prot · H10939 · 2013-12-04 00:00:00 — Även har stämmobeslut som säger att vi om behovet finns inte har något emot att det byggs fler än de tio befintliga reaktorerna. Att de olika partierna har sin egen politik är inget unikt. Jag blir väldigt förvånad om Socialdemokraterna vill gå in i förhandlingar om energipolitiken med den inställningen att det är det egna partiprogrammet som ska gälla. Det säger väl allt om Socialdemokraternas ingång i debatten. Överenskommelser handlar om kompromisser. Energiöverenskommelsen är en kompromiss. Du kan ta fram partiprogram och , och . Självklart kommer du att hitta olikheter mellan de olika partierna. Det är vad som gör vår energiöverenskommelse så unik. Vi har alla fått någonting, och vi har alla gett någonting. Vi har fått och gett med ett syfte, och det är att ge den svenska energipolitiken långsiktiga, stabila spelregler. Vad vi har visat är att vi är beredda att ge någonting för att få någonting. Det är det fina med Alliansens energiöverenskommelse. 11 (V) replik: Tack för ditt anförande, ! Det blev givetvis lite diskussion om kärnkraften. Det gick inte att undvika efter ditt anförande. Långsiktigt stabila spelregler är Alliansens energipolitik, och det är ett föredöme. Det var väldigt stora ord om överenskommelsen. Jag måste ändå berätta hur det gick till, eftersom jag satt med i förhandlingarna. Vi kom in till förhandlingarna och fick till bords: Anslut er till vår överenskommelse, så kan vi komma överens. Så var det. Man sade: Vi är inte villiga att diskutera kärnkraft. Vi kan tala lite om koldioxid och någon nivå på det. Så var det. Det ger inga förutsättningar för någon långsiktighet. Dörren var låst när vi började förhandlingarna. Så såg det ut. Jag var med på alla möten. Jag var representant. Sedan ska jag inte gå in på vad olika deltagare sade för någonting. Det ska jag hålla tyst om. Men så var det i varje fall. Kärnkraften är en viktig del. Den är billig, och den är bra. Men vad säger egentligen med anledning av Citigroups analys av kostnader och franska EDF:s uppgörelse med den brittiska regeringen? säger sig vara tvingat att stänga kärnkraften på grund av skenande kostnader och har problem med själva byggnationen. Är det verkligen någonting att bygga en stabil, långsiktig energipolitik på, att kärnkraften ska utgöra en så stor andel av svensk energipolitik? 12 (M) replik: Jag är egentligen principiellt emot att gå in på teknik och ekonomi i enskilda investeringsobjekt. Jag tror inte att politiker är de som är bäst lämpade att göra det. Jag utgår från att de som är intresserade av att bygga ny kärnkraft kommer att titta på ekonomiska rapporter och även rapporter som handlar om utmaningar och problem vid byggnation. Vi får komma ihåg att när man byggde i var det första gången som det byggdes ny kärnkraft i världen. byggs det nya kärnkraftverk i , i och i . ska bygga ännu ett nytt kärnkraftverk. Det är klart att det finns olika subventioner till kärnkraft i de olika länderna som vi inte har i . Det är också ett beslut som är fattat av riksdag: Vi ska inte ha kärnkraftssubventioner. Det är någonting som vi står bakom. När det gäller hur de ekonomiska förutsättningarna ser ut för ny kärnkraft i är det inte jag som ska ta ställning till om de ekonomiska förutsättningarna är gynnsamma för ny kärnkraftsproduktion. Vad vi vet och vad jag hörde från IEA under en debatt på i går är att bjudit in till en kärnkraftsdebatt för att lyfta just kärnkraftens ställning i den globala klimatomställningen. Konsumtionen av elektricitet ökar lavinartat på ett positivt sätt globalt. Om vi ska producera så mycket el som världen nu globalt efterfrågar vill jag säga att kärnkraften spelar, och troligtvis även kommer att spela, en stor roll i den globala elproduktionen oavsett vad de svenska förutsättningarna säger. 