prot · H009128 · 2013-06-25 00:00:00 — lämnade ganska in en ansökan om att få bedriva skiffergasbrytning genom fracking i . Skiffergas är den kanske värsta formen av fossil utvinning av en energikälla. Delar av berggrunden sprängs sönder, och mängder med utsläpp och annat som förstör både den lokala miljön och det globala klimatet sprids. Flera länder i har infört moratorium mot skiffergas just av det skälet. Här tycker jag att regeringen borde agera och verka för att genom sitt ägande i inte ska bedriva skiffergasutvinning. Vad anser om det? Kommer att vidta några åtgärder åt det hållet? Avslutningsvis har jag en fråga rörande statliga projekt i sydöstra i staden , där var med och startade ett biobränsleprojekt som inte slutade så bra. Det ledde till att stora arealer av skog skövlades. Lokalinvånarna fick inte bli delaktiga i projektet som de hade utlovats. Stora delar av den lokala miljön förstördes. väntar lokalinvånarna och bönderna på en kompensation från . Jag har ställt den här frågan till vd , men han sade att har gjort sitt i och inte kommer att göra mer. Jag undrar ifall delar vd:s ståndpunkt eller om man kommer att vidta åtgärder för att ska ta sitt fulla ansvar för lokalbefolkningen i . 12 (FP): Den grundläggande frågan är: Hur länge bör en kärnkraftsreaktor vara tillåten att driva? Det finns väldigt många andra aspekter. De miljöaspekter som och interpellanten tar upp är också väldigt viktiga i sammanhanget. Men den grundläggande frågan är denna: Ska kärnkraft vara tillåten, och hur länge ska kärnkraftverk vara tillåtna att driva? Det finns två utgångspunkter för detta som vi har haft i under de senaste lite drygt 40 åren. Den ena präglade kärnkraftsdebatten , i huvudsak under tid. Då gällde det att det högaktiva avfallet var så farligt att det var moraliskt oacceptabelt att vi skulle kunna hantera det under uppskattningsvis 100 , och så vidare. Det är ett som jag ser det fullt acceptabelt skäl till att man vill avveckla kärnkraften, absolut. Den andra frågan, och den riktar sig mycket till , handlar om ifall reaktorerna är tillräckligt säkra. Min uppfattning i frågan, herr talman, efter att ha bott inom område, en trekilometerszon, innan reaktorn byggdes och togs i drift i , är att SKI ska ha sådana maktmedel att man alltid kan bestämma att en kärnkraftsreaktor inte får drivas en enda minut vidare om det är stor osäkerhet i själva driften. I övrigt ska och andra reaktorägare i vara underordnade den lagstiftning som finns på den här punkten. Det har hänt otroligt mycket på reaktorsäkerhetsområdet . Datortekniken har utvecklats kolossalt liksom övervakningstekniken, drifttekniken, materieltekniken, logistiktekniken och så vidare. Jag är oroad över att de reaktorer vi har håller på att bli så gamla att reaktorsäkerheten sjunker. Jag är glad att SKI ibland hinner stoppa driften. Kärnkraften är ingen säker energikälla, men den är tolerabel i jämförelse med många andra. Men om man är oroad över kärnkraftreaktorernas driftssäkerhet förstår jag inte hur man kan motsätta sig modernisering av dem. Och den andra frågan handlar om ifall man ska motsätta sig modernisering. Det finns väldigt olika synpunkter på om vi i ska använda modernast möjliga teknik för att driva kärnkraft så länge som den är tillåten, om vi ska hanka oss fram med de kärnkraftsreaktorer som visserligen moderniseras och utökas i omfattning eller om vi ska bygga helt nytt. Den frågan har mycket stora implikationer för miljöpolitiken i övrigt. Jag vill noga understryka att debatten har handlat om en sak från början och handlar om en helt annan sak. kommer dessutom miljöaspekterna in. Allra sist, herr talman: Jag var i och noterade att den tyska energipolitiken präglas av att man kommer att bli mer beroende av rysk gas och fransk kärnkraft. 