prot · H10951 · 2013-12-20 00:00:00 — Finns det ett samband med er politik? Jag vet inte. Men de som arbetar med personer som uppbär försörjningsstöd vittnar om ett tuffare klimat, ökade krav i arbetslivet och fler i behov av social rehabilitering. Man säger att de flesta har en stark önskan att få arbeta men att det krävs en matchning. De slussas mellan olika instanser som alla svarar att det inte finns några resurser. Hur är detta förenligt med arbetslinjen? Om allt är så bra, varför har inte detta blivit bättre, ? Enligt Arbetsförmedlingens bedömning finns det en efterfrågan på arbetskraft, men det finns en missmatch. Även näringslivet ropar efter kompetent arbetskraft. Jag är orolig för den utveckling som sker i landet när kommuner får kämpa med att hålla ekonomin i balans och göra svåra avvägningar och ställa grupper mot varandra. Ska man satsa på skolan, på fler lärare, på minskade förskolegrupper, på de socialt utsatta, på fler händer i vården eller andra nödvändiga investeringar för att stärka kommunens attraktionskraft? Jag är också orolig för de rapporter som kommer in om att allt fler människor i lider av psykisk ohälsa. Vad gör för dessa människor? 9 (M): Anledningen till att jag ifrågasatte hur valde att använda sin tid är det närmast insiktslösa att stå i kammaren och ondgöra sig över ett jobbskatteavdrag som Socialdemokraterna själva kommer att förespråka. Kommer vi att få höra en interpellation på andra sidan av där hon ondgör sig över samma jobbskatteavdrag? Nej, sannolikt inte, därför att då måste åsiktsmånglarna på skriva nya talepunkter till och hennes gelikar i . Låt mig konstatera en sak: Alla de problem som tar upp i denna kammare är allvarliga och svåra, men de kan bara avhjälpas av att människor kommer i egen försörjning. Då kvarstår fortfarande min fråga till : Varför vill ni göra det svårare att anställa, framför allt unga människor? Jag har besökt hundra företag under den här mandatperioden – det är jag stolt över att ha hunnit med – och kan konstatera att ingen av dessa hundra företag och företagare har sagt till mig att de tänker anställa fler om deras kostnader för att ha anställda ökar – snarare tvärtom. Det finns en genuin oro, bland annat den jag delgav från Bo Funcke i som anställer 300 unga varje säsong. Han är orolig för att han kommer att behöva friställa personal om de rödgröna får igenom förslagen om att tredubbla kostnaderna för att anställa unga. Höjningen av arbetsgivaravgiften och höjningen av restaurangmomsen är en tvåstegsraket, skjuten mot unga, som driver dem längre från arbetsmarknaden och mot mer av utanförskap. Det är inte vad behöver. 10 (FP): Jag gladdes verkligen av att lyssna till anförande. Det fanns någonting i den långa uppräkningen av allt gott som Socialdemokraterna skulle göra som också berörde företagen, nämligen borttagandet av ansvaret för den andra sjuklöneveckan. Detta är också någonting som mitt lilla parti numera omfattar – när vi får råd med det. Det finns andra aspekter på att stimulera till god personalpolitik och sjuklönepolitik inom företagen som är motivet för att vi har infört detta . I övrigt blir jag ganska bekymrad. skrev en dikt som heter Äktenskapsfrågan. Där var den centrala frågan: Så ska vi hat! Var ska vi tat? Det är en fråga som är mycket aktuell. Jag är bekymrad över att Socialdemokraterna, glömmer vem som skapar välstånd. Vi ska ha skatter i , och vi ska ha skatt efter bärkraft. Men om vi snöper företagsamheten och företagande och inte får några företag och efterfrågan på varor, då blir det väldigt knapert med det som vi alla behöver, nämligen mycket resurser till den offentliga sektorn som fördelar välfärden efter behov. Ett av de största problemen med Socialdemokraterna är att de ibland glömmer bort detta med företagandet. Det tror jag inte att de vill, men de är så övertygade om att andra saker är viktigare. 