prot · H00993 · 2013-04-17 00:00:00 — Det finns förändringar som gör det lättare att teckna försäkringar för prematura barn. I rapporten finns det också exempel som visar att försäkringslösningar har utarbetats av organisationer såsom till exempel . Jag vill också understryka att den rapport som civilutskottet har tagit fram på intet sätt ersätter den översyn av barnförsäkringar som regeringen planerar att göra. Jag hoppas att rapporten också kan vara en del i regeringens arbete och att rapporten på så sätt kan fylla ytterligare funktioner. I betänkandet finns det en reservation, och den rör skadeansvar vid radiologiska olyckor. Jag vill börja med att säga att energi är en viktig fråga för oss alla. Ska vi ha ett fungerande, modernt samhälle krävs det energi. Vi behöver energi för vårt privata liv, för att näringslivet ska fungera och för att samhället ska fungera. Det är också viktigt att metoderna för att producera energi är reglerade i lagen. Det är viktigt att det är reglerat vad som händer om någonting går fel. Jag vill hävda att få områden är så reglerade som produktionen av energi. Kärnkraften är, precis som har sagts här tidigare, en viktig del av vår svenska energiproduktion, och det gäller inte bara i utan i ett stort antal andra länder också. Det är lätt att säga att kärnkraften ska avvecklas här och . Jag tror att de flesta av oss är överens om att det inte är möjligt. Det är inte möjligt om vi ska ha kvar ett fungerande samhälle såsom vi känner samhället . Det är inte heller någonting som jag eller Alliansen förespråkar. Däremot förespråkar vi att det ska finnas en lagreglering som är tydlig när det gäller ansvarsfördelningen. Det ska finnas möjlighet att få ersättning. kommer jag in på den fråga som har varit uppe här. Vad är det som egentligen gäller? antog en ny lag, 2010:950 om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor. Jag vill också betona att det då beslutade var att lagen skulle träda i kraft när regeringen så bestämmer. Vad innebär detta? Varför fattade detta beslut, herr talman? Förklaringen är mycket enkel. Lagen vilar på en internationell konvention. Det är ett material som inte äger helt ensamt. För att lagen ska kunna implementeras i krävs det att samtliga länder har ratificerat konventionen. Två länder återstår . Det har gått vi fattade beslutet här i . Därför har regeringen nu börjat titta på att göra en översyn av om det är möjligt att utarbeta en proposition som ska se till att den lagstiftning som har beslutat om ska kunna implementeras utan att den lag vi redan har antagit är ratificerad. Jag vet att detta är mycket svåra begrepp. Det är svårt att ta till sig. Jag tycker att det här är oerhört komplicerade frågor som är viktiga att ta på största allvar eftersom de rör vårt samhälle i grunden. Jag ska säga några ord om vad som gäller . Det heter ändringsprotokoll med tillägg. Konventionen innehåller grundläggande regler om ansvaret för skador vid radiologiska olyckor. Den ändring av och dess tillägg som vi fortfarande väntar på ska ratificeras av fler länder så att vi också kan implementera den i innehåller flera principer. För det första är ansvaret för atomskador strikt. Det gäller oberoende av eget vållande. För det andra ska ansvaret kanaliseras till anläggningsinnehavaren, vilket innebär att exempelvis huvud- och underleverantörer inte kan bli ersättningsskyldiga för att ha vållat en radiologisk skada. Det är anläggningsinnehavaren som är ansvarig. För det tredje är ansvaret som huvudregel begränsat genom det obegränsade skadeståndsansvaret, vilket är styrt av internationella regler. Då är vi inne på ratificeringen. För det fjärde är ansvaret täckt av en försäkring som ska garanteras av annan ekonomisk säkerhet. Vad innebär det? Jag återkommer till det. kommer också att innebära att ansvarsbeloppen höjs avsevärt. Jag kommer inte att debattera några belopp, men jag vill nämna en sak här. Det som står i den förändrade är egentligen inte uttryckt explicit i euro, utan