prot · H00978 · 2013-03-14 00:00:00 — Men såg man faktiskt fördelen med den regionala kulturplanen när den sedan var färdig och också de fördelar som processen att ta fram planen hade gett. Det finns en förbättringspotential. Så är det alltid. Men erfarenheterna har visat att grundtanken i kultursamverkansmodellen fungerar bra, och det är något som vi ska bygga vidare på. hoppas jag bara på att också så fort som möjligt ska välja att gå in i kultursamverkansmodellen, så att alla kulturarbetare, föreningar och institutioner och de 26 kommunerna i mitt hemlän får möjlighet att ta del av kultursamverkansmodellens fördelar. Vad jag också mötte på min kulturtillgänglighetsturné var alla kulturentreprenörer och alla kulturarbetare som såg en möjlighet i kulturen. De såg en möjlighet att utveckla sig själva men också en möjlighet att utveckla andra och sin omgivning. De såg en möjlighet att försörja sig. Målet var kanske inte alltid att bli rik på pengar men att i alla fall kunna leva på och av sin kreativitet. EU har identifierat att kulturella och kreativa näringar svarar för av EU:s totala sysselsättning, och det här är en sektor med hög tillväxt, som faktiskt i mindre grad än övrigt näringsliv påverkades under krisåren 20082011. Försiktiga beräkningar visar att närmare 200 000 personer arbetar inom den här sektorn i . Det finns en mängd kombinationer mellan de här kulturella och kreativa näringarna och andra näringar, där de kulturella näringarna och kulturarbetarna stärker och utvecklar andra näringar. Ett exempel är Tillt, som finns i , där kulturarbetare är med och utvecklar andra verksamheter och företag genom att använda den unika kunskap och kreativitet som just professionella kulturarbetare har. Och kanske har de mest kreativa och mest utvecklande kombinationerna ännu inte skapats. Under 20102012 har regeringen haft en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Det har bland annat resulterat i att det nu finns strategier i samtliga regioner för hur man vill arbeta och utveckla samarbetet mellan näring och kultur. har bland annat utvecklat branschguider med information för dem som vill starta företag inom olika kulturella och kreativa områden. Då har jag bara nämnt några av alla de åtgärder som handlingsplanen har lett till. Det pågår en spännande utveckling när det gäller kulturella och kreativa verksamheter och företagande. Nya strukturer och också nya affärsmodeller skapas. Regeringen, med näringsminister , lyfter också fram kulturella och kreativa näringar som viktiga områden att fortsättningsvis utveckla. Kulturen har stor betydelse för innovationer och entreprenöriell utveckling. Kulturen är viktig för samhällsutvecklingen. Kulturen bidrar till ett mer tolerant samhälle. Men kulturen behöver egentligen ingen ursäkt för sin existens. Vi behöver inte förklara kulturen med massor med fördelar som den medför. Kulturen i sig själv är nog. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på motionerna. (Applåder) I detta anförande instämde (M), (FP) och (KD). 151 (KD): Det är trevligt att det är några som är kvar i den här debatten trots att timmen är sen. Kulturen hjälper oss att se oss själva i andra och genom andras ögon. När vi ser med klarare ögon på världen bildar vi oss en uppfattning om historiska händelser, miljöer, tankar och föreställningar. Att kunna utöva och ta del av kultur är därför en viktig del av vad det innebär att vara människa. Alla människor måste få ta del av kulturens möjligheter. Det här gäller oavsett vilken bakgrund de har och oavsett vilka förutsättningarna är. Vi kristdemokrater brukar tala om förvaltarskap, att vi har ett ansvar för att varje person ges förutsättningar för att ta till vara och utveckla de förmågor och intressen som hon har. En viktig utgångspunkt för mig i arbetet med att förbättra vårt lands kulturpolitik är därför att undanröja alla hinder för människors delaktighet i kulturlivet. Det är med tillförsikt som jag följer genomförandet av regeringens strategi för funktionshinderspolitiken. är det viktigt att vi fortsätter att på allvar satsa på ökad tillgänglighet, så att personer med hörselskador, nedsatt syn, begränsad rörlighet eller andra funktionsnedsättningar får tillgång till kulturen på lika villkor. Det är oerhört viktigt. Tillgänglighet får aldrig betraktas som ett särintresse. Tvärtom måste det vara ett allmänintresse att göra samhället tillgängligt. Det som är intressant är att det som är bra för den som sitter i rullstol är bra också för småbarnföräldrar med barnvagn och faktiskt för oss alla. Det behöver alltså inte finnas någon konflikt där emellan, utan det är ett allmänintresse. I det här sammanhanget vill jag passa på att särskilt nämna teckenspråkstolkningen, som även andra har talat om. Den ligger mig varmt om hjärtat. av alla döva bor i mitt hemlän . De döva och gravt hörselskadade är helt beroende av teckenspråkstolkning för att klara sin vardag och för att kunna ta till sig kultur på samma sätt som hörande. Det är viktigt att man från statligt håll framöver tar ett stort ansvar för att säkerställa den här gruppens tillgänglighet när det gäller kulturupplevelser i synnerhet och vardagliga kontakter i allmänhet. Förutom förvaltarskapstanken som jag nämnde är en viktig kugge i den kristdemokratiska ideologin det vi brukar kalla subsidiaritetsprincipen. När vi arbetar efter att alla beslut ska fattas på den lägsta ändamålsenliga nivån bygger vi ett samhälle nedifrån och upp och inte tvärtom. Den nivå som ligger över ska understödja de lägre nivåerna i