11 (M): Man kan fråga sig varför vi behöver vara så många moderater här i debatten. Jag tror att väljarna förväntar sig att vi ska ha en ärlig, öppen och transparent debatt inför valet där vi redogör för våra konkreta sakpolitiska förslag, granskar varandra och granskar effekterna av de sakpolitiska förslagen. Tyvärr gör Socialdemokraterna allt för att inte tala om sina faktiska förslag, och de gör allt för att förvränga sanningen och förespeglar en annan bild av verkligheten än den som faktiskt råder. Jag ska ägna min tid i talarstolen åt att lite mer ingående redogöra för och penetrera den statistik som Socialdemokraterna felaktigt levererar här i talarstolen. Sedan får övriga alliansföreträdare sköta den allmänpolitiska debatten. Jag ska börja med antalet försörjningsstödstagare, alltså de som får det man kallar socialbidrag. Socialdemokraterna hävdar i sina två interpellationer att den siffran har ökat . Då talar de alltså om att statens och det offentligas utgifter för detta har ökat . Problemet är bara, herr talman, att de har fått fram fel siffra. De hävdar att siffran för utgifterna är 8,1 miljarder. Den verkliga siffran är 8,7 miljarder. De har inte heller tagit hänsyn till det som vi kallar inflation, alltså att pengarnas värde förändras över tiden. Min pappa brukar säga: kostade en kola minsann . Ja, men det beror ju på att inflationen har gjort att då var värt mycket mer än . Vi har också haft en befolkningsökning, alltså blivit fler svenskar. När vi blir fler svenskar är det ganska rimligt att anta att en lika stor andel kommer att fortsätta att vara arbetslösa, i försörjningsstöd och så vidare, inte minst då vi har haft den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen. Vidare har de också missat att Alliansen faktiskt har fattat aktiva beslut om att höja försörjningsstödsnormen för att ge mer pengar till samhällets utsatta. Korrigerar man för det får man en fin liten kurva som jag har tagit fram, och jag kommer att lägga upp detta på min blogg så att alla kan se precis var statistiken kommer från. vid makten hade rekordhöga utgifter för försörjningsstöd. Sedan hade vi en liten ökning under krisen – som sagt den värsta krisen sedan depressionen. Trots det är vi nu nere på nästan samma nivåer som . I alla övriga europeiska länder är kurvan spegelvänd. Det har varit lägre och sedan blivit högre under krisen. Tittar vi på antalet biståndsmottagare, inklusive barn, kan vi se exakt samma siffra. Den har minskat kraftigt. vid makten har den trots krisen legat stabilt lågt. Vidare är den andel av befolkningen som får försörjningsstöd nästan på pricken så låg som den var under . Den beskrivning av verkligheten som Socialdemokraterna gör är alltså inte seriös. Det talas också om att vi drar ned på antalet studieplatser. Min kurva visar antalet helårsstudenter , och vi kan se att det aldrig har varit högre än vid makten. Tittar vi på förändringarna av antalet studieplatser kan vi se att Alliansen har gjort den största ökningen av antalet studieplatser i svensk politisk historia. Vi gjorde en liten minskning efter att den värsta lågkonjunkturen hade försvunnit, men ni gjorde en större minskning 2006. Hur kommer det sig? Förklara gärna det. 12 Finansminister (M): Vi har alltså gått igenom den djupaste internationella lågkonjunkturen . Internationellt talar man om den stora recessionen. Det skrivs böcker om vad ett globalt finansiellt sammanbrott har betytt för världsekonomin, och vi kommer att ägna decennier åt att analysera detta. Utgår vi från KI:s decemberprognos, och det är väl en annan spågumma, kan vi konstatera att har klarat sysselsättningen bättre än nästan alla andra europeiska länder. När det gäller arbetskraften har vi haft en unik utveckling under krisen. Människor har inte, som , lämnat arbetsmarknaden. Tvärtom har människor kommit in på arbetsmarknaden under krisen. Tittar vi på långtidsarbetslösheten ser vi att har en av de lägsta nivåerna i . Tillväxtsiffrorna visar att klarar sig bättre än de flesta europeiska länder, kanske till och med allra bäst av de utvecklade europeiska länderna. När det gäller reallöner och konsumtion står