det talas om andelar som sedan omsätts i euro, vilket ligger till grund för beloppen. Jag tycker att det är viktigt, annars talar vi om skilda saker. Jag vill inte gå in på detaljerna eftersom jag inte kan dem. Däremot tycker jag att det är viktigt att veta att det finns ett obegränsat ansvar. En annan fråga som har lyfts upp här är ansvarsgenombrott. Som har sagts av många är det en fråga som vi i Alliansen inte är beredda att ändra. Frågan om ansvarsbrott och förändrad lagstiftning med anledning av detta har utretts av Alliansen och av tidigare socialdemokratiska regeringar. Ingen har kommit fram till att det är en bra lösning att göra en ändring här. Därför har vi kvar den lagstiftning som finns. Jag är helt övertygad om att övriga talare kan vidimera att det förhåller sig så. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. 171 (MP) replik: Det var ett mycket intressant anförande som höll. Jag tycker att det är mycket lovvärt att vi har fått reda på att regeringen har börjat jobba för att ta fram underlag och möjligheter för att komma med en proposition till om att skärpa skadeståndsansvaret för kärnkraften i även om den här ratificeringsprocessen drar ut . Vad jag förstår är det i alla fall tre EU-länder som fortfarande inte är färdiga med sin lagstiftning, vilket jag nämnde i mitt anförande. Det här tycker jag alltså var mycket positivt. Jag vill ändå ställa en fråga om ansvarsgenombrottet. Faktum är att staten äger . Vi har tre huvudägare till de här reaktorerna det finns ju ett antal mindre ägare också och de är Eon, Fortum och . Jag undrar varför man inte vill ha jämlika villkor för de här företagen. Vad är det som gör att regeringen inte tycker att det ska vara samma villkor för de här företagen? För gäller ju redan ansvarsgenombrottet, till och med det ansvarsgenombrott som vi inte vill införa, alltså det ansvarsgenombrott som ni emot med för att ni skapar er egen modell av vad vi föreslår. Staten äger , och det är staten som får betala de där 1 000 eller 2 000 miljarderna, alltså allt det där som inte täcks av försäkringen. Notan hamnar hos ägare, alltså staten. Redan det tycker jag gör hela upplägget fullständigt orimligt. Varför ska Eon och Fortum inte vara med och dela på det? Varför ska de andra ägarna till de anläggningsägande företagen inte vara med och ta ansvar när , och staten som ägare till , hamnar i den sitsen? Allting utöver de här 12 miljarderna hamnar ju hos staten, alltså hos ägare. Vi har redan ett ansvarsgenombrott i verkligheten när det gäller ägare. Varför ska inte de andra bolagen ha samma villkor? 172 (M) replik: Det jag har sagt är att regeringen har börjat se över om en proposition kan läggas fram för för att implementera den lagstiftning som har antagit men som inte har varit möjlig att tillämpa såsom beslutade inte på grund av regeringen utan på grund av att det finns andra länder som inte har ratificerat överenskommelsen. Regeringen anser, precis som kammaren gör, att det har tagit . Därför pågår det nu ett arbete. Frågan du ställer förstår jag inte, för det finns ingen skillnad. Ansvaret gäller fullt ut. Det finns överenskommelser och lagstiftning, och det är ingen tvekan om att det finns ett fullt ansvarstagande för företagen. 173 (MP) replik: Jag trodde att hade förstått lagstiftningen, men inser jag att hon inte har förstått någonting om hur den fungerar. Det här obegränsade ansvaret, enligt § 27 i lagstiftningen, gäller anläggningshavaren och har ingenting att göra med Eon, Fortum och . Det är anläggningshavaren som har ansvaret, och anläggningshavaren har inga andra tillgångar än reaktorerna och den mark man står på. Eon, Fortum och kommer inte att behöva betala en enda krona. De har inget ansvar i den här lagstiftningen. Det är anläggningshavarna som har allt ansvar. Då menar jag att eftersom det ansvaret, utöver de 12 miljarderna, hamnar hos staten hamnar det hos aktieägare. Där råder det redan ett ansvarsgenombrott på grund av att det är ett statligt bolag. Varför