prot · H009106 · 2013-05-16 00:00:00 — I den överenskommelse som ingåtts inom och som egentligen handlar om ett infrastrukturpaket på 100 miljarder ingår Förbifart . Där har man också kommit överens om att förbifarten till ska betalas av trängselskatter. Det har också varit känt att ett lån ska tas för att man ska kunna påbörja byggnationen, eftersom trängselskatterna inte kommer in i samma takt som kostnaderna vartefter byggs upp. 46 (MP): Att ministern känt till totalkostnaden är tydligt, men för oss andra politiker och för stockholmarna har den uppenbarligen inte varit känd. Det finns mycket att säga om förbifarten och dess klimat- och miljöpåverkan. Det finns också mycket att säga om det akuta behovet av mer tunnelbana, spårvägar och bussar i . 60 miljarder skulle räcka till mycket kollektivtrafik. var det folkomröstning om trängselskatten i . Texten på valsedeln var tydlig. Den majoritet som då röstade för trängselskatten röstade för att intäkterna skulle återföras till för investering i kollektivtrafik och vägar. Men planeras för att alla intäkter från trängselskatten ska gå till en motorväg. Hur ser infrastrukturministern på det faktum att regeringen inte följer resultatet av folkomröstningen ? 47 Statsrådet (M): När det görs prioriteringar, inte minst inom en region, föregås det av att man försöker samla en bred enighet och en gemensam vilja. Så har också skett här i . Regeringen utsåg en förhandlingsperson, och i det som blev Stockholmsöverenskommelsen, där det också finns en bred politisk majoritet, kom man överens med staten om ett 100-miljarderspaket, där bland annat förbifarten finns med, men även om andra viktiga insatser där också kollektivtrafik kan ta sig fram, eftersom det går att ha kollektivtrafik även på väg. Men det är väl ingen hemlighet att var emot väldigt mycket av den regionala överenskommelsen och i grunden också är emot Förbifart . Men har beslutat att förbifarten ska byggas samt hur den ska finansieras. 48 (FP): Jag vill vända mig till infrastrukturminister . Det är historiskt stora satsningar som görs på infrastruktur. 522 miljarder satsas på underhåll och utveckling. Det är fantastiskt. Med tanke på denna stora satsning vill jag återigen lyfta fram ett ytterst angeläget behov som gäller E20, den så kallade dödens väg. E20 genom är farligaste vägsträcka, enligt ett antal trafikexperter i en ny undersökning. Olyckorna ökar, och var det ett sorgligt rekordår. har räddningstjänsten i bland annat och krävt en säkrare E20. Utryckning till E20 sker . Så ser vardagen ut. Just nu pågår en revidering av en nationell plan för transportinfrastrukturen. Där har regionens planering en stor roll. Vad krävs ytterligare för att E20 nu ska prioriteras, inte minst med tanke på att den är så olycksdrabbad? 49 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. E20 är ett objekt som är oerhört viktigt för många, inte minst för näringslivet. Vi har väldigt mycket tunga transporter där, kanske mer än på många andra vägsträckor. Det är egentligen inte ett så stort antal fordon som går där att man skulle tänka sig en motorväg, men det finns sträckor, inte minst mellan och , där vi inte har mittseparerat och där vi har mötande trafik, vilket är det som oftast orsakar kollision. Vi har givit ett uppdrag till som just nu tittar på vilka åtgärder man ska vidta. Det handlar bland annat om framkomlighet och trafiksäkerhet. Det finns också särskilt utpekat för E20. Vi har i den nuvarande planen fem olika objekt i och omkring . Man har fått i uppdrag att titta på om man kan tidigarelägga arbeten men också på vad som kan göras i övrigt för framkomlighet och trafiksäkerhet. 