i en klass för sig. har det skett en ökning av reallöner och konsumtion med . Även när det gäller social utsatthet har gått i motsatt riktning mot många europeiska länder i och med att andelen som lever i materiell fattigdom har minskat och i och med att vi fortfarande ligger, justerat för våra välfärdsutgifter, på de lägsta inkomstskillnaderna av de utvecklade länderna. Vad beror detta på? Jo, jag tog egentligen upp för att man här gör en fördjupad och uppdaterad bedömning av hur regeringens åtgärder har påverkat ekonomin. Man konstaterar att jobbskatteavdragen, förändringarna av arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring samt förändringarna av den aktiva arbetsmarknadspolitiken sammantaget har sänkt jämviktsarbetslösheten med lite och ökat den potentiella sysselsättningen med strax . Det är alltså en sysselsättningsökning på i runda slängar 180 000 personer tack vare dessa åtgärder. Varför är detta centralt? Jo, för att Socialdemokraternas oppositionspolitik tillsammans med och nära nog vänder på de beräkningar som KI gjort. Ni ska höja skatterna, och ni ska höja arbetsgivaravgifterna för unga. Ni ska bygga ut arbetslöshetsförsäkringen så att en större andel får tillgång till arbetslöshetsersättning och fler får i ersättning. Ni vill ta bort alla spärrar i sjukförsäkringen, vilket ni paradoxalt nog tror kostar 1,3 miljarder. Jag tror att 13 miljarder är en mer korrekt beskrivning av de socialdemokratiska förslagen. Lägger vi ihop förslagen från Socialdemokraterna, handlar allt om att rulla tillbaka de åtgärder som har gjort att har stuckit ut internationellt när det gäller sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Det handlar om att gå i en riktning som gör att fler långsiktigt blir arbetslösa och om att försämra arbetsmarknadens funktionssätt. Ni avviker till och med från socialdemokrater i övriga . I kortar man a-kassan, och i gör man uppstramningar av socialförsäkringssystemet. I tror ni i stället att lösningen på krisen är att föra ut människor från arbetsmarknaden. Grundidén i Socialdemokraternas ambitioner att få ned arbetslösheten handlar om att öppna vägar ut från arbetsmarknaden. Tyvärr leder denna politik inte till ökad välfärd. Det leder inte till ökad trygghet att människor låses fast i arbetslöshet och att hundratusentals människor förlorar sina arbeten. Er politik leder i stället till att vi får betala mer pengar för bidrag och skatter och får en sämre ekonomisk utveckling med lägre tillväxtförutsättningar och högre arbetslöshet. Det är intressant att vi kan få en debatt om Socialdemokraternas åtgärder och förslag som leder till ökad arbetslöshet. 13 (S): sade tidigare att någon kanske undrar varför det är så många moderater i kammaren. Jag tror att ni är så många för att ni är oroliga för att finansministern inte kan hantera debatten. Om det hjälper är dock ytterst tveksamt. sade att vi socialdemokrater förvränger verkligheten. Det kanske ter sig så om man rör sig mellan och och lever i den verkligheten. Men om kan slita sig från att skriva sina diagram välkomnar jag honom att spendera med mig i den verklighet där jag möter de föräldrar som vädjar om mat till sina barn på Facebook. brukar i sitt sista inlägg i debatter säga att just denna debatt har visat hur lyckosam regeringens politik är och har varit. Skattesänkningarna har lett till massor av jobb, och lyckliga människor skuttar hem från sina fina jobb . skräms han med att Socialdemokraterna ska chockhöja skatterna och tvinga människor in i bidragsberoende. Det är helt fel. Vi socialdemokrater ser att något är fel i när föräldrar måste vädja på Facebook för att få mat till sina barn. I stället för att sänka skatten, som den borgerliga regeringen gör, prioriterar vi investeringar i jobb och utbildning. Jag sade i mitt tidigare inlägg exakt vad vi vill göra, så jag ska inte upprepa det. Men vi prioriterar satsningar på skolan så att alla våra barn ska få en bra start i livet. Du kan skippa din klassiska slutkläm, , och ta in vad vi har debatterat . Alla de barn i som oroar sig för sina föräldrars ekonomi håller inte med dig om att är en framgångssaga. Jag avslutar med att önska dig en god jul, finansministern. Jag önskar att du under din ledighet ägnar dessa barn en tanke. Jag vill förresten att du gör mer än att tänka. Du sitter på makten att förändra . Du kan fatta beslut som gör att barnens arbetslösa föräldrar kan få jobb eller utbildning. Jag hoppas att du finner andra lösningar än de misslyckade skattesänkningarna. 