kvinnliga redare. Annars brukar man ju inte tycka om vare sig vinster eller annat, men det finns väl ändå en anledning att lösa problemen. Tonnageskatt kan naturligtvis vara något att fundera över. Tekniken ser ut så här, enligt utredningsdirektiven: I regel är systemen utformade så att ett schablonbelopp multipliceras med det antal dagar som företaget förfogat över respektive fartyg. Den schablonberäknade inkomsten läggs sedan till företagets övriga inkomster och beskattas med den ordinarie bolagsskattesatsen. Detta gäller oavsett om det går bra eller dåligt för rederiet. Det är alltså detta vi debatterar. 17 (S): skriver i svaret på interpellationen att regeringens målsättning är att ska ha en konkurrenskraftig sjöfartsnäring. Det svaret har vi fått under alla år, men inget har gjorts från regeringens sida för att det ska bli så. beskriver hur svårt det är att införa tonnageskatt. Varför är det så svårt? Övriga nordiska länder har ju klarat av det. Om det nu är så svårt att regeringen bedömer att man inte klarar av det den här gången, varför tar man då inte hjälp av de nordiska länderna? Skicka dit någon för att ta reda på hur de har gjort, så att vi kan få en tonnageskatt även i och därmed rädda vad som räddas kan av sjöfarten! Sedan vill jag vända mig till . Han är egentligen inte den jag ska debattera med eftersom det är en interpellationsdebatt med , men jag kan inte låta bli. Även om det här inte är en fråga för dina väljare i , , kan en ändå vara bosatt i . Det är det som är så bra med sjöfarten. Man jobbar sådana skift att man kan åka hem till , och sedan åker man i väg och jobbar och så vidare. Låt mig sedan bemöta påståendena att vi inte gjorde något, eftersom det fanns ett tillkännagivande . Vi gjorde visst något. Vi tillsatte en utredning, och det är den utredningen som ni anser är bristfällig och ni har väntat och inte gjort något! 18 (FP): Även jag har ställt en fråga till finansministern om den svenska sjöfartens konkurrenskraft. Jag noterar att den ställdes , och svaret kom . Den redogör för vilka stöd man kan ha. EU:s riktlinjer för statligt stöd till sjötransport tillåter statligt stöd i form av skattemässiga och sociala åtgärder för att förbättra de europeiska rederiernas konkurrenskraft inom den internationella sjöfarten. Det är viktigt att komma ihåg att man tillåter statligt stöd här. Det är ju inte precis EU:s linje i övrigt. Tonnageskatt nämns som ett exempel på detta. Tonnageskatten många ledamöter vet inte vad det är är inte obligatorisk, utan det är en frivillig skatt. Den innebär att redaren oavsett om verksamheten går med vinst eller förlust betalar ett skattebelopp som är relaterat till det tonnage som är i trafik. Tonnageskatten ersätter således inte den vanliga företagsskatten, utan man kan välja den. När vi i blev EU-medlemmar kunde vi börja tillämpa dessa bestämmelser. Under ministären tid kom det förslag som ska ingå i utredningen. Jag tycker att det är väldigt klokt att man breddar perspektivet. sjösattes får man väl lov att säga ett nytt sjöfartsstöd. Det gavs och ges i form av att arbetsgivaren skattekrediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter. Syftet med detta stöd, som är i funktion, är att ge svensk sjöfartsnäring konkurrensvillkor som är likvärdiga med konkurrensvillkoren för andra EU-länders handelsflottor. Jag ska citera ur finansminister svar : En tonnageskatt skulle komma att strida mot principerna bakom vårt skattesystem. Det skulle vidare ge upphov till avgränsningsproblem eftersom ofta endast en del av ett rederiföretags verksamhet skulle kunna schablonbeskattas. All annan verksamhet som företaget bedriver måste beskattas på vanligt sätt. Så kommer de två sista meningarna: Det är inte aktuellt att föreslå en övergång till tonnageskatt. Jag delar den uppfattning intagit när den så sent som avslog motioner om införande av tonnageskatt. Det var Socialdemokraterna, som avslog motioner från och många andra när vi ville ha denna utredning. kom det en utredning. Det ändrades i och med socialdemokraten från . Då kom den utredning som behöver göras om och som gjordes av . Den innehöll det som tydligt påpekade, nämligen stora brister när det gällde avskrivningsreglerna. och jag har tidigare diskuterat detta. Vi har varit eniga om att vi inte ska skänka en näringsgren ungefär 20 miljarder, som det var fråga om. Detta måste utredas i samband med att man tar in hela sjöfartsstödet. Jag tycker att finansministern genom utredningsdirektiven på ett välgörande sätt har klargjort att detta är god svensk politik. 19 Finansminister (M): Det kan finnas skäl att klarlägga vad det är vi debatterar. Regeringen har alltså tillsatt en utredning med en kvalificerad utredare som ska ta reda på om och hur det är möjligt att genomföra förslag om tonnageskatt. Bakgrunden är givetvis det som har framkommit i denna debatt, nämligen att svensk sjöfartsnäring har minskat i omsättning under den kris vi haft i världshandeln och den samtida utbyggnad av tonnage som har skett globalt sett. Bland annat har byggt ut kraftigt. I denna debatt är vi, såvitt jag förstår, överens om att vi ska pröva förutsättningarna för tonnageskatt. Det som skiljer oss åt är att Socialdemokraterna säger att det är en okomplicerad fråga. Det innebär att har ändrat uppfattning. I tidigare interpellationsdebatter har nämligen vidgått att det är en komplicerad fråga och att syftet inte är att man helt ska kunna undkomma de stora skatteuppskoven. Jag hävdar att det även fortsättningsvis är komplicerat, av samma skäl som vi tidigare fick höra i det svar från som lästes upp. Det finns stora skatteuppskov, och de måste hanteras på ett vettigt sätt. Om vi bara avskriver skatteuppskoven blir konsekvensen att det blir lättare att flagga ut fartyg från . Det är en ofrånkomlig konsekvens om vi tar bort skatteuppskoven. Det är alltså en komplicerad fråga. Socialdemokraterna säger att regeringen bara skyller ifrån sig. Då måste jag fråga igen om vi har sett ett enda förslag från Socialdemokraterna. Det har ju gått . Jag hävdar att detta är komplicerat och behöver utredas, men Socialdemokraterna hävdar att det är okomplicerat. Då hade ni kanske kunnat berätta på vilket sätt det finns okomplicerade lösningar så att vi åtminstone hade något att utgå från när det nu är så enkelt att det kan vara klart . Hävdar man att något i lagstiftningsarbetet på skatteområdet ska vara klart måste man nästan ha ett detaljerat förslag färdigt. Därför frågar jag Socialdemokraterna igen: Vad är det för ett magiskt alexanderhugg som ni har hittat som löser detta på ett enkelt sätt? Hur vore det att ta frågan på allvar, erkänna att den är svår och komplicerad och göra ett försök utifrån sjöfartens besvärliga ställning att lösa den? Skattemässigt är sjöfartsnäringen gynnad. Man betalar inte arbetsgivaravgift, man betalar inte inkomstskatt, man betalar väsentligt mindre miljöskatter än alla andra transportnäringar och man betalar mycket låga bolagsskatter.