13 Statsrådet (M): Det blir liksom två debatter på en gång. Det ena är debatten om göranden, och det andra blir en debatt om energipolitiken. Jag tänker försöka att i huvudsak hålla mig till . Låt mig dock börja med att säga att det mål om att reducera växthusgaser som FN har satt upp nog är ett av de högst prioriterade och mest primära mål som världssamfundet har, och land efter land, inklusive , har ställt sig bakom detta. Vi vet allihop vilka effekter det blir om vi får varmare klimat i . Enligt den senaste rapporten har man på allvar börjat fundera på att flytta , vilket skulle få förödande konsekvenser för miljontals människor. Det är också därför som regeringen har tryckt så hårt på hållbarhetsfrågorna i alla statliga bolag, och till min glädje har till exempel lyckats framställa sina järnpelletar med betydligt mindre koldioxidanvändning . Låt oss gå tillbaka till . Marschen in i det fossila beroendet skedde genom förvärv av ett stort antal koltillgångar i huvudsakligen och och även av gas och kol i . Jag tänker inte på något vis svärta ned den regering som var ansvarig då och inte heller den nuvarande regeringen, utan låt oss säga att hade en strategi som innebar ett stort förvärv av koltillgångar. Tanken med detta var, precis som sade, att man hade enorma förhoppningar på CCS-utvinningen, att lagra kolet. Detta var nyckeln till hur man skulle kunna klara sig ur detta dilemma. När sedan den tyska regeringen sade att den inte tänkte tillåta detta på tysk mark satt man med både ett miljöproblem och ett finansiellt problem, om man till exempel skulle få kraftiga skatter på detta. Där står vi . Som både och vet är de investeringar som görs nu och en följd av de investeringar som gjordes . Att inte fullborda dessa investeringar skulle betyda enorma kapitalförluster för skattebetalarna i . Det är givetvis en svår avvägning. Det tas dock inga beslut om att gå in i ett nytt fossilt beroende, utan detta är beslut som togs . Det är rimligt att får liknande möjligheter som konkurrenterna när det gäller kärnkraft. Det nu gör är inte att ta beslut om några stora nybyggnationer, utan det är ett analysarbete som pågår. Det är därför man har gått in med en ansökan till myndigheterna. Vi ska inte dra detta beslut för långt. Det rimliga är att får samma förutsättningar som andra givet de beslut som är fattade av denna kammare, det vill säga möjlighet till fortsatt drift. frågade hur vi avser att se till att blir mer miljövänligt. har , till skillnad från tidigare, uppenbara och mätbara mål om att sänka koldioxidutsläppen från till till 2020. Man ska också växa mer än den genomsnittliga tillväxten på de marknader man verkar på. Dessa mål har det goda med sig att de är uppföljbara, till skillnad från lite fluffigare mål. Detta kommer vi när vi har våra kvartalsmöten med alltid att notera, följa upp, diskutera och så vidare. finns det alltså realistiska och uppföljbara mål för en mer fossilfri marknad för , vilket är bra. 14 (V): Jag tackar statsrådet. Jag ska hålla mig till planer eftersom det var det som jag skrev min interpellation om. gör denna analys för att man har planer på att ersätta befintlig kärnkraft. är det enda bolaget som gör detta. Varken Fortum eller Eon har satt i gång ett sådant arbete och har inte för avsikt att göra det heller, utan de följer det arbete som gör. Vad händer om kommer fram till att det är för kostsamt, att man inte har pengar och möjlighet att göra det? Vad är då regeringens handlingsplan? Vi kommer att stå med en enorm energibrist om inget görs. Det är därför regeringen måste satsa och ha en klar bild av hur framtiden ser ut. har man lämnat över hela energipolitiken till marknaden, och marknaden får avgöra om vi ska ha kärnkraft eller inte. Kommer den fram till att vi inte ska ha kärnkraft kommer det att leda till brist på energi i och högre energipriser. Därför måste vi ha en plan för förnybar energi och för hur vi ska ersätta kärnkraften i . Låt oss titta lite på hur det ser ut i världen. Citigroup i varnade sina investerare för att satsa på och investera i kärnkraft: Vi vet inte kostnaderna för slutförvar, vi vet inte kostnaderna för rivning och den är i allra högsta grad osäker för