prot · H00976 · 2013-03-12 00:00:00 — Han nämnde kryssningskajen som är oerhört viktig. Det finns anledning att återkomma till den frågan framöver i arbete. Vi har varit inne på frågan att detta skapar oro i det gotländska samhället. andades något om detta i sitt anförande. Men det lät mest på honom som om det var mer frid och fröjd, och man såg egentligen inte någon grund i det som själv nämnde. Jag tycker att han ska ringa till sina centerpartistiska kolleger på . De kan nog sätta in honom i den debatt som faktiskt pågår på kring färjetrafiken. Jag fick en känsla av att andades mer positivitet över det svar som statsrådet lämnade och det sätt som regeringen hanterar dessa frågor på. Låt mig peka på några orosområden som tas upp i de lokala medierna och som även nämnde i sitt anförande. Där kan man läsa följande. Turlistan slår hårt mot idrotten. Det är förstasidesnyheten i . På sporten på mittuppslaget kan man läsa: Tung börda för idrotten 1,2 miljoner extra i resekostnader. Kostnaderna kommer att öka enormt med nya turlista. Näringslivet inleder flykt från . planerar vi att vara borta, säger en person från näringslivet på som intervjuas. För dyrt för att åka. Dyra båtresor då säljs husen. Detta är ytterligare sådant som har dykt upp i den gotländska mediedebatten. Näringslivet griper efter halmstrån, skriver LRF tillsammans med Tillväxt och på till statsrådet. Näringslivet ser allvarligt på förslag. SOS-anrop till från : Det är det största hyckleriet i infrastrukturens historia. Det finns ytterligare brev till . Jag skulle kunna fortsätta med en lång lista. Jag kan avsluta med som i gårdagens tidning, , skrev: Hör inte till ? Det är dessa orosmoment som jag lever med i stort sett på när det gäller vår färjetrafik. Den är livsavgörande för fortsatta konkurrenskraft och utveckling i förhållande till övriga delar av landet. Det är precis det som jag hänvisar till, nämligen att det är det som har fattat beslut om tidigare, när jag säger att inte ska ges sämre förutsättningar. Det är inte någonting som jag har hittat på. Det är någonting som riksdag har fattat beslut om. står vi inför en process där vi 2017 ska gå in i ett nytt avtal. All den oro som jag har pekat på finns bland människor som lever och verkar i det gotländska samhället. Jag hävdar att regeringen måste lyssna på detta och återkomma till så att en fungerande trafik kan rymmas inom de ramar som regeringen faktiskt ger, och man kan gärna ompröva dem. 89 (V): Jag vill börja med att säga att jag representerar och inte i denna debatt. Det kanske handlar om någon form av förminskande av och min betydelse. anslår i sitt budgetförslag till färjetrafiken. Vår grundprincip är att det inte ska vara av avgörande betydelse att befinner sig längre bort från fastlandet än andra svenska öar. Jag tolkar infrastrukturministerns svar som att hon säger ja till försämringarna av färjetrafiken. Att , trots kunskap om önskemål och förhållanden, inte har kunnat presentera bättre förslag, tror jag beror på att de statliga anslagen inte räcker till den trafik som behövs för att ska kunna utvecklas positivt. Det är politiken och regeringen som måste agera och öka anslagen till Gotlandstrafiken. Vi förväntar oss att får nya direktiv från regeringen som gör att utveckling sätts i centrum när färjetrafiken ska upphandlas för en ny period. I upphandlingen bör det ställas krav på en bra tidtabell, låga priser och snabba och moderna färjor med mer miljöanpassade drivmedel. Avser infrastrukturministern att öka de statliga anslagen till Gotlandstrafiken så att man kan utveckla den på det sätt som jag har beskrivit? 