14 (S): Min kollega gav ett bra svar till . Ni är även välkomna till min verklighet. Jag har debatterat denna fråga utifrån den verklighet jag känner till från möten med klienter och kolleger i mitt dagliga arbete som socialsekreterare. Det är en verklighet som ni inte ser. Jag inser att denna debatt kan pågå länge, för det finns uppenbara systemfel. Men jag tror inte att lösningen på dessa problem är skattesänkningar, och det är väl en ideologisk skillnad mellan oss. Jag ser inte de problem som jag har nämnt i mina inlägg som att jag vill öka bidragen eller att jag vill att människor ska fastna i fattigdomsfällor. Tvärtom redogjorde jag tidigt i mitt första inlägg för att regeringen redan gillrat denna fälla och att den i det borgerligt styrda redan är full av människor. Jag har talat om verklighetens , . Jag hoppas att du tar till dig av det vi har sagt . Jag måste också ta tillfället i akt att påpeka en del i ministerns interpellationssvar. är fjärde största exportlän och tredje största turistlän. stål- och pappersindustri är viktig för tillväxt, och det vet , även om statsministern sade att basindustrin är basically gone. Det duger inte att man säger att regeringen ska återkomma med beslut gällande den nationella planen för infrastruktursatsningar. Här finns utrymme att stimulera förutsättningarna mer. Jag hinner inte säga allt jag vill säga. Men jag vill också önska mina kolleger och finansministern och talmannen en god jul och ett gott nytt år. Jag hoppas att ni får tid att fundera lite extra mycket på de människor och de barn som inte får en julklapp . 15 (M): Jag vill önska en god jul även till och . och är duktiga debattörer, och vi hörde retoriskt fina framträdanden här i talarstolen från dem. Men jag tror att alla som lyssnade på debatten kan konstatera att det var bara floskler och retoriska klyschor. Aldrig bemötte de på något sätt den statistik som jag redogjorde för och som jag kommer att länka till på min blogg, , så att alla kan se att det inte bara jag som har suttit och ritat lite grann. Det är alldeles uppenbart så att detta med att granska fakta och statistik och verkligen ta del av hur verkligheten ser ut inte var någonting som man fick lära sig på Bommersvik och på SSU-kurserna. Jag förstår att ni har fått mejl. Jag har också fått en massa mejl. Jag förstår att ni har varit ute och sett hemskheter i samhället. Jag har också varit ute och sett hemskheter i samhället. Jag jämför gärna kalendrar för att se vem som har gjort mest besök i verkligheten. Jag kan slå vad om en julmust om vem det är. Jag är rätt övertygad om att jag vinner den kampen. Min poäng är, och , att det var jobbigt också. Det var politiker som fick mejl också därför att det var fler människor med försörjningsstöd vid makten. Det var fler människor som var gömda i utanförskap och bortsopade i förtidspensioner och liknande. Jag försöker här argumentera för att man, bara för att man fick ett mejl, inte kan tro att det beskriver hur verkligheten verkligen är. Det är därför som vi har SCB, och andra statliga myndigheter för att granska och ge en objektiv bild av hur verkligheten ser ut. Denna verklighet ser mycket bättre ut än den som ni förespeglar. Jag är inte nöjd. Jag kommer inte att vara nöjd förrän vi har full sysselsättning och förrän vi inte har någon människa som tvingas leva på bidrag. Men låt oss inte inbilla oss att är sämst i när vi är bäst i . Vi har fortfarande mycket kvar att göra. Men förespegla oss inte en bild av att verkligheten