finansiering framöver. EDF, det största franska bolaget, har diskuterat med den engelska regeringen och vill ha garanti på ett minimipris för att över huvud taget kunna tänka sig att bygga kärnkraft i . Detta borde få regeringen att höja ett varningens finger, men i stället har man låtit betala in 100 miljoner till för att göra analysarbetet. Detta driver på en utveckling som i värsta fall kommer att leda till en enorm energibrist i . Den andra delen är att reaktorerna ska rivas oavsett om man bygger nytt eller inte. Det kan konstatera utifrån undersökningar av vad det kostar att riva är att den lösning som hade och som skulle ha blev alltför dyr, så den har man övergett. tittar man i stället på hur gör, men också det blir dyrare än vad man räknat med. Det är en allmän sanning att man alltid underskattar kostnaderna och överskattar vinsterna. Det gör man i alla sammanhang, även när det gäller kärnkraften. För bara skulle ny kärnkraft i kosta ca . grova beräkning visar på , fast man egentligen inte har en aning. Regeringens icke-politik när det gäller energipolitik öppnar för en situation i som kommer att innebära stora påfrestningar på svensk energiförsörjning. 15 (V): Jag börjar med att svara . Det är inte moderniseringar som förbereder för 16 miljarder, utan det är effekthöjningar. Man vill få ut mer ur kärnkraften, och man kommer alltså att investera ungefär 16 miljarder . Detta illustrerar lite det vägval som vi står inför. Vi kan välja att pumpa in mer pengar i kärnkraften. Då måste vi investera otroliga belopp i effekthöjningar, då måste vi investera otroliga belopp i att göra kärnkraften säkrare och då måste vi, om regeringens energiplan går igenom, investera otroliga belopp i att bygga tio nya reaktorer. Det handlar om investeringar på kanske , om vi räknar med allt. I den andra vågskålen har vi den förnybara energin som är billigare . Vi vet att den är ren, vi vet att den är trygg, att den är säker, att den levererar el. Här måste vi välja. För oss i är det klart att vi inte vill ha fossil energi och inte heller kärnkraft. Därför tycker vi att det är viktigt att lyfta upp den här frågan nu när förbereder de gigantiska investeringarna. Jag skulle vilja skicka med en uppmaning till . Jag vill att du nästa gång du har avstämning med tar upp det havererade projektet i och frågar om inte lokalbefolkningen ska få en ursäkt och någon form av kompensation. Dessutom tycker jag att du ska ta upp ägande i polska . Är det verkligen skiffergas de ska syssla med? Det finns ingen framtid i det, anser jag. 16 (FP): Jag tycker att , som regeringen beslutat om, har en god avvägning mellan olika mål. Där görs en väldig satsning på förnybar energi, större vill jag påstå än i de flesta jämförbara länder. Låt mig ta upp frågan hur länge man bör driva ett kärnkraftverk, eller tillåtas driva det. Det är intressant att notera att inte vill ha fossila bränslen och inte heller kärnkraft. Det måste vara av olika skäl. Miljöintresset tror jag att vi båda delar. Kärnkraftsreaktorerna kan fasas ut eller inte byggas ut av två skäl, dels för att de är farliga, som vi varit inne på, dels vilket jag tycker är fullt acceptabelt för att det är för dyrt, som anförs. Det är ett annat motiv. Ingen som jag känner skulle vilja ha mer kärnkraft om det är dyrt och annat är billigare. Den plötsliga bekännelsen, där gör sig till marknadsekonomins förespråkare, välkomnar jag. Det finns väl ingen som skulle bygga oekonomisk kärnkraft eller någonting annat. Jag kan tycka att den avvägning som regeringen har gjort i direktiven till , nämligen väldiga satsningar på alternativa energikällor, fossiloberoende, är bra. Vi behöver flera ben att stå på. Jag är ingen kärnkraftskramare, men jag delar helt åsikten att vi inte får räkna bort de marknadsekonomiska krafterna när vi väljer vilken energi vi ska ha . Vi behöver en god miljö i det här landet. 