att ta sitt ansvar. Fördelarna med det här är bland annat att förutsättningarna ökar för att besluten hamnar på rätt nivå där det också finns rätt kompetens. Samverkansmodellen på kulturområdet är ett utmärkt exempel på hur vi kan bygga på just subsidiaritet. Genom den här modellen har den nationella, regionala och lokala nivån ett gemensamt ansvar för att kulturpolitiken ska genomföras. Staten har det övergripande strategiska ansvaret för utvecklingen av kulturpolitiken i hela landet, men tyngdpunkten har förskjutits. fördelade staten de kulturpolitiska anslagen i detalj, även till regionala organ. Oavsett om man i regionen var totalt enig om hur resurserna skulle fördelas var det staten som visste bäst. Detta har man ändrat på i och med samverkansmodellen. får landsting och regioner besluta om hur en del av de statliga kulturbidragen ska fördelas. Dessutom involveras både föreningslivet och naturligtvis kommunerna men framför allt kulturskaparna själva. Det är det fina i kråksången. Vi talar här om en förskjutning av tyngdpunkten från det centraliserade beslutsfattandet till att den region som det faktiskt handlar om får mer att säga till om. Kulturen förs närmare medborgarna. följs samverkansmodellen upp. Signalerna har gått ut på att den mer eller mindre har varit en succé, vilket jag tycker är väldigt tillfredsställande. Det talas om att politikerna på regional och lokal nivå i allmänhet har fått ett förnyat intresse och större kunskap om kulturpolitiken tack vare samverkansmodellen. Myndigheten för kulturanalys drar därför slutsatsen att den har bidragit till att sätta kulturen på den politiska agendan. Sådana effekter kan jag inte tänka mig att någon kulturpolitiker kan motsätta sig utan tvärtom gillar. Utskottet lyfter också fram betydelsen av entreprenörskap och företagande inom kulturområdet. Även jag vill i det här sammanhanget stryka under att de kulturella och kreativa näringarna bidrar till mycket i samhället, bland annat ökad tillväxt och sysselsättning. Jag noterar också att även näringslivet är i behov av kulturell och kreativ kompetens så att konkurrenskraft och innovationsförmåga stärks. I dessa tider av ekonomisk nedgång i vår omvärld skulle jag vilja passa på att belysa hur bra det är att uppmuntra till entreprenörskap och innovationsrikedom på många områden. besöker jag tillsammans med några allianskolleger från kulturutskottet . Det är två unga kulturskapare och entreprenörer från respektive som har etablerat i i södra , en kulturbygd med rötter . I denna socken, till ytan lika stor som , där det bor, tror jag, 601 personer , producerar man alltså verksamhet vid ett kulturcentrum vilket bland annat gav 250 hotellövernattningar. Det låter helt orimligt, men så är det faktiskt. Det här är spännande, och det är det vi ska titta på. Det här är ett utmärkt exempel på kulturella och kreativa näringar som engagerar bygden och får människor utifrån att komma och delta i olika kreativa workshoppar. Slutligen vill jag peka på kulturens betydelse med anledning av den digitalisering som utskottet tar upp i sitt betänkande. Digisam och den nationella strategin för att digitalisera kulturella samlingar, verksamheter och arkiv innebär att kulturarvet görs tillgängligt för fler som vi ökar möjligheterna att bevara kulturskatter till eftervärlden. Att ha god kännedom om sitt eget kulturarv är en förutsättning för att vi ska kunna utveckla vår identitet och på så sätt kunna respektera andras kulturer i världen. Vi kristdemokrater står upp för kulturarvet. I takt med den ökade globaliseringen och regionaliseringen menar vi att det småskaliga och lokala blir allt viktigare. Vi noterar det ökande intresset för släktforskning, där sökandet efter förankring och identitet ofta underlättas av att informationen finns tillgänglig digitalt. Det är viktigt att kulturen genom möjligheterna till överföring till digitala plattformar kommer fler till del. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på motionerna. (Applåder) I detta anförande instämde (M), (FP) och Per Lodenius (C). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2013) 92 Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén Ett anständigt liv för alla: Att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid 16 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:331 Åtgärder mot jämviktsarbetslösheten av (S) till finansminister (M) 2012/13:332 Varsel inom järnvägssektorn av (S) till statsrådet (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:387 Arbetsförmedlingens regelverk av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:388 Infrastrukturen i av (S) till statsrådet (M) 2012/13:389 Publicering av den internationella svavelöverenskommelsen av (S) till statsminister (M) 2012/13:390 Polisen i av (S) till justitieminister (M) 2012/13:391 Lavaldomen av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:392 Stöd till avhoppade kriminella av (S) till justitieminister (M) 2012/13:393 Nationellt luftfartsmuseum på av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2012/13:394 Syriska kvotflyktingar av (KD) till statsrådet (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:355 Konfiskeringen av syrisk-ortodox egendom i av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (M) 2012/13:370 Handel med skrot av (S) till näringsminister (C) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av andre vice talmannen därefter till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 14 § anf. 142 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.