ska det bolagets ägare ha så mycket tuffare ansvar än Eons och Fortums ägare? Eons och Fortums ägare har inget som helst ansvar för det som händer utöver att de ska garantera de här 12 miljarderna. Det är lite olika för de här tre bolagen, för de har lite olika andelar i , Forsmarks och anläggningar. De delar på ansvaret för de här 12 miljarderna, men därutöver har de inget ansvar. Det är lite pinsamt att jag behöver förklara det här, men jag har förstått att ni mot något som ni inte begriper. Sedan vill jag också säga, eftersom tog upp en fråga som egentligen inte har med det här att göra och började prata om kärnkraftens framtid och så vidare, att 2012 hade vi ett nettoöverskott på el på . Vi är snart uppe i en produktion av el i det här landet som motsvarar hälften av den el som kärnkraften producerar. Om man påstår att vi inte kan avveckla kärnkraften har man alltså ingen aning om vad vi sysslar med i det här landet. 174 (M) replik: Det som gäller är ett fullt ansvarstagande och ersättning fullt ut. Jag kan inte förstå vad pratar om. När jag läser lagen kommer jag fram till helt andra saker och att det råder helt andra förhållanden. Det finns ett ansvar som gäller fullt ut. När det gäller ansvarsfördelningen mellan bolag finns en uppdelning i huvudbolag och dotterbolag. I det här fallet är det dotterbolagen som har ett strikt ansvar när det gäller driften och när det gäller försäkringar. Det handlar om att skydda allmänheten och att vara klar, tydlig och precis när det gäller var ansvaret ligger. 175 (S) replik: Även jag gläds av beskedet från om att regeringen jobbar på en lagstiftning som kan ta hand om de här frågorna. Men jag blir liksom lite konfunderad när det gäller det här med det fulla ansvarstagandet och vad det innebär. Hur ska ett kärnkraftsbolag kunna ta ett fullt ansvar i händelse av en olycka ifall det inte finns några tillgångar kvar? Det skulle jag vilja ha svar på, . 176 (M) replik: Det är det här som är den viktiga delen. Vem är ansvarig? Är det ett dotterbolag är det också det som är ansvarigt för att betala ut ersättningar. Det finns en skyldighet när man tar försäkringar som täcker kostnader, och här är det viktigt att det inte kan transporteras resurser från dotterbolag till huvudbolag eller till andra sidobolag, utan att kapitalet finns där. Staten kan också gå in och ersätta tillfälligt, och sedan ska bolaget återbetala. hoppas jag innerligt, och jag är helt övertygad om att alla andra här också gör det, att vi ska vara förskonade från denna typ av stora olyckor. har vi varit förskonade i , och jag skulle vilja säga att det beror på den rigorösa lagstiftning om kontroller som finns här när det gäller kärnkraftverken. Men det måste naturligtvis finnas en ekonomisk trygghet för alla som blir skadelidande, och det är därför regeringen arbetar med att ta fram en proposition så att vi kan få den lagstiftning till stånd som har beslutat om. 177 (S) replik: Det är ju bra att en proposition är på väg som tar hänsyn till det som redan har beslutat om. Jag vet att inte ville tala om siffror, men om det här ska följa den lagstiftning som kammaren redan har beslutat om är det ett ansvar som bara är fyra gånger högre än det som råder , bortåt 12 miljarder. Vi vet att 12 miljarder på inga sätt kommer att kunna täcka en stor kärnkraftsolycka. Det är inga pengar över huvud taget i händelse av en större olycka. Om man då ska prata om ett obegränsat ansvar, var ligger det? Hur ska det finansieras av de här bolagen? Går en reaktor i luften kan man anta att de flesta tillgångar har försvunnit i och med olyckan. Hur ska man då finansiera och stå för det obegränsade ansvaret som regeringen talar om? Det förstår inte jag. 178 (M) replik: Jag refererar till det som står i betänkandet, i regeringens skrivelse och i tidigare propositioner i ärendet. Det handlar om ett obegränsat ansvarstagande. Det handlar om att det finns försäkringar som går in och täcker. Det handlar om att staten går in och tillfälligt