är på något annat sätt än den är. 16 Finansminister (M): Det är tydligt att går i rätt riktning. Vi har en lång väg att vandra. Men när det gäller arbetslöshet och sysselsättning utvecklas bättre och starkare än de flesta andra europeiska länder, trots att vi är en liten och exportberoende nation. Vi har alltså tack vare stigande reallöner hållit uppe konsumtionen och tack vare skattesänkningar förbättrat ekonomins funktionssätt. När vi får mer tillväxt får vi fler människor i arbete, då får vi fler skattebetalare, och då får vi också ökade möjligheter, och därmed ökade utgifter, för satsningar i vår välfärd. Det är så sambanden ser ut. Mer tillväxt ger mer arbete, som ger mer skatteintäkter, som ger mer välfärd. Vrider man denna spiral åt fel håll försämrar man både välfärden och sysselsättningen. Socialdemokraternas politik består inte av en stor satsning på utbildning. Den består av kraftiga skattehöjningar som i huvudsak läggs på Amspolitik och bidragshöjningar. Det är mycket enkelt för de socialdemokratiska ledamöterna att korrigera det. De kan helt enkelt göra om sin budget så att den i stället innehåller de utbildningssatsningar som de alltid talar om. Men det gör de inte. År står de i stället och talar om utbildning, och i realiteten föreslår de en kraftig utbyggnad av bidragen. Från en mycket omfattande ekonomisk forskning vet vi vad det leder till. Det leder till att arbetslösheten stiger, och det leder till att sysselsättningen blir lägre, därför att med högre kostnader i färre företag som vill anställa och med högre bidrag är det fler som stängs ute. Då får vi en varaktig försämring av svensk ekonomi. Det gäller generellt, och det gäller naturligtvis även basindustrin. Om vi ska tala om basindustrin måste vi tala om förslag om att avveckla kärnkraften, om förslag om att höja bolagsskatten och om förslag om lastbilsskatter och bensinskatter. Om det är någon som skulle drabbas av en rödgrön regering så är det basindustrin. Tunga bördor skulle läggas på vår tunga industri som redan står inför en svår omställning. Jag vill passa på att önska mina meddebattörer en god jul och tillönska dem av eftertanke. Vore det inte bättre om vi sänkte skatter och förbättrade välfärden än höjde skatter och bidrag och slog ut jobben? (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellationerna 2013/14:179 och 180 om reformering av F-skatten 17 Finansminister (M): har frågat näringsministern om hon avser att införa registreringsskyldighet för utländska företag och företagare i syfte att uppnå konkurrensneutralitet och sjysta villkor samt om hon inte lyssnar på de förslag som förs fram av den del av näringslivet som utsätts för illojal konkurrens från utlandet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på den interpellationen. har dessutom frågat mig när den utvärdering som beställt om det förändrade näringsbegreppet i inkomstskattelagen kommer samt om jag är beredd att tillmötesgå de socialdemokratiska kraven på att lagstiftningen stramas upp så att en F-skattare ska ha fler uppdragsgivare och att utländska F-skattare ska registrera sig i för att få verka. har på regeringens uppdrag utvärderat den förändring av näringsbegreppet i inkomstskattelagen som beslutade . Den samlade bedömningen av utvärderingen, som avrapporterades , är att effekterna på skatteuppbörden och skattefelen är små på aggregerad nivå. Effekterna på arbetstagarnas ställning, företagens villkor och arbetsmarknaden är obefintliga eller mycket små. Lagstiftningen har aldrig ställt upp ett krav på ett visst minsta antal uppdragsgivare för att en verksamhet ska bedömas som näringsverksamhet. Det har i stället varit fråga om en samlad bedömning av verksamheten. Jag ser ingen anledning att ändra på detta. Utländska näringsidkare kan, precis som svenska, bli godkända för F-skatt. I samband med detta blir de registrerade hos . Inte heller detta avser jag att ändra på. I övrigt gäller att den som bedriver skattepliktig näringsverksamhet i ska registreras enligt