17 Statsrådet (M): Vad gäller kärnkraften finns det många känslor och åsikter om den. Ett antal personer önskar att vi ger subventioner till kärnkraften för att utveckla den ordentligt, andra tycker att vi ska lägga på skatter så att den inte utvecklas. Den linje som regeringen mejslat ut är att den ska bära sina egna kostnader. Den ska också betala för sin avfallshantering genom avgifter till Kärnavfallsfonden. Jag tycker att det är en rimlig åtgärd, en rimlig politik. frågar vad som händer om det inte går att finansiera aggregaten. Ja, då är väl andra tillgångar bättre, billigare och att föredra. Som ett konkret svar på frågan kan jag säga att det kontinuerligt sker en effektivisering av vattenkraften, som ju är vår stora kraftkälla. Förutom det måste vi komma längre med att få mer och bättre förnybart. Här är ledande i exempelvis vad gäller vindkraft onshore vindkraft, som visat sig vara mycket konkurrenskraftig jämfört med offshore, som inte alls har gett de säkra elleveranser som man trodde från början. Förutom detta har vi projekt där vi gett och andra i uppdrag att ha en pannordisk marknad och kanske till och med en paneuropeisk marknad. Då hamnar vi i ett läge där produktionen av elektricitet inte blir lika viktig som i vilket land den sker, utan det gäller att se till att regionen får den elektricitet den behöver. Sedan måste vi också diskutera frågan om hushållning och pris. Om vi har en elmarknad med ett mycket lågt pris kommer effektiviseringar och produktivitet att avstanna när det handlar om att spara energi. Jag är inte säker på att det alltid är att föredra. Därför tror jag att vi även måste diskutera prisfrågan och hushållningen i sig. Till vill jag säga jag hann inte med det i mitt förra inlägg att jag gärna tar upp frågan om och med . känner jag över huvud taget inte till, och jag skulle därför välkomna om ställde en interpellation i den frågan. Då kan jag läsa på och ge ett bättre svar. Vad gäller känner jag till att såväl som har haft investeringar i , men jag måste erkänna att jag inte vet exakt hur det ligger till. Jag har inga problem att ta upp frågan med ledning, som jag träffar ungefär en gång i kvartalet. Tyvärr blir jag svaret skyldig. Frågan ligger lite utanför dagens interpellationsdebatt. 18 (V): Jag tackar statsrådet för den här interpellationsdebatten om och planer när det gäller kärnkraften. Man räknar med att vi i kommer att ha ett överskott på . Det är ganska rejält. Dessutom ska man räkna in de ytterligare effektiviseringar som ska göras men som vi ännu inte riktigt vet var de landar eftersom det inte kommit några beslut om hur det ska ske. Med dagens elpriser kommer den förnybara elproduktionen att växa ytterligare. Det finns alltså utrymme för att ha en plan för utfasning av kärnkraften. Jag tycker att det är rimligt att göra det. Jag är fullständigt övertygad om att kärnkraften har en bortre gräns och att vi måste planera för ett helt annat samhälle med förnybar energi, precis som tog upp, av den enkla anledningen att vi med kärnkraften bygger fast oss i ett samhälle som vi inte ser konsekvenserna av. Det är beslut som kommer att ge efterverkningar hundratals och till och med tusentals år framöver. Då lägger vi hela ansvaret på våra barn och barnbarn som får ta hand om det. Vi vet inte kostnaden för rivning av befintliga kärnkraftverk. Inte heller vet vi notan för eller när och hur den slutligen kommer att rivas. Kärnkraften har alltså många osäkerhetsfaktorer. Det finns dessutom ytterligare en koppling, som vi inte har diskuterat, nämligen kärnkraft och atomvapen. Den är mycket tydlig. Den blir särskilt tydlig när vi tittar på kärnkraftsplaner, som vi i västvärlden vill stoppa eftersom vi gör kopplingen till atomvapen. Har man inte den bilden klar för sig förstår jag att man ser kärnkraften som en energikälla vilken som helst. 