90 (M): Jag måste säga att det känns förtröstansfullt att höra statsrådet berätta att mycket av det som kommer från är exempel på sådant som man vill lyfta fram i dialog med Region . Det är bra att ändå har modet att komma med exempel även de stunder då man inser att det väcker många reaktioner. Jag ser hellre att vi tar en debatt , även om det måhända väcker oro och kanske rent av ilska, än att de mindre lyckade förslagen senare blir verklighet. Ett exempel på det är Oskarshamnsförslaget med en nattfärja som ankommer till . Det är alldeles utmärkt att det har blivit en stor diskussion om det. Jag uppfattar nämligen statsrådet på ett sådant sätt att dessa saker är möjliga att påverka om vi bara höjer våra röster. Sedan hade jag en fråga inte bara till statsrådet utan också till interpellanten . Den gällde det andra påståendet i den debattartikel som han själv tog upp. Han lät hävda att Socialdemokraterna hade avsatt mer pengar än regeringen till färjetrafiken. Jag ställde den frågan till interpellanten. Tyvärr fick jag inget svar. Därför måste jag ställa frågan till statsrådet i stället om hon eller hennes departement ser dessa pengar som påstår att Socialdemokraterna har avsatt. Jag ser att och faktiskt har avsatt och att de gör det som enda riksdagsparti. Det är vad brukar göra: lova allt, till alla, överallt. För de övriga riksdagspartierna, som bryr sig om utgiftsram och budgettak och så, hittar jag dock inte de socialdemokratiska pengarna. Det vore intressant att se om statsrådet med det stöd hon har i departementet har kunnat hitta dem. 91 (MP): Jag är riksdagsledamot från västra valkrets. Jag är också landsbygdspolitisk talesperson. Jag har bott på många ställen och flyttat på mig, så jag kan se vikten av att vi verkligen har liv runt om i landet. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi politiker ser att det som läget är nu ibland kan behövas lite olika syn på olika delar av landet i hur vår politik ser ut, vad det är vi ska föreslå och vad som händer. Jag är ödmjuk inför att detta är svårt och att vi har önskelistor om allt möjligt, men jag tror att vi som står här och debatterar detta ändå känner att vi har människors önskan och vilja bakom oss. För är färjeöverfarten en viktig del i hela rese- och transportkedjan. Med , vilket är , tar det och mellan och . Tidtabellerna är i ett logistiksystem med fastlandet, och för näringslivet kan jag tänka mig att detta är precisionstider som har jättestor betydelse för hur det ska fungera. Börjar man rucka för mycket på detta och ställer för låga krav det är så jag ser det tror jag att man får väldigt mycket förluster. Hur ser ministern på riskerna att låga krav kan leda till så många negativa effekter om man får ett helt annat system med helt andra tider och inte kan leva upp till det finsnickeri jag tänker mig att hela denna logistik är för företagen? Den är oerhört viktig, och jag tror inte ens att jag riktigt begriper den i detalj. 92 (S): Infrastrukturministern har rätt; oron är stor. Det är den såväl på och på fastlandet, i synnerhet i , som här i kammare uppenbarligen. Om infrastrukturministern verkligen menar att hon ser som en del av landet och inte en isolerad ö ute i periferin måste Gotlandstrafiken även bygga på snabba, säkra och kostnadseffektiva kommunikationer på minst dagens nivå. Om hastigheten sänks och Gotlandsbåtarna tvingas guppa fram över kommer det att få stora konsekvenser för både län, alltså fastlandet, och . Det duger inte att stoppa huvudet i sanden och skylla på andra, i detta fall den egna myndigheten . Regeringen måste ta sitt ansvar så att kan leva och frodas som den guldtacka det är. 93 (S): Jag blir lite bekymrad, måste jag säga. Vi har en ledamot från som sitter i trafikutskottet och som säger att man tog ett beslut i full enighet. Jag står här med Transportsystemets inriktning, som behandlades . Där visar det sig att det finns två reservationer just när det gäller Gotlandstrafiken. Det rådde alltså ingen enighet. I den socialdemokratiska reservationen och vänder jag mig till den moderata ledamoten pekar vi på hur man ska fördela de pengar som finns till infrastruktur för att möjliggöra mer pengar just till Gotlandstrafiken. Det står på s. 201. Jag rekommenderar läsning. Sedan vänder jag mig till ministern. I svaret på vår motion hänvisade majoriteten till att det ska finnas en tillfredsställande