13 (V) replik: Jag hörde att inte vill prata ekonomi eller teknik omkring kärnkraften. Men det är delvis just detta det handlar om. Vi kan väl prata lite säkerhet och säkerhetsaspekter då. Vi vet att kostnaden – nu blir det ekonomi ändå – för att städa upp efter Fukushimakatastrofen nu överstiger hundratals miljarder. Och fortfarande har man ingen lösning. Merparten av världens kärnkraftsreaktorer ligger vid havet och dessutom vid jordbävningsområden. Den här typen av olyckor kan givetvis inträffa även på andra ställen. Olyckor kan inträffa också i . Vi har sett hur nära vi var en härdsmälta i Forsmark. Den inträffade lyckligtvis inte, men vi har en hel del incidenter i våra kärnkraftverk. Vi har väldigt gamla kärnkraftsanläggningar. De äldsta är , det vill säga den tekniska livslängden. säger: Vi har en stabil politik som vilar på vattenkraft, kärnkraft och lite förnybart. Kärnkraften står för av energiförsörjningen i världen – ungefär 440 reaktorer. Även om vi fördubblade antalet reaktorer med de risker det innebär och den förslitning på miljön som uranbrytning innebär betyder det att vi långt ifrån löser den situation vi har med klimatutmaningen. Vår modell är en investering i energieffektivisering. Det måste vi göra om vi ska klara de utmaningar som en växande befolkning och en tillväxt i andra länder innebär. Vi måste både spara och använda energin där den gör bäst nytta. Vi har inte råd med kärnkraften. 14 (M) replik: Säkerheten ska alltid komma först. har ett stort och viktigt uppdrag när det gäller att säkra att våra svenska reaktorer håller de höga krav som ställs på dem. Incidenter har inträffat, men det har också visat att vi har ett säkerhetssystem i de svenska kärnkraftsreaktorerna som håller. I budgetreservation finns förslag på att stänga två reaktorer redan under nästa mandatperiod. Där skulle jag vilja säga att min gräns går för vad vi politiker ska ta ställning till. pekar också ut vilka reaktorer som ska stängas nästa mandatperiod. Det är faktiskt som avgör när och om en reaktor ska stängas. Det är som har kompetensen att avgöra om säkerhetskraven inte uppfylls vid våra svenska kärnkraftverk. När det gäller den globala energiutvecklingen vill jag påminna om det som hände i i förrförra veckan, nämligen att frångick sina klimatmål. Det är mycket allvarligt. Världen står inför en global utmaning, och den största utmaningen just nu är klimatet. Om vi kan komma överens om att klimatet är det som är mest hotfullt för ögonblicket är kärnkraften en del av lösningen tillsammans med energieffektivisering. Jag tror att energieffektivisering även måste ses som ett medel för att öka den svenska och europeiska konkurrenskraften. De bilder som vi har sett från kinesiska städer där människor inte ens kan gå ut utan fara för livet på grund av utsläpp visar att världen är i behov av något annat än kol. Där är kärnkraften en del av lösningen. 15 (FP): Ett stabilt, säkert och rent energisystem utgör själva ryggraden för hela samhället. Om det inte finns tillräckligt med el riskerar vi att stora delar av det svenska näringslivet slås ut med stigande arbetslöshet som följd. El är alltså mer än bara elektroner och ledningar. Den bygger vår välfärd. har ett av världens mest stabila, säkra och rena energiproduktionssystem. Det har vi för att vi historiskt har satsat på energislag som vattenkraft och kärnkraft. Alliansregeringen fullföljer och vidareutvecklar denna politik. Det gör vi genom energiöverenskommelsen som möjliggör till exempel ny och modernare kärnkraft i och utvecklar det förnybara, till exempel bioenergi. Vi gör det också genom en kraftfull satsning på energiforskning som har gjorts . För perioden –2016 anslås ytterligare på energiforskning. Det är historiskt höga belopp, och det är också numera tillåtet att forska om kärnkraft då tankeförbudslagen är borta. Runt omkring oss ser vi hur andra nationer drabbas av mindre lyckade energibeslut. Det är inte ovanligt att man numera har energifattiga, så kallade energy poor. Detta är inte någon påhittad braskande tidningsrubrik, utan bistert allvar . I finns det numera uppgifter om att ca 30 000 människor dör , och 10 000 av dem relateras direkt