19 Statsrådet (M): Jag vill tacka , och för debatten. Det är alltid roligt att diskutera med kunniga människor, vilket jag haft glädjen att göra . Jag uppskattar det verkligen. Man kan se en vision för svensk elproduktion där har förutsättningar att med vattenkraft, kärnkraft och förnybara energikällor bli en elproducent som inom två eller tre decennier kan bli självförsörjande på förnybar energi, om vi däri inräknar kärnkraften. Vi skulle även ha möjlighet att låta en del av denna gröna el gå på export. Det vore ett bra tillskott till och världen. Jag är enig med om att kärnkraften inte är en långsiktig lösning. Också jag ser problemen med kärnkraften och ser den faktiskt som en parentes. Sedan kan vi diskutera hur lång den parentesen kommer att vara, men det är inte på det energislaget vi ska bygga . Vi måste acceptera de problem som finns. Låt mig nämna att IEA, säger att vi i ser den kraftfullaste tillväxten inom kolkraft sedan efterkrigstiden. Dessa kolkraftverk kommer att ha en livslängd fram till åtminstone 2050 och kommer med största sannolikhet att vara en hörnsten inom tysk elproduktion framöver. Det är inte så vi vill ha det. Vi vill inte bli beroende av kolkraft som man förmodligen men förhoppningsvis inte blir i . Enligt min uppfattning har regeringen genom att sätta upp väldigt lätt uppföljbara och utvärderbara mål för kanske gjort det möjligt för utomstående att utvärdera utveckling och se att de verkligen uppfyller målen, som jag anser vara ambitiösa. Det tycker jag är alldeles utmärkt. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2012/13:480 om premiepensionssystemet 20 Statsrådet (M): har frågat statsrådet om han avser att ta initiativ för att avskaffa dagens premiepensionssystem. Därtill ställs frågan om avser att ta några initiativ i nutid för att sätta ett tak för hur höga avgifter som kan tas ut av fondbolagen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Det är år sedan de första pengarna avsattes till premiepensionssystemet, första allmänna fonderade pensionssystem. Av den allmänna inkomstgrundande pension som betalas ut är det som utgörs av premiepension. Erfarenheterna av faktiskt utfall är alltså begränsade. Premiepensionens betydelse för hela pensionen blir dock snabbt allt större. Mot bakgrund av detta har Pensionsgruppen initierat en översyn. Utgångspunkten för översynen var att komma med förslag och möjliga förbättringsåtgärder i befintligt system. I Ds 2013:35, Vägval för premiepensionen, som remitterats, identifieras och beskrivs ett antal problem med det nuvarande premiepensionssystemet. Det framkommer bland annat att nuvarande premiepensionssystem kan medföra stor spridning i slutlig pension och onödigt höga kostnader samt att det stora fondutbudet är svårt att hantera för de flesta sparare. I Ds 2013:35 diskuteras två alternativa vägval för att hantera nämnda problemområden. Det första alternativet tar sin utgångspunkt i dagens fondtorg, med ett i princip oförändrat antal fonder, och bevarar därmed en stor valfrihet. För att mildra de identifierade problemen införs bekräftelseval samt kostnads- och riskbegränsningar. Det andra alternativet innebär att ett nytt fondtorg skapas med upp till tio valbara fonder med intern och extern förvaltning. Dessa fonder föreslås ha olika risk- och investeringsinriktning, som pensionsspararna fritt kan välja mellan. Både alternativ 1 och 2 förväntas öka andelen medvetna val och bidra till lägre kostnader och en lägre förväntad spridning i pensionen. Det första alternativet prioriterar en fortsatt stor valfrihet, medan det andra alternativet hanterar de tre problemområdena i större utsträckning, men till priset av att valalternativen begränsas. Det är angeläget att komma till rätta med de problemområden som identifierats. Remissinstansernas svar kommer att utgöra ett viktigt beslutsunderlag för den framtida hanteringen av översynen av premiepensionssystemet. Jag ser därför fram emot att få ta del av remissinstansernas synpunkter. Frågor till följd av översynen av premiepensionssystemet, inklusive frågan om avgifter som fondbolagen kan ta ut inom systemet, kommer därefter att beredas vidare inom , med företrädare för regeringspartierna och Socialdemokraterna samt inom . 