tillskjuter resurser som bolaget sedan är skyldigt att återbetala. På så sätt fungerar det fullständiga ansvarstagandet. Återigen: Vi kan inte ha nog med debatter i denna viktiga fråga. Inte heller kan vi förringa den lagstiftning som finns. Därför ser jag fram emot att vi kommer att få en proposition till . Allra helst skulle jag vilja se att de länder som inte har ratificerat den förändrade Parisöverenskommelsen gör det . En eventuell kärnkraftsolycka känner inte av de nationella gränserna. Den drabbar en stor del av världen, och därför behövs internationella överenskommelser. Vi ska inte förledas att tro att svensk lagstiftning skyddar oss helt och fullt. 179 (V) replik: sade i sitt anförande att vi lever i ett modernt samhälle och att energi behövs. Vi producerar ju även överskott av energi. Hon sade också att det är lätt att säga att kärnkraften ska avvecklas . Därför undrar jag när tycker att kärnkraften ska avvecklas. 180 (M) replik: Låt mig säga att det egentligen inte är den frågan vi debatterar utan frågan om ersättningsrätt. Jag kan dock, för att vara artig, säga att jag vill se en avveckling av kärnkraften den dagen den kan ersättas av andra energislag. är det orealistiskt att tala om att vi ska avveckla kärnkraften. Det är därför vi satsar på forskning. Det är därför det satsas på utbildning inom området. Det är därför vi måste se till att vi har alternativ. Jag vill betona att det är viktigt att vi har försäkringslösningar så att människor kan känna sig säkra. 181 (V) replik: Då ska jag inte vara ohövlig, utan låt oss gå in på skadestånden. Det handlar om ansvarsfrågan, vilken de två tidigare talarna tagit upp. Även jag tog upp den i mitt anförande. De 12 miljarderna är en struntsumma. Om en olycka händer, var finns då pengarna? Om kostnaderna uppgår till flera hundra miljarder, tycker att skattebetalarna ska stå för dem? 182 (M) replik: Det jag sagt är att det finns ett obegränsat ansvar. Det innebär att det är möjligt för den skadade eller dennes ombud att vända sig till anläggningsinnehavaren och kräva ersättning. Den garanterade ersättningen kan krävas direkt från den som har försäkringen. Ansvarsförhållandet är tydligt. Att driva verksamheten utan en försäkring går inte. Det är helt omöjligt. 183 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. Som sade behandlar vi motioner från allmänna motionstiden, och många av motionerna behandlas förenklat. Jag tänkte ta upp två frågor, frågan om barnförsäkringar och naturligtvis frågan om radiologiska olyckor. Utskottet är enigt om barnförsäkringar, vilket är mycket glädjande. Avseende radiologiska olyckor finns en reservation. Vad beträffar barnförsäkringar skulle jag inledningsvis vilja tacka och samt kansliet för det arbete som gjorts och görs inom ramen för uppföljning och utvärdering i utskottet. Uppföljning och utvärdering är väldigt viktigt och dessutom ett bra verktyg för att vi ska få mer kunskap i frågor som rör utskottets beredningsansvar. Vi som kommer från kommunpolitiken är vana vid att exempelvis årsredovisningar debatteras i kommunfullmäktigeförsamlingar. Det är bra att följa upp hur tidigare beslut utvecklas. Det är viktigt också i även om uppföljningen är mer komplicerad. Dessutom sker uppföljning genom andra fristående organ där också myndigheternas verksamhet granskas. När det gäller barnförsäkringar beslutade utskottet , som ett led i civilutskottets arbete med uppföljning och utvärdering, att göra en övergripande inventering av försäkringsbolagens hantering av barnförsäkringar och bolagens praxis vad gäller beslut om försäkring. Det ersätter naturligtvis inte regeringens arbete med uppföljning. presenterades resultatet av inventeringen i rapporten vid tecknandet av barnförsäkringar. Rapporten innehåller en kartläggning av hur försäkringsbolagen hanterar ansökningar om barnförsäkringar och bolagens praxis på området. Under arbetets gång har författaren till denna rapport gjort vissa iakttagelser som redovisas i rapporten. Iakttagelserna