trafikförsörjning till och från , och där har man refererat och citerat ministern. Då undrar jag naturligtvis: tillfredsställande för vem? Jag förutsätter att det ska vara tillfredsställande i första hand för dem som bor på . Denna trafik är nämligen enligt mitt sätt att se det i första hand till för dem som bor på . De bor där året runt och har behov av trafiken året runt. Naturligtvis är det så att trafiken går åt båda håll de vill också ha mycket till sig men det tillfredsställer återigen deras behov. Då tycker jag att det är fullt rimligt att en tillfredsställande trafikförsörjning är en nivå de tycker är tillfredsställande inga andra. Sedan är väl ändå så, ministern, att alla myndigheter jobbar på direktiv från regeringen. 94 (C): uppmanar mig att ringa . Det behövs inte, för ringer för fullt och har gjort så länge så länge att det också var en väldigt tydlig känsla man hade med sig när arbetet med infrastrukturpropositionen blev ett beslut i riksdag . Det är helt riktigt, , att det fanns ett par reservationer, men i detta mycket tunga och viktiga dokument ställde sig en majoritet av kammaren bakom hur ska fördelas. Man pekade särskilt ut och skrev: Regeringen anser att det är av stor betydelse att färjetrafiken till och från även fortsättningsvis ger god tillgänglighet som tillfredsställer behoven hos medborgare och näringsliv i regionen. Det är, herr talman, precis detta som eftersträvas och efterfrågas i denna interpellationsdebatt: ett riksdagsbeslut och en regeringslinje i att lösa färjetrafiken till och från . Med det känner jag tillfredsställelse. Vi har inget högre beslutande organ i vårt land än riksdag, som i både ord och gärning samt med kronor sätter linjen för politiken för Gotlandstrafiken. ska detta handlas upp, och till skillnad från en del andra inlägg, herr talman, tror jag på en fungerande marknadsekonomi såtillvida att jag är rätt säker på att vi med rätt agerande från kommer att få in offerter, anbud och åtaganden som innebär en trafik till och från i linje med det beslut riksdagsmajoriteten fattade . 95 (FP): Denna debatt om är varken den första eller den sista där hädanfärd syns vid horisonten. Likväl kommer hon att ligga där framöver, vacker som bara den, och det kommer att vara fint att ta sig dit. har vi sett en fantastisk utveckling på , inte minst när det gäller flygförbindelser. För bara var det bara sex, sju eller åtta förbindelser till , och senast tror jag att det var 20 direktflyg. Det är en fantastisk möjlighet. Öar har vi många i . Vi befinner oss just nu på en ö, , och bara i det län vi befinner oss i är det väldigt många öar. Det är klart att skiljer sig väldigt mycket från dem. Dels är det oerhört stort med sina 55 000 invånare, dels ligger det långt ifrån närmaste kust. Det gör att det blir väldigt stora krav på detta. Jag tycker dock att det inte riktigt finns belägg för de brösttoner eller negativa toner som finns. Vi kommer även framöver att se att utvecklingen på båtsidan, när det gäller fartygen, inte har stått stilla. Det gäller särskilt om man tar fasta på att Region ytterligare fördjupar analysen kring Gotlandstrafikens alternativ och konsekvenser, speciellt mot bakgrund av den diskussion som har varit kring överfartstider. Det kommer nya bränslen och allt möjligt, och det måste vi också ta hänsyn till. Den nya tekniken lämnar många nya möjligheter på det här området. Allra sist: Jag begär inte, herr talman, att statsrådet ska svara på det här med kryssningskajen. Jag vill dock ta upp detta i sammanhanget, för det spelar en stor roll för näringslivs möjligheter när det gäller att vara en mycket mer attraktiv ort att komma till än vad den har möjlighet till rent logistiskt . 