21 (S): Jag vill börja med att tacka för svaret, även om jag är lite besviken på att det är och inte som besvarar interpellationen. Jag förstår att det har med avgiftsfrågan och fonderna att göra. De ligger inom finansmarknadsministerns ansvarsområde. När det gäller själva premiepensionssystemet och pensionssystemet hade det varit intressant att få ställa frågor direkt till socialförsäkringsminister ; denne sitter i Pensionsgruppen, som det hänvisas till. Men representerar hela regeringen och därmed även , så han får väl gissa sig till vad skulle ha svarat på frågorna. Bakgrunden till mina frågor är utredningen. Jag citerar utredaren : Man måste ju fundera på hur långt välfärden ska sträcka sig. Vilka pensionsåtaganden ska staten ansvara för, och hur långt sträcker sig det ansvaret? Om man spelat bort en stor del av sin pension, ska staten gå in och täcka upp för att man ändå vill ha en högre grundtrygghet? Utredaren visar också på att det finns stora skillnader i de sparade pengarna och anger att möjligheten att få en god avkastning är att jämföra med att vinna på lotto. Man kan helt enkelt inte välja att alla ska kunna vinna. Om man har ett system som blir som ett lottosystem, där några kommer att få en bra pension och några en väldigt dålig pension, tycker jag att det är helt orimligt att som lagstiftare stå bakom det. Därför var mina frågor i interpellationen: Avser statsrådet att ta några initiativ för att avskaffa dagens premiepensionssystem? Tänker statsrådet ta några initiativ i nutid för att sätta ett tak för hur höga avgifter som kan tas ut av fondbolagen? Dessa avgifter är också någonting som har uppmärksammats. Det enda svar jag får från är att man hänvisar till Pensionsgruppen. Alla frågor hamnar där. Men hur länge ska de vara begravda där? Mina frågor gäller tidsaspekten. Hur länge ska vi ha det här lotterisystemet? När kommer det förslag? Vill ni ha en snabb och bred överenskommelse, eller finns det några partier som motsätter sig att frångå det här systemet? Om jag förstått det rätt har tidigare uttalat sig positivt för alternativ 2, att man ska begränsa andelen val. Är det också regeringens uppfattning? 22 (M): När våra företrädare beslutade om det nya pensionssystemet införde de ett system med två olika delar som oberoende av varandra fördelar riskerna vid upp- och nedgångar i marknadsekonomin. Förutom att det finns en viktig valfrihet för den enskilde att själv styra sin pension gör detta att man delar upp riskerna på ett bättre sätt. Man står så att säga med foten i två olika system. Det största av dessa system, det som vi kallar inkomstsystemet, är helt beroende av hur många som arbetar och vilka lönenivåer som finns i arbetslivet. Det är det sedvanliga pensionssystem som finns i de flesta länder runt om i världen och där dagens arbetstagare betalar för dagens pensionärer. Vilken pensionsnivå man erhåller beror på hur många pensionsrättigheter man skaffade sig under sitt yrkesliv. Den yngre generationen betalar för den äldre , generation efter generation. Det är den största och övervägande delen av pensionssystemet. Det andra pensionssystemet, som vi i kallar premiepensionen, är en del av det finansiella systemet, inte bara i utan i hela världen, om det ska gå riktigt till, för att fördela riskerna. Avgifterna fonderas efter önskemål från arbetstagarna. har det funnits ett stort utbud av fonder att välja mellan vad gäller både risknivå och varifrån fonderna kommer. Det ligger på Pensionsgruppen och regeringen att se över systemen och komma med förslag till förbättringar. Utredaren fick uppdraget att komma med förenklingar, besparingar och förbättringar av premiepensionssystemet, ett uppdrag som ligger i allas intresse och där vi hade full enighet i Pensionsgruppen. Denna utredning med olika förslag och inriktningar finns nu ute på remiss, och svaren beräknas inkomma . Däremot finns det inte något uppdrag eller vilja från någon att som föreslår ta bort premiepensionssystemet eller ändra det i grunden.