50 (FP): Jag tackar för svaret. Det är just detta som är det viktiga att få ett besked om: möjligheten att tidigarelägga insatser för att det inte ska gå år då vi riskerar att ytterligare människor mister sina liv. Som infrastrukturministern nämner är det väldigt tung trafik. Man väljer mer sällan den östra delen via ; man väljer hellre E20, som är flackare och ger mindre drivmedelsåtgång. Hade vägen varit mötesseparerad hade förmodligen oerhört många människors liv sparats. Trots utbyggnaden öster om behöver vi en ordentlig höjning av standarden på . kommer jag att möta flera företrädare för berörda kommuner. Då kommer denna fråga att diskuteras. Vad finns det ytterligare som statsrådet kan skicka med mig? 51 Statsrådet (M): Det är alltid problematiskt när man funderar på vilken väg som är mest trafiksäker eller tillgänglig eller var man kommer snabbast fram. Det är dilemman vi alltid har. Ska man åka mellan och är det mest trafiksäkert att ta E4 till och sedan åka på den nybyggda . Detta berör en hel region, inte minst hela och . Men där har numera alla kommuner i regionen jobbat tillsammans med och tittat på en åtgärdsvalsanalys. Jag kommer själv att träffa de olika parterna för att se vad de har tittat på och gemensamt kommit överens om angående sträckningar och nivå. Det tror jag kommer att länka väldigt väl in i det åtgärdsprogram som ska lämna till mig rörande trafiksäkerhet och framkomlighet på . 52 (C): Även min fråga går till infrastrukturministern. Vi håller oss också fortfarande i . Vi vet alla bakgrunden till det västsvenska infrastrukturpaket som kommit på plats: Åratal av socialdemokratisk negligering, både från regeringen och lokalt i , gjorde att man kom efter i infrastruktursatsningarna. Alliansregeringen och den dåvarande centerpartistiska infrastrukturministern lyckades dock få fram ett paket med satsningar på nationell, regional och lokal infrastruktur. Det har kommit ett folkinitiativ i till folkomröstning om huruvida trängselskatten ska vara kvar efter valet eller inte. Frågan lyder: Ska trängselskatten i få fortsätta efter valet ? Ett ja är inte speciellt svårtolkat, men hur skulle du tolka ett nej? 53 Statsrådet (M): Man måste då också vara överens om vem som beslutar om vad och på vilken nivå. Kommuner som vill införa trängselskatt har möjlighet att framföra det till , som sedan i lag beslutar om det ska vara trängselskatt eller inte. När lagen väl är stiftad kan inte en kommun själv upphäva den. Resultatet av en folkomröstning, som oftast är rådgivande, kan dock ligga till grund för ett beslut i fullmäktige om att ånyo vända sig till , som därefter får ta ställning till om det tidigare fattade beslutet ska upphävas. 54 (C): Jag har en följdfråga till infrastrukturministern. Om man skulle ställa den frågan i , få ett nej på frågan, och tar med sig det upp till riksdag och regering: Hur skulle man då tolka ett sådant beslut? Skulle de 17 miljarder som och regeringen valt att lägga in i paketet brinna inne? Skulle vi i själva få hosta upp pengar på ett eller annat sätt till de lokala satsningar som behövs? 55 Statsrådet (M): är högst relevant utifrån den diskussion som pågår nere i och i omnejd. Den blir också väldigt hypotetisk. Så här långt avser fortfarande de parter som är inblandade i överenskommelsen om det västsvenska paketet att hålla kvar vid det avtalet tills någonting annat gäller. Det innebär också att de har för avsikt att fortsätta det arbete som har påbörjats. Det gäller som med allting att ingenting är omöjligt. Vill någon part någonting annat får man förhandla med den man har avtalat med. Det kommer alltid att kosta i antingen tid, pengar eller någonting annat. Det bör man vara oerhört medveten om man till exempel väljer att gå in i en folkomröstning i sakfrågan. 56 (SD): Min fråga går till biståndsminister . Regeringen har genom budgetpropositionen deklarerat en fortsatt ambition om att låta en allt större del av biståndsbudgeten gå till att täcka flyktingkostnader. Avräkningen för flyktingkostnader föreslås öka med ungefär 1 ½ procent av den totala biståndsramen. När UNHCR klarar kostnaderna för en flykting i ett flyktingläger med ca och man i har en kostnad som ibland överstiger råder det ingen tvekan om att en svensk biståndskrona hjälper fler flyktingar genom UNHCR. Den politiska ambitionen att minska flyktingmottagandet till skulle kunna innebära att man har en ökad ambition att hjälpa fler flyktingar i världen. När regeringen nu accepterar en utveckling där en allt större del av biståndsramen inte tillåts utnyttjas i de krisdrabbade delarna av världen vill jag fråga biståndsministern: När får vi se ett trendbrott i biståndspolitiken där vi arbetar för att så många flyktingar som möjligt får hjälp i stället för att acceptera en utveckling där allt fler söker asyl i ? 