96 Statsrådet (M): Det är väldigt intressant med den argumentation som från för om 28-knopshastigheten. Det är extra intressant med tanke på att är det enda parti i som mycket tydligt i en kommittémotion har beskrivit sjöfartens negativa miljökonsekvenser och därför förordar sänkta överfartshastigheter. Till : Man börjar fundera på om det är dags för en check in . Det är ganska hårda ord och en ganska hård ton i kraven på vad som borde göras. Frågan är naturligtvis: Hur mycket mer är Socialdemokraterna i realiteten beredda att skjuta till? Jag frågar som : Var kan vi hos Socialdemokraterna, förutom i ord, finna att man är beredd att göra någonting mer? När jag har tittat på Socialdemokraternas motion med anledning av infrastrukturpropositionen har jag verkligen sökt för att se om jag får någon träff på orden , färja eller . Det finns inte en enda träff när det gäller den kommande perioden 20142025 där det nya avtalet är tänkt att inrymmas. Jag ska inte sticka under stol med att jag ändå hittade ordet i Socialdemokraternas budgetmotion som avser . Avtalet kommer att gälla . Men i motionen nämns egentligen inte så mycket mer än att det ska vara bra förutsättningar. Vad som skulle finnas enligt budgetmotionen är 400 miljoner mer än vad regeringen anslår som man tydligt säger ska gå till anslaget 1:2 Banhållning inte mycket till Gotlandstrafiken där. Jag förstår av fråga att det som Socialdemokraterna har mer är 46 miljarder, en hel del till nya investeringar. Men hur jag än läser och hur jag än letar bland en mängd olika objekt jag slutade förvisso att räkna efter 60 miljarder finns inte ordet med någonstans. Frågan är: Vet vi exakt vad kostnaden enligt det nya avtalet kommer att bli? Nej, det vet vi ännu inte. frågar om vi verkligen har avsatt tillräckligt med pengar inför det kommande avtalet. Vi har höjt beredskapen och ökat bemyndigandet, för vi vet att vi ska in i ett nytt avtal. Men det är sällan man visar alla korten innan en förhandling är färdig. Jag tycker, herr talman, att tar om samma historia med sina tidningsrubriker och spär på den oro som både och uttryckte. Det blir så missvisande. Den oro som kommer till uttryck i tidningsartiklarna bygger på den tidtabell som en gång visade som ett exempel på hur ett trafikupplägg skulle kunna vara. Egentligen hade jag velat fråga : Vet exakt hur tidtabellen kommer att se ut? Vet han hur upplägget kommer att vara? Vi vet inte det. Just därför måste vi se till att få fler att lägga anbud så att vi sedan kan förhandla med dem och komma fram till det som blir bäst för , näringsliv och gotlänningarna. 97 (S): Det jag vet är det som har presenterat på . Där har de presenterat bland annat en tidtabell som innebär att man skulle komma in 01.34 med en färja från , en färja som kommer . Det jag vet är att den bemyndiganderam som regeringen har tilldelat inte rymmer dagens färjetrafik, den kapacitet och den överfartshastighet som vi i vår färjetrafik. Tidningsrubriker, säger statsrådet . Det är inga rubriker jag hittar på. Det är , , och oberoende journalister som gör research och har en nyhetsbevakning av det som finns, råder och verkar på . Det jag har gett uttryck för här är den dagliga oro som jag och många gotlänningar lever med. Den tycker jag att man ska ta på allvar och inte bara vifta bort med något politiskt spel och med att läsa upp budgetsiffror. Ingenting är hugget i sten. Det finns alltid möjlighet att prioritera om bland de politiska förslag som läggs fram. riskerade att få 30-procentiga höjningar av biljettpriserna för färjetrafiken. Då gjordes det namninsamlingar av dåvarande chefredaktören för lokaltidningen. Dessa lämnades till och . De plockade fram 200 miljoner till färjetrafiken så att man skulle slippa sådana prishöjningar. Det går att prioritera om, om man vill. Jag är övertygad om att mitt parti inte skulle skriva in saker i sina olika dokument som de inte är beredda att ta ansvar för. Men har regeringen ansvaret. Det är regeringen som äger frågan, och regeringen ska återkomma med ett förslag till lösning som vi ska förhålla oss till. Jag vill tacka statsrådet för interpellationsdebatten. 