reglerna i skatteförfarandelagen. Där finns också regler om att den som är arbetsgivare ska registreras. Vi har vidare regler om att utländska arbetsgivare ska registrera personal som har utstationerats till . Inom några branscher har det konstaterats att det finns särskilda problem med fusk och illojal konkurrens. Där har särskilda åtgärder vidtagits. Jag tänker då bland annat på personalliggare för restauranger, frisörer och tvätterier och kassaregisterkrav i kontantbranscherna. Jag kan lugna i hans oro över att regeringen inte skulle lyssna på näringslivet. Det är efter att ha hört bland andra näringslivets synpunkter som regeringen har gjort ett omtag när det gäller åtgärder mot skattefusk i taxibranschen och mot svartarbete i byggbranschen. Ett förslag om redovisningscentraler för taxametrar är ute på remiss. En utredare kommer med sitt förslag om åtgärder mot svartarbete i byggbranschen . Regeringen bereder således redan åtgärder för rättssäkra och likvärdiga konkurrensvillkor i skattehänseende. I avvaktan på den beredningen är jag inte beredd att föreslå ytterligare anmälningsskyldighet för företag. 18 (S): Jag tackar för svaren. Jag har ställt två interpellationer till två ministrar. Men tydligen har fått ta över besvarandet av den ena från . Jag valde att ställa den ena interpellationen till eftersom det verkar som om näringsministern har något slags vetorätt när det gäller att åtgärda olika former av fusk och annat. Ett enigt skatteutskott ville till exempel ha månadsrapportering på plats , men regeringen har inte levererat detta. Därför tänkte jag att jag kunde få höra direkt från den som har vetorätt i regeringen hur hon ser på det, men det fick jag inte. När jag hör det här svaret tycker jag att det andas att allting är bra från ett helikopterperspektiv. Det finns inga inslag av ökad illojal konkurrens och inget missbruk med F-skatt eller annat. Då undrar man: Lever vi verkligen på samma planet? Det är bara att slå upp en tidning vilken dag som helst, åka ut på ett företag eller prata med människor som är företagare eller som jobbar om hur de känner den här illojala konkurrensen inpå kroppen. Senast nu har vi sett att ett taxiföretag avskedar folk som vill organisera sig fackligt. I går fick vi en rapport från som säger: som inte följer lagar och regler konkurrerar ut seriösa företagare med pressade priser. Resultatet blir att allt färre byggarbetare har anställningar hos seriösa byggföretag trots att efterfrågan ökar. Det säger på . Hon avslutar: Läget i är akut. Oegentligheterna i byggbranschen riskerar nu att påverka möjlighet till tillväxt mer direkt än tidigare när företag får svårt att ta emot order snabbt. Detta publicerades på i går. Det är inte bara de här branscherna som vi så väl känner som drabbas, utan detta händer på många andra områden också och inte bara inom traditionella LO-yrken. Vi läser jämt och ständigt om hur personal i flygbranschen, kabinpersonal och piloter, tvingas säga upp sina anställningar och hitta på att de är företagare för att de ska få lov att jobba. Vi har en utveckling på journalistsidan som gör att många tvingas ut från sina anställningar och sedan får fortsätta att som F-skattare försöka sälja artikel för artikel, rad för rad och öre för öre. F-skatten är på väg att bli ett substitut till anställning. Det är det som vi vänder oss mot. Det här hänger ihop med en väldig massa andra brister i lagstiftning och kontroller. Det är därför som vi har lagt fram ett tiopunktsprogram – för att få ordning och reda på svensk arbetsmarknad. När det gäller utländska F-skattare är det ganska orimligt att hävda att det finns något slags kontroll på det, det vet alla som sysslar med det här. Många med bulgarisk eller rumänsk F-skattsedel kör lastbilar i det här landet åt svenska åkerier och är förmedlade genom irländska bemanningsföretag. Om man frågar någon av dem var de betalar skatt får man bara ett stort skratt tillbaka. Jag måste säga, herr talman, att det här svaret gör mig väldigt orolig.