57 Statsrådet (M): är ett av de länder i världen som anslår mest pengar till just det humanitära biståndet. antar jag att vi per capita hjälper fler flyktingar än något annat land. Vi gör det för att det är rätt och riktigt. Det gäller inte minst när vi ser den fruktansvärda katastrofen som utvecklar sig i . Vi hjälper också grannländerna, som tar den absolut största bördan med de människor som flyr undan våldsamheter och förtryck. Överallt i världen finns det stora flyktingströmmar som måste hanteras. En del av dessa kommer också till . Vi har ett rättssäkert och korrekt mottagande av dessa människor. Det är en kostnad som också i enlighet med gällande regler får avräknas det svenska biståndet . Det tycker jag är rätt och rimligt. Det är en konsekvens av den politik som vi har som framför allt syftar till att varhelst det sker något kunna följa flyktingen och se till att vi kan erbjuda det skydd som den har rätt till enligt internationella konventioner. 58 (SD): Min fråga gällde inte huruvida är en generös part i att hjälpa flyktingar i världen. Min fråga riktade sig mot varför vi gör den prioriteringen. Jag redogjorde i frågan för UNHCR:s kostnader på jämfört med asylkostnader på och att vi skulle kunna göra betydligt mer. Min fråga var: Varför gör vi inte mer i frågan för att hjälpa allt fler flyktingar i världen? Jag är inte nöjd med svaret. 59 Statsrådet (M): Tack för frågan. Ni får ursäkta om ni inte är nöjd med svaret. är en av de största givarna till UNHCR. Vi tar vårt ansvar. Konsekvenserna av att människor söker sig till och erbjuds skydd i avräknas biståndet. Det är inget konstigt. Det är i enlighet med de regler som finns. Konsekvensen av att nu så många söker sig till påverkar också biståndet. Det är ingenting som regeringen aktivt beslutar om. Ungefär sju eller åtta tiondelar av det samlade mottagandet för flyktingarna avräknas biståndet. Detta är en politik som jag tycker att vi ska fortsätta med. Vi försöker först och främst att se till att förhindra att konflikter uppstår. Vi försöker så gott det går att möta behoven i närområdet, eftersom det är där flyktingarna ofta vill vara kvar. De som söker sig till får skydd och stöd. Det avräknas biståndet i enlighet med de regler som redan finns upparbetade. 60 (V): Jag vill ställa en fråga till statsrådet angående utförsäljning och privatisering av apotek. Regeringen har sålt 24 av dessa till riskkapitalbolag och Priveq för endast , vilket blir 9,4 miljoner per apotek. har de sålts vidare till för hela , vilket blir per apotek. Jag och svenska folket vill ha ett svar på frågan om denna urusla affär är att värna skattebetalarnas pengar. 61 Statsrådet (M): Tack för frågan. Försäljningen av apoteken har kontrollerats och analyserats av såväl som . säger: kan konstatera att det monetära utfallet vad gäller klusterförsäljningarna översteg den värdering som gjordes av OAB inför försäljningen och de referenspriser som sattes inför försäljningarna. kan även konstatera att i ett särskilt betänkande gjorde bedömningen att försäljningen av apotek har skett på marknadsmässiga villkor och på bästa affärsmässiga sätt. Försäljningen är kontrollerad och analyserad av två oberoende organ. De har kommit fram till att det har skett enligt alla konstens regler. Sedan har naturligtvis köparna av apoteken gjort investeringar i verksamheten. Vad nettovärdet är på en försäljning för köparen är det ingen av oss som känner till. 62 (V): Tack för svaret. Jag vidhåller fortfarande att det är en urusel