handlar om barns försäkringsskydd i allmän och privat försäkring, försäkringsbolagens riskbedömningar vid individuell barnförsäkring, kontraheringspliktens påverkan på andelen beviljade barnförsäkringar, tillämpning av undantagsregeln i kontraheringsplikten, försäkringsskydd genom gruppförsäkring, rättsläget när det gäller tillämpningen av kontraheringsplikten, nya försäkringslösningar som utvecklats samt kontraheringsplikten . Utskottet har hållit sammanträde och lyssnat på synpunkter från de olika aktörerna. När det gäller motioner om barnförsäkringar har utskottet inte någon annan principiell uppfattning än motionärerna beträffande angelägenheten av att så många barn som möjligt bör få tillfälle att tecknas för en barnförsäkring och att det är en angelägen fråga att försäkringsbolagen hanterar barnförsäkringar på ett korrekt sätt. Låt mig så gå över till frågan om radiologiska olyckor. Denna fråga har debatterats i kammaren, även . Utskottet avstyrkte liknande motionsyrkanden i lagstiftningsärendet om den nya lagen om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor. Utskottet vidhöll i betänkandet 2010/11:CU16 sina ställningstaganden i lagstiftningsärendet om den nya lagen om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor och avstyrkte ett motionsyrkande om ansvarsgenombrott. följde utskottets förslag. Frågan om ansvarsgenombrott debatterades i kammaren i samband med betänkandet. Även stod utskottet i betänkande 2011/12:CU3 fast vid de ställningstaganden om ansvarsbeloppets storlek, ansvarsgenombrott och ansvaret för sjukvårdskostnader efter en radiologisk olycka som utskottet gjorde i samband med lagstiftningsärendet om den nya lagen om ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor. Också ett motionsyrkande rörande regeringens möjlighet att göra ekonomiska åtaganden till staten avstyrktes. Vad slutligen gällde frågan om preskriptionstidens längd delade utskottet regeringens uppfattning i proposition 2010/11:173, nämligen att preskriptionstiden för personskador inte bör förlängas utöver de som följer av den reviderade varför också ett sådant motionsyrkande avstyrktes. följde utskottets förslag. Utskottet anser, herr talman, att det inte finns skäl att frångå de tidigare ställningstagandena. Vi i anser att det är viktigt att värna aktiebolagslagens principer, men vi anser också att förorenaren ska betala. Det är en viktig princip inom alla områden. Den här debatten handlar om radiologiska olyckor, men ibland tenderar debatten att bli en fråga om kärnkraft eller inte kärnkraft. Det är dock inte frågan i denna debatt. Jag noterar i reservationen att det finns en vilja från vissa partier i kammaren att höja beloppsgränserna, men i reservationen anges inte var beloppsgränsen i så fall ska ligga. Jag noterar också att reservanterna vill att regeringen ska återkomma. Det står följande, herr talman: anser därför att regeringen bör verka för att höja nivån på finansieringen av det obegränsade skadeståndsansvaret. Därmed, herr talman, yrkar jag återigen bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationen. 184 (C): träffade Alliansen en historisk överenskommelse om en hållbar energi- och klimatpolitik för miljö, konkurrenskraft och trygghet. Det innebar att decennier av osäkerhet kring energipolitiken kombinerat med att en utveckling av förnybar energi som oavsett regeringsunderlag varit näst intill obefintlig tog slut, decennier av oförmåga att göra verkstad av det beslut som fattades i folkomröstningen. kallade dessa regeringar väldigt träffande för kärnkraftskramare. Jag vill påminna om att de i flera fall stöddes av . har mycket hänt. Vi producerar till exempel vindkraft. Det ska jämföras med en terawattimme innan Alliansen tillträdde 2006. Det här är ingen energidebatt, som någon sade tidigare, men det måste ändå tjäna som en bakgrund till de återkommande debatterna om skadeståndsansvar vid radiologiska olyckor. Vi har verkligen åstadkommit en förändring. En sådan förändring