98 Statsrådet (M): Jag tror att om hade haft mer tid kunde han möjligtvis ha beskrivit den förra upphandlingen, till exempel kravet på . Man bestämde sig för att ha som utgångspunkt en överfartstid som skulle motsvara överfarten VisbyNynäshamn, , eller VisbyOskarshamn, . Omräknat i hastighetsknop skulle det motsvara och . Det blev 28. är meningen att vi brett ska försöka hitta olika kriterier. Det har funnits diskussioner med inte minst Region att se till att inte få för mycket detaljer fastlåsta från början så att vi hindrar olika anbudsgivare att presentera ett bra upplägg, antingen med mötandetrafik eller med olika möjligheter att ha en hel dag i , en hel dag på . Man kan jobba med olika turtätheter och olika tidtabeller. Jag tolkar fortfarande att den stora oron ligger i att över huvud taget få anbud. Därför har jag velat öppna upp möjligheterna för fler att kunna lämna anbud. Om vi klarar av att hålla tidtabellen som det är tänkt, att får komma i gång med upphandlingen , är jag förhoppningsfull om att vi får in anbuden och kan utvärdera dem. Då går det till på ungefär samma sätt som tidigare, nämligen att de värderas och man har förhandlingar med var och en för att slutligen hitta det bästa upplägget. Då får vi också den exakta tidtabellen och det exakta upplägget i stället för att som gissa och tro vad det kan bli. Dessutom har vi då den exakta prislappen, och för det får vi naturligtvis ta höjd. Min målsättning är att vi ska ha ett nytt avtal som fungerar . Allting annat vore förödande. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2012/13:235 om alternativ till teknikneutralitet 99 Statsrådet (C): har frågat mig om jag avser att ta några initiativ i syfte att införa en strategi för vilka tekniker som har framtiden för sig och om jag i större utsträckning är beredd att komplettera teknikneutrala system med teknikspecifika. Med Alliansens energiöverenskommelse har fått en riktigt långsiktig energi- och klimatpolitik som förenar ökad ekologisk hållbarhet med bättre konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet, bland annat genom att ett tredje förnybart ben utvecklas i elförsörjningen. Sedan vi slöt energiöverenskommelsen har det gått . Resultaten av denna politik är tydliga. har elproduktionen från biobränslen ökat . har elen från vindkraften ökat sju gånger om. är en majoritet av elproduktion förnybar, och totalt sett är nästan hälften av den energi som vi använder förnybar. Det är bäst i hela EU och bland de bästa i världen. Vi har en elproduktion som är i det närmaste fri från utsläpp av växthusgaser. Våra viktigaste verktyg för att driva på den gröna omställningen är, som påpekar, generella styrmedel som koldioxidbeskattningen och de gröna elcertifikaten. Koldioxidbeskattningen sätter ett pris på det klimatdåliga, medan de gröna elcertifikaten främjar investeringar i den billigaste förnybara elproduktionen. I kombination levererar dessa styrmedel mycket förnybar el till en i jämförelse med andra länder låg kostnad för elkunderna. Dessa teknikneutrala instrument är mycket bra och basen i vårt arbete, men de ensamma räcker inte för att främja ny teknik. Därför genomför regeringen också riktade insatser som främjar sådan ny teknik som ännu inte är tillräckligt konkurrenskraftig för att stå på egna ben. Bara i det här årets budget föreslår och genomför regeringen flera sådana riktade satsningar. För perioden 20132016 satsar regeringen 210 miljoner på stöd till solceller. Det stödet syftar till att öka användningen av solcellssystem, att öka antalet aktörer som hanterar sådana system i och att sänka systemkostnaderna och därmed förbättra förutsättningarna för solceller . satsar regeringen sammantaget på stöd till innovativ biogas. Ökad produktion och användning av biogas är viktig för att bidra till en hållbar utveckling. Stödet till innovativ biogas syftar till att främja teknikutveckling och bidra till att sänka systemkostnaderna. Dessutom gör regeringen nu en stor satsning på forskning och innovation inom energiområdet. satsar regeringen ca på energiforskning. permanentas nivån för energiforskning på . Det är en höjning av den permanenta energiforskningen