till dåligt uppvärmda bostäder på grund av att människor helt enkelt inte har råd att betala de höga energiräkningarna – 10 000 människor i ett välfärdsland som ! diskuterar regeringen i samma land ett pristak med de stora elproducenterna, alltså ett förbud mot prisökningar, och man diskuterar till och med sänkningar. Energiproduktion kan alltså vara en fråga om liv eller död. Principer på papper väger ganska lätt när man står inför en krass verklighet där människoliv kommer att gå till spillo. Men felet är förstås att sådana drastiska följdverkningar och ingripanden är ett tecken på att något borde ha gjorts åt energiproduktionen för länge sedan. stabila och trygga energisystem är hotat. Om oppositionen får regeringsmakten skulle mycket av det som byggts upp slås sönder och monteras ned. Låt mig börja med att slå fast att varken jag eller har något emot förnybar energiproduktion. Tvärtom jag har i flera riksdagsdebatter lyft fram att vi måste forska på fler förnybara energikällor, till exempel vågkraft och saltkraft. Det finns också problem, som man inte ska blunda för. Som jag har tagit upp i tidigare debatter har förnybar energi, där vindkraften utgör en stor och ökande del, , , enbart genom elcertifikaten fått en subvention som har kostat . Det är alltså en extra kostnad för alla oss elkonsumenter på den redan alldeles för höga elräkningen. Men det stannar inte vid det. Det kommer dessutom att kosta skattebetalarna mångmiljardbelopp att ansluta stora mängder intermittent eller väderberoende el till elnätet framöver. Den totala kostnaden med utbyggda nät och överföringskapacitet kommer till exempel i att uppgå till . Tanken svindlar vid dessa gigantiska belopp. Vad det skulle kosta oss här i att gå samma väg vet ingen med säkerhet . Det enda vi vet är att det kommer att bli dyrt och att det i slutänden kommer att vara skattebetalarna som ska stå också för denna nota. Den stora mängden vindkraftsel och solel i plötsliga stötar förorsakar också andra problem. När så mycket el plötsligt ska ut på nätet utan att efterfrågan har ökat blir elpriset negativt. Då måste man alltså betala för att bli av med den el som man först har subventionerat kraftigt för att producera. Detta, herr talman, vill jag inte se i . Det har varit en ovanligt lång och mild höst. Men när vintern slår till , enligt och kvällspressen, är det skönt att veta att vi i ändå har en stabil elproduktion och att värmen inomhus inte plötsligt försvinner på grund av att gasen stryps ifrån eller att vindkraftverk står stilla. elförsörjning under en normalvinter sköts nästan uteslutande av vattenkraften och kärnkraften – en i det närmaste helt fossilfri elproduktion som övriga världen avundas oss. Vår numera uppgraderade och moderniserade kärnkraft är återigen i världsklass när det gäller effektivitet och producerad el. Om vi slår sönder detta innebär det att vi blir beroende av importerad och smutsig fossilproducerad el – i bästa fall rysk gas och i sämsta fall el producerad av tysk brunkol eller dansk halm. Vi har provat den vägen i tidigare. När den förra stängde av ökade utsläppen i . För varje timme med avstängd kärnkraft gav den ökade användningen av dansk kolkraft enligt ökade utsläpp i form av till exempel extra svavel, extra kväveoxider och koldioxid, förutom de 25–30 miljarder i skadestånd som vi fått betala till ägarna för att den dåvarande regeringen brutalt stängde av ett väl fungerande elkraftverk. Vi betalar fortfarande miljoner i skadestånd för detta experiment att stänga av ren, fungerande elproduktion. anser att klimathotet är vår generations största globala utmaning. Detta måste man ha i åtanke när det gäller hur vi utformar vår energipolitik. Det handlar om att vår elproduktion ska fortsätta att ske koldioxidfritt. Energianvändningen ska bli mer effektiv genom användning av ny teknik, genom strängare regler på EU-nivå och genom teknikneutrala stöd. Därför anser vi i Alliansen att gamla kärnkraftsreaktorer som har tjänat ut ska få ersättas