affär att sälja någonting för 225 miljoner som skapats med skattemedel när nästa bolag säljer det vidare för . Jag tror att människor som bor i min hemkommun är väldigt intresserade av vilket svar har att ge. De får återigen betala med minst sex mils resa för att komma till ett apotek som kanske genom privatiseringen inte ens har den medicin de efterfrågar. Vilka garantier ska de få att statsrådet ser till att det finns ett apoteksombud där? 63 Statsrådet (M): Den reform av apoteksmarknaden som regeringen har genomfört har förenklat och gjort det mycket lättare att tillhandahålla läkemedel i affärer. Det har lett till ett större utbud av köpställen i hela , vilket är till gagn inte minst för människor i glesbygden. Vad sedan gäller försäljningen är det återigen så att den är kontrollerad av och . De har inga synpunkter på detta. Låt mig återigen förklara att när man gör en sådan försäljning sitter köparen inte still i båten. Köparen investerar i verksamheten och har ett stort antal kostnader, kanske upp till flera miljoner, vad vet vi. Nettoförmögenheten för säljaren vid det tillfället är inte alls det pris som man då får gentemot det pris man har betalat. Det är ett stort antal penningströmmar däremellan. 64 (KD): Min fråga går till infrastrukturministern. ska vi i kammaren debattera yrkestrafikfrågor. Jag tänkte påbörja det ämnet . Jag tror inte att vi kommer att direkt beröra frågan i den debatt som följer. Min fråga gäller den efterfrågestyrda och inte tidtabellsbundna delen av kollektivtrafiken som i dagligt tal benämns taxi. slogs det fast i dåvarande publikation Nationellt kollektivtrafikprogram på att taxi är att betrakta som kollektivtrafik. Det står: Taxiföretagens roll inom kollektivtrafikområdet är att bedriva trafik som en komplettering till eller del i den ordinarie kollektivtrafiken. Samma syn återfinns i betänkandet Rikstrafiken vissa principfrågor från . Min fråga är helt enkelt: Delar statsrådet denna uppfattning att taxi är en del av kollektivtrafiken? 65 Statsrådet (M): Jag hörde till slut frågan, men jag hörde väldigt dåligt det som sades innan. Om vi tar utgångspunkt i fråga om jag delar uppfattningen att taxi ingår som en del i kollektivtrafiken är mitt tydliga svar ja. Det är dessutom så, vilket jag tycker är mycket positivt, att i branschorganisationen finns nu även taxi med i arbetet. Det synsätt jag har är att man måste se till hela resan. Det kan handla om att man antingen går eller cyklar. När man tar buss, tåg eller tunnelbana är det också viktigt med taxi. Det ser man inte minst i den situation där tåget mot förmodan skulle stanna. Då kan taxi vara ett bra komplement. Så ja, taxi är en viktig del av vår kollektivtrafik. 66 (KD): Jag tackar för svaret. Det var ett bra svar, och jag är glad över det tydliga beskedet. En undran är dock varför taxi inte tillåts trafikera kollektivtrafikkörfälten. är det genom tilläggstavlor tillåtet på vissa ställen, men inte generellt. Detta vittnar om en lite oklar hållning när det gäller hur taxi egentligen betraktas. Jag undrar om statsrådet har för avsikt att vara mer konsekvent och betrakta taxi som en del av kollektivtrafiken och därmed ge en generell tillgång till kollektivtrafikkörfälten för detta trafikslag. 67 Statsrådet (M): Det är många som gör anspråk på att få använda våra kollektivtrafikkörfält. Det gäller inte minst i våra storstäder, och det är väl också där som man i större utsträckning har dessa speciella körfält. I vissa städer är de gator som berörs de lokala gatorna, och då är det kommunen som är med och bestämmer vem som ska få utnyttja gatorna och på vilket sätt. Det pågår dock ett ganska bra samarbete. Det finns mc som vill komma in, det finns viss typ av godstrafik som vill komma in vissa typer för att inte förhindra trafiken och det handlar om taxi. Här i har vi taxi i kollektivtrafikfälten. 