jämfört med . I propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem pekar regeringen på att det är viktigt att insatserna för forskning och innovation genomförs så att det skapar synergier med andra styrmedel, till exempel solcellsstödet, biogasstödet och de olika insatserna för stöd till vindkraftsutbyggnad. Regeringars främsta kompetens är inte att välja ut de mest lovande projekten inom alla teknikområden. Därför genomförs fördelningen av stöd inom energiforskningsområdet i hög grad av expertmyndigheten . Regeringen styr verksamheten genom att ange huvudinriktningen för vilka satsningar som ska genomföras. De kommande fyra åren kommer energiforskningen att inriktas mot fossiloberoende fordonsflotta, kraftsystem som klarar förnybar elproduktion, energieffektivisering i bebyggelsen, ökad användning av bioenergi och energieffektivisering i industrin. Och här kommer vi till en betydande skillnad mellan mig och . Jag anser nämligen inte att politiker på planekonomiskt vis i detalj ska diktera hur omställningen till ett hållbart energisystem ska gå till. En ansvarsfull politik sätter upp det långsiktiga och stabila ramverk som sedan energiaktörerna får arbeta inom. Med en alltför långtgående politisk styrning av teknikval vore risken uppenbar att vi hamnade i en situation där de tekniker som verkligen har potential för framtiden blir bortvalda, till förmån för tekniker som upp av starkare lobbyingintressen. Regeringens samlade och balanserade energipolitik med teknikneutrala styrmedel, som kompletteras med riktade insatser, är en bra modell. Det är också en modell som har visat sig vara mycket framgångsrik. 100 (V): Jag vill tacka energiministern för svaret på min interpellation. Jag lyfter upp frågan om alternativ till teknikneutralitet eftersom energiministerns diskurs om energifrågor lite för mycket känns som ett mantra. Det är enligt energiministern en självklarhet att styrmedel till olika energikällor ska vara teknikneutrala. Det finns många poänger med att ha teknikneutrala styrmedel, absolut. har bland annat nämnt koldioxidskatten och elcertifikatssystemet. Det är jättebra med generella styrmedel och i viss mån teknikneutrala sådana, och sedan sätter vi fart på utbyggnaden av förnybar energi. Problemet med att alltför mycket förlita sig på teknikneutrala styrmedel är att vi missar de tekniker som är dyra men kanske har framtiden för sig. De befinner sig i någonting som forskarna brukar kalla för dödsskuggans dal. Det innebär att den innovation som man uppfunnit, kanske i ett laboratorium eller vid akademin, aldrig når ut på marknaden eftersom det inte finns något riktat stöd för just den tekniken. Låt mig ta ett konkret exempel. Det gäller solenergin. Vi i har varit vad jag nästan skulle kalla världsledande på tekniker inom i synnerhet solvärme men i viss mån också inom området solceller. Vi har varit ledande inom forskningen och bidragit med många spännande uppfinningar. Var växlas den tekniken ut i världen? Är det i ? Är det i som det startas nya företag och skapas nya jobb? Är det i man bidrar med bra lösningar för att använda solen som den fantastiska, förnybara energikälla den är? Nej, det sker inte i . Det sker i , , och i andra delar av världen. är det svensk teknik, svensk forskning, man använder sig av. Enbart i skapar solenergin ungefär 140 000 årsarbetstillfällen. Det är en fantastisk siffra. I har man bestämt att kärnkraften ska avvecklas. Man ser den stora potentialen med just solenergi. Man har riktade stöd för solvärme och i synnerhet för solceller. Hur gör vi då i ? I hade regeringen fram till ett riktat stöd till solvärme. Då upphörde installationsstödet på jag tror att det var , som hade funnits . När det gäller solcellerna finns fortfarande ett stöd. Det är men kommer att minska till . Jag tycker att det är helt fel väg att gå. Det är nu vi borde satsa på den nya energikälla som solenergin är, inte dra ned på bidragen till solenergin. Det är därför jag lyfter upp detta med teknikneutralitet.