med nya. De nuvarande reaktorerna pensioneras från och framåt. Ska klara av att möta klimathotet och värna energiförsörjning, jobb och välfärd behöver dessa ersättas med nya reaktorer. Byggtiden uppskattas vara , varför planering av nya reaktorer behöver påbörjas. Alliansen har kommit överens om att de tio reaktorer som är i drift kan komma att ersättas av tio nya reaktorer på de platser där de är lokaliserade. Vi i är inte främmande för att gå längre och bygga fler reaktorer och även nya på andra ställen än där de finns . Ny kärnkraft är en i allra högsta grad aktuell fråga. På många håll runt om i världen byggs det nya kärnkraftsreaktorer. Det finns 432 kärnreaktorer i drift i världen, enligt . Flest finns i som har 100 reaktorer, och därefter kommer som har 58 reaktorer. Det är ca 70 reaktorer under konstruktion. Det kanske man inte tänker på, eftersom oppositionen nästan aldrig låtsas om att det byggs fler än i det dyra projektet i . De största nybyggarna är och som konstruerar totalt 40 reaktorer, men även och andra bygger nytt. Dessutom planeras ytterligare 173 reaktorer runt om i världen, och det finns förslag på 314 ytterligare. Så nog kan man med all rätt tala om att det går en kärnkraftsvåg över världen. Jag var därför glad när nyheten nådde oss att nu förbereder de nödvändiga stegen för att kunna börja en sådan process. Vi måste också slå vakt om den funktion som reglerkraft som vattenkraften utgör . Vattenkraft är en utmärkt förnybar energikälla, och dessutom är den lagringsbar i kraftdammar. Det är därför av yttersta vikt att vi slår vakt om den även . Jag berör det här eftersom vattenkraften är hotad. Det delbetänkande som den statliga lade fram kan komma att allvarligt hota den svenska vattenkraften och basproduktionen av el om den genomförs. Speciellt oroande är den nyprövning av i stort sett all vattenkraft som föreslås. Visst ska vattenkraften leva upp till mycket goda miljöregler, vilket vi också skriver i vårt nya partiprogram, men att ompröva all vattenkraft kommer att få mycket stor inverkan på elpriset, försörjningstryggheten och möjligheterna för den förnybara produktionen på grund av att vattenkraften som reglerkraft minskar. Allra värst skulle de ca 2 000 små vattenkraftsanläggningarna drabbas av en omprövning. Det här är en situation vi måste hantera med stor uppmärksamhet och klokhet framöver. Men det finns också ny förnybar teknik. En väldigt spännande teknik är saltkraften som jag tidigare nämnde, herr talman. Här utnyttjar man fenomenet osmos. Det innebär att vid ett tillstånd då salt och sött vatten möts men åtskiljs av ett membran kommer det söta vattnet att dras genom membranet över till saltvattensidan. Därmed uppstår ett tryck som kan användas för att driva en turbin. Saltkraft är en förnybar, miljövänlig och relativt stabil energikälla och skulle kunna byggas överallt där man har både salt och sött vatten. Produktionen kan ske oberoende av om det blåser eller ej och oberoende om solen skiner eller ej, vilket är en stor fördel. I skulle saltkraftverk vara lämpligast på , eftersom havsvattnet där är betydligt saltare än här på östkusten. Det vatten med relativt hög salthalt som rinner ut i är den största potentiella saltkraftresursen i . Denna verksamhet befinner sig på provstadiet, men goda resultat finns och man beräknar att vara i kommersiell drift inom ett eller . Men vattnet är ju mer än bara salt. Det rör sig också och bildar vågor. Vågornas energitäthet är ungefär tio gånger högre än vindens och hundra gånger högre än det ursprungliga solljusets, vilket alltså gör att vågorna ger mer energi per enhet – eller mer pang för pengarna, som ÖB säkert hade uttryckt det. En annan fördel med vågkraften är att den inte syns eller förstör landskapet. Den stör inte de närboende. Vågkraften som vi känner den mest är de bojar som finns utanför där företaget nu har en stor provanläggning med lovande resultat. Men det finns även andra typer av vattenkraft. Minesto är ett Göteborgsföretag som