68 (S): Jag har en fråga till statsrådet om det kommunala skatteutjämningssystemet. Vi kunde se på text-tv att glesbygden är de stora förlorarna i utjämningssystemet och att storstadsområdena är vinnarna. Denna slutsats drog också den parlamentariska utredningen, som dessutom var enig. Mina frågor till statsrådet är: När kan vi förvänta oss att få förslaget om en ny utjämning till ? Och kommer detta att gälla ? 69 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. Den utredning som var enig, som säger, presenterade sitt betänkande 2011. Utredningen var viktig i den meningen att det hade skett en stor förändring i strukturerna i kommuner som påverkade den kommunala ekonomiska utjämningen. Framför allt gällde det en förändring i dagisefterfrågan och dagisutbudet från det att man genomförde en maxtaxa på dagis. Detta slog hårt på glesbygdskommunerna eftersom det innebar att man fick en betydligt större dagisutbyggnad än man tidigare hade haft. Då blev systemet orättvist. Detta har utredningen på ett förtjänstfullt sätt visat. Det förslag som regeringen lägger fram till och som ska börja gälla från tar fullt ut detta i beaktande. Detta ska återställas rättvist så att det blir på ett bättre sätt . 70 (S): Jag får tacka för komplimangen från statsrådet när det gäller utredningens förträfflighet. Utifrån utredningens förslag gjorde regeringen en förändring i remissen. Man förde över en miljard till de kommuner som har låg skatt och som är bland de rikaste kommunerna i vårt land. Det är den stora skillnaden och det som regeringen lade på utredningens förslag. Kan vi förvänta oss i propositionen att regeringen återtar det tidigare förslaget? 71 Statsrådet (M): Utredningens förträfflighet vill jag begränsa till det första jag diskuterade, det vill säga de nya förändringarna för kommunerna. Däremot var den inte förträfflig när det gäller tillväxtfrågor för kommunerna. Internationell forskning visar tydligt att marginalskatter för kommunerna är en viktig fråga, precis som marginalskatter är för människor som arbetar och bolagsskatter är för bolag som ska etablera sig. Om man gör en infrastruktursatsning som ger ett bidrag, till exempel, och om kommunerna upplever att intäkterna till går vidare till andra kommuner kommer ett beteende därefter att uppstå. För att få bukt med detta såg vi till att marginalskatten för kommunerna går ned från till genom vår extramiljard. Detta är bra, framför allt för de fattigaste kommunerna, vilket framhålls i de internationella studierna. Dessa förslag kommer att ligga fast när vi lägger fram propositionen. 72 (S): Jag vill rikta min fråga till finansminister . Den härrör från den rapport som presenterade i går och som visar att har gått från att vara först när det gäller jämlika länder till att hamna på 14:e plats. Den visar också att i växer klyftorna snabbare än i nästan alla andra länder. Jag skulle vilja säga att detta inte är någon slump utan ett resultat av politiska beslut. genomförde regeringen skattesänkningar om ungefär 100 miljarder. Kostnaden för det är uteblivna satsningar i skolan, i välfärden, i omsorgen och så vidare. Det är detta som har fått stå tillbaka. Min fråga till finansministern är: Vilket samhälle vill du ha ? Accepterar du ett med ökade klyftor, ökade skillnader i skolan och ett ökat utanförskap? 73 Finansminister (M): Regeringens hållning och min hållning är alldeles klar: Vi vill ha ett samhälle som präglas av sammanhållning och som präglas av att människor har en känsla av att man sitter i båten ihop och att vi har en välfärdsstat som ger trygghet åt alla medborgare. Nästan oavsett vilka mått vi väljer är tillsammans med den del av världsekonomin som har minst inkomstskillnader och minst koncentration i förmögenhetsfördelning och som bäst sprider möjligheter och chanser när det gäller välfärd. Om man tittar på Gini-koefficienten det bästa mått vi har när det justeras för välfärdsservice ligger i topp när det gäller små inkomstskillnader. Om vi tittar på värdering av barnfattigdomen kommer tillsammans med i topp. Om vi tittar på andelen barn som riskerar att hamna i låg materiell standard