har gjorts möjlig just genom att radiologisk verksamhet fortsatt är en del av kraftproduktionen, men då under strikt begränsande villkor vad gäller omfattningen, antalet reaktorer och driften. Från att ansvaret från kraftägarna varit näst intill obefintligt har vi , i och med den här historiska överenskommelsen, nått till ett obegränsat skadeståndsansvar och utöver det krav på garantier som ska täcka konsekvenserna av en olycka i form av personskador och förstörelse. De gällande reglerna, som vi nu ändrar på, bygger på en lagstiftning , då den socialdemokratiska regeringen inledde marschen in i kärnkraftsberoendet. Då var det inte tal om att ställa krav på reaktorägarna. De skulle stöttas till varje pris! Som väl är så är det inte bara vi i som har haft ett grönt kärnkraftsmotstånd som har lett till ökande säkerhetskrav och andra villkor. De europeiska länderna är enligt överens om att det ska vara möjligt att ställa krav motsvarande eller mer. och regeringen menar att det inte räcker. För att starta krävs det således garantier motsvarande , och som sagts utöver det en möjlighet att mäta ut resten av de tillgångar som finns i ägarbolaget. Garantierna är högt ställda just därför att man vill motverka risken att ägarbolagen står med tomma fickor den dagen som ansvaret ska utkrävas. Dessutom måste det finnas sakförsäkringar, och där är det ägarbolaget som ska vara förmånstagare, inte moderbolaget eller någon annan än just ägarbolaget. I de värsta av fallen inser nog alla att det inte finns några försäkringar eller garantier i världen som skulle räcka för att ersätta den förödelse som vore följden av en riktigt allvarlig olycka. Några här har nämnt dem som redan har skett. Det är inte heller troligt att ett ansvarsgenombrott i det läget skulle ge så hemskt mycket mer. Det är bland annat därför som fortfarande har som mål att ska bli oberoende av kärnkraften. Inom en generation menar vi att har en möjlighet att driva och utveckla samhället förnybar energi. Det är för kommande generationers skull som vi vill ställa om till ett fossiloberoende, klimatneutralt samhälle som inte lämpar över skulder, avfallsproblematik och klimatpåverkan på kommande generationer, . Det är så, herr talman, som vi i tacklar frågan om årtal, belopp och preskriptionstider genom att ersätta kärnkraften med annan kraftproduktion så snart det är möjligt. Det som framförs här i en gemensam reservation från , och är som att väcka orimliga förväntningar på vad som är möjligt att åstadkomma. Det är som att säga hur långt ett snöre är eller hur stort universum är. Lika svårt är det att beräkna kostnaderna för en stor radiologisk olycka, ett omfattande världskrig eller andra av människan orsakade mänskliga katastrofer eller naturkatastrofer. Det finns ingen gräns, och så länge det inte gör det kan man alltid bjuda över och föreslå något som är mer, bättre, mindre eller någonting annat som i praktiken blir svårt att genomföra, för att inte tala om hur svårt det kommer att bli för er tre att en gång komma överens om det här om det någonsin skulle bli aktuellt. Principen i den här försäkringsfrågan är att det är förorenaren som ska betala och som ska ta det fulla ansvaret. Inte nog med det; redan i förväg ska den visa att den har en beredskap genom att garantera det här beloppet. Utöver det har de stater som står bakom konventionen ett solidariskt ansvar som gör att det i själva verket handlar om som ska garanteras och som det ska ersättas med. Som framgår här väntar vi på att de tre återstående länderna , kanske in på 2014, ska ratificera konventionen och tilläggsprotokollet som medger att vi kan utkräva ett större ansvar än vad vi kan med den föråldrade lagstiftningen . är inte ensamt om att trycka på dessa länder, och utöver de 13 EU-medlemmar som har ratificerat är det och som omfattas av . kan inte ensamt gå före utan är beroende av att de övriga, om det skulle behövas, kan komma överens om att göra de ändringar som behövs av beslutet om konventionen .