går i spetsen för att utvinna vattenkraft ur tidvatten och långsamt strömmande vatten, alltså havsströmmar. Dessa havets motorvägar är enorma energidepåer av kraft som hitintills varit obrukade som energikälla. Väldigt kortfattat kan man säga att kalla djuphavsströmmar med hög salthalt rör sig åt öster och ytliga havsströmmar med lägre salthalt åt väster. Om ni har sett den tecknade filmen vet ni att fiskarna och de andra vattendjuren där använder de här strömmarna för att förflytta sig stora sträckor med hög och jämn hastighet. Skillnaderna mellan ebb och flod är som störst i och utmed . Just nu har Minesto ett stort försöksprojekt i gång med sina undervattensdrakar utanför med stöd bland annat från och . En lovande försöksverksamhet gör att kraft från vågor, tidvatten och strömmar kan bli riktigt intressant . Den är stabil, stark, miljövänlig och osynlig. Till slut vill jag säga att när det gäller budgetpropositionen kan man konstatera att oppositionen är en smula splittrad i sina reservationer och i sina budgetförslag. Socialdemokraterna ligger i anslag rätt nära Alliansen förutom att man vill satsa lite mer på vissa stöd. Alliansen satsar 2,8 miljarder på utgiftsområdet . Det är en ökning med . Då är inte den stora satsning på energiforskning som jag nämnde tidigare medräknad. I samband med vårpropositionen föreslog regeringen en satsning på de bästa miljöbilarna genom att det nedsatta förmånsvärdet för elbilar, gasbilar och laddhybridbilar förlängdes . Genom åtgärden gavs de bilar som har den bästa tekniken fortsatt gynnsamma förutsättningar. I budgetpropositionen tillkommer också ett antal andra satsningar. Det handlar till exempel om förstärkt energi- och klimatrådgivning med och skattereduktion för mikroproducenter av el. Sammanfattningsvis har ett av världens mest stabila, säkra och rena energiproduktionssystem. Det har vi för att vi historiskt sett har satsat på energislag som vattenkraft och kärnkraft. Alliansregeringen fortsätter att vidareutveckla denna politik med förnybara bränslen, uppgraderad kärnkraft, stabil vattenkraft och en kraftfull energiforskning som tar sikte . Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. I detta anförande instämde (FP) samt och (båda M). 16 (V) replik: Jag får tacka för anförandet. Det var ett långt inlägg mot vindkraft och för kärnkraft, och sedan var det lite annat också. Det är gammal tydlig politik från som vi har hört . påstod att vindkraften subventioneras med 30 miljarder över den här perioden. Det intressanta är vad du och jag som konsumenter får betala. Det är vad den här subventionen handlar om, . Sedan sade att när det blåser mycket är risken stor att det kommer ut mycket el på nätet och att elpriset då sjunker, och det kan bli ett negativt elpris. Men i fungerar det inte på det sättet. Vi har ju vattenkraften som vi reglerar. Kommer det in väldigt mycket el från vindkraft eller sol reglerar vi det med vattenkraften. Det är det som är det fina med vattenkraften, att vi har så stor och bra möjlighet att använda den som reglerkraft. Vi gör likadant när kärnkraften står stilla. Det händer till och från här i , och emellanåt till och med . Vi har kärnkraftverk som står stilla . Även bortfallet från kärnkraften reglerar vi med vattenkraft. Det är det fina, och det är därför som vi kan bygga ut vindkraften betydligt. Det byggs mycket kärnkraftverk i världen. Det planeras mycket, och man har tagit beslut. Vi vet inte om de blir färdigställda – jag vill påminna om igen. Men lika många som har tjänat ut rivs också. 