tillhör toppnationerna. IMF gjorde så sent som i sin stora jobbrapport bedömningen att har klarat krisen väl när det gäller skillnader. IMF lyfter fram och som de två länder som har klarat den värsta krisen sedan depressionen utan en kraftig ökning av inkomstskillnaderna. Det är jag väldigt glad för. 74 (S): Det du säger rimmar illa med det som faktiskt sker i vårt samhälle , . Rapporten visar att skillnaderna ökar i princip snabbast här i . Den visar också att fattigdomen enligt OECD-definitionen har mer än fördubblats eller någonting sådant. Med denna definition menas att man har av medianinkomsten, det vill säga att leva på . Detta är såklart ett problem. Det rimmar inte alls med det finansministern säger. Verkligheten är den att skillnaderna ökar och ökar, och då håller inte samhället ihop. Klyftorna ökar snabbt just . Ska ni göra någonting åt det? Om vi ska ha ett samhälle som håller ihop, som du så fint säger, måste regeringen vidta åtgärder för att förhindra den utveckling som visar i sin rapport. 75 Finansminister (M): och har samma syn, men de värderar lite olika perioder. Det som talar om är en utvärdering av den socialdemokratiska politiken. Det är där Gini-koefficientsökningen ligger. av den ökning vi talar om inträffar 1995 till 2006. Det är då skillnaden ökar. IMF har utvärderat perioden under krisen och drar precis som slutsatsen att det är förvånande att vi har gått igenom den stora recessionen, som detta kallas internationellt, utan att ha upplevt att klyftorna har gjort att har drivit isär att jämföra med den stora depressionen, då detta hände. Det beror på att vi har fört en expansiv politik. Vi har sänkt skatter så att inkomsterna har hållit sig för hushållen. Vi har satsat på kommuner och välfärd. Det IMF särskilt lyfter fram är att vi har en bra skola och en bra barnomsorg som håller ihop landet. Vi borde vara gemensamt stolta över att detta fina välfärdsland klarar också en kris. 76 HANS (M): En av de viktiga komponenterna för att bygga välfärd är handel. Min fråga kommer att rikta sig till handelsminister . Det har blivit klart med en ny chef för världshandelsorganisationen . Det är efterlängtat, inte minst med tanke på det toppmöte som förväntas kanske avgöra WTO:s framtid och den internationella handelspolitiken . Det är en brasilianare, , som har blivit chef för . Det är också intressant att är ett av de länder som är traditionellt protektionistiska och som delvis bromsat den så kallade Doharundan. signalerar Azevêdo att han kommer att satsa stenhårt på att frihandeln ska öka i världen. Han signalerar även att det skulle kunna bli någon minivariant på Doharundan. Jag skulle vilja höra handelsministerns kommentar till detta. Är det värt att lägga kraften på någonting som är lite mindre än den stora Doharundan? 77 Statsrådet (M): Låt oss börja med att konstatera att den nya gd:n för har ett oerhört svårt uppdrag framför sig att försöka få ihop ett multilateralt frihandelsavtal. Det är någonting som då 150 länder startade för att hjälpa utvecklingsländer att få en ökad handel. ska 159 länder, däribland som en ny stor medlem, enas om detta. Vi önskar all lycka och framgång. Det kommer att bli mycket tufft. Vi i är också noga med att poängtera att Azevêdo är fristående från . Precis som säger är ett av de länder som, tillsammans med , och , har satt flest käppar i hjulen . 78 HANS (M): Jag tackar så mycket för det svaret. Det är intressant att se vilka som har bromsat Doharundan . Det är huvudsakligen fyra länder, , , och . De representerar 3 miljarder av jordens befolkning. Det är inte småpotatis direkt. Jag tycker ändå att vi ska försöka hitta en lösning på vad en eventuell mindre Dohaöverenskommelse skulle kunna innehålla. Jag tycker att det skulle vara intressant att höra var handelsministern vill lägga tyngdpunkten här. Vilka frågor är det som är viktigast att lösa ut ur det här stora paketet? Vilka frågor har man störst möjlighet att få med de fyra stora på? 79 Statsrådet (M):