17 (FP) replik: Vi skulle alltså vara emot vindkraft och för kärnkraft. Så här är det: En sann liberal söker alltid sanningen. Jag vill inte gömma undan problem med något energislag. Min inställning till energiproduktion över huvud taget är att det finns problem med hela vår energiproduktion. Jag har i denna kammare, i debattartiklar, i paneldebatter och i samtal ute aldrig någonsin försökt säga något annat än att alla energislag har problem. Så är det. Det finns problem med vattenkraften, det finns problem med vindkraften och det finns problem med kärnkraften. Det har jag alltid framhållit. Jag har också varit en av dem som har främjat att vi ska ha utvärderingar, till exempel internationella utvärderingar, av den svenska kärnkraften. Det var den dåvarande majoriteten, numera oppositionen, helt emot. Vi har alltid framhållit säkerheten med kärnkraften som det absolut viktigaste. Man ska dock inte blunda för problemen och lura människor att tro att det förnybara är gratis. Det är det inte. Stora subventioner, som jag försöker visa här, är grunden för att det över huvud taget byggs. Vi kan i alla fall vara överens om att det inte hade byggts ett enda vindkraftverk om vi inte hade haft dessa kraftiga subventioner. Man kan tycka att det är bra eller dåligt och rättfärdigar det hela eller inte, men man måste kunna prata om problemen. Ett annat problem med det förnybara är just att det är väderberoende. Solen måste lysa eller vinden måste blåsa för att ska kunna gå till jobbet. Blåser det ute? Kan vi producera ? Lyser solen, eller är det molnigt? Det är ett ännu större problem här i det nordliga landet där vi har en av mörker och där vindkraften till exempel inte producerar när det i så fall hade behövts. Man kan inte sopa problemen under mattan. 18 (V) replik: Jag håller med dig om att vi definitivt inte ska göra det. Jag måste dock också säga att jag inte har hört lyfta upp problemen med olika kraftslag, åtminstone inte i de debatter där du och jag har varit med. Detta var första gången, och jag har inte dåligt minne. I fråga om subventioner är förutsättningen för att ny teknik ska kunna tränga in på marknaden givetvis att de får stöd. Subventionerna kan se ut på olika sätt. Vi har certifikat här i , och det är alldeles utmärkt. Vi ger genom vår statsbudget stöd till forskning och riskkapital för kommersialisering av nya forskningsrön. Regeringen gör det, och vi föreslår också det. Även det är en form av subvention och måste till om vi ska få en teknisk utveckling. Marknaden klarar nämligen inte själv av att göra det. Det är själva poängen. Jag vet att förespråkar en utbyggnad av kärnkraften i . Men till vilket pris gör man det? Är det också med ytterligare subventioner? Vi måste ändå göra jämförelsen med de länder som har en kärnkraftsutbyggnad och med de utvärderingar som finns när det gäller kärnkraftsutbyggnaden, som till exempel Citigroup eller tidskriften har gjort. Det finns även andra. Ska vi ta till oss vad de säger? Ska vi lyssna när de går ut och varnar för att investera i kärnkraft? Eller ska vi tänka att vi kan subventionera det genom skattsedeln så att det inte ser ut att vara en subvention? 19 (FP) replik: talar om kärnkraft och att det finns subventioner och så vidare. När det gäller just kärnkraften får inga subventioner ske. Det är i stort sett det enda energislag som inte tycker att man kan subventionera. Alla andra tycker han att det är helt okej att subventionera. Det är en konstig politik och en konstig inställning. Jag tror inte alls att har dåligt minne, möjligtvis selektivt minne. Jag har nämligen talat om problemen med kärnkraften och med avfallet, och vi har gått igenom olika saker, i mängder av debatter. Det där får kolla upp lite bättre. När det gäller stöd i tidiga skeden till nya tekniker tycker jag absolut att det ska finnas. Det är därför jag talar om till exempel saltkraft som ingen människa talar om i i stort sett hela , åtminstone inte i riksdag. Jag har inte hört ett pip. Jag var en av de första som tog upp vågkraften och skrev in i vårt partiprogram vad vi vill göra med ny energi. är positivt till nya energikällor, till ny teknik och till förnybart. Det är inget snack om saken! Men vi vägrar att sopa problemen under mattan. Det ska inte komma som en obehaglig kalldusch för väljarna efteråt att det blev så här dyrt – hundratals miljarder, 30 miljarder, 20 miljarder. Ingen vet hur dyrt det blir, men vi vet att det blir väldigt dyrt.