prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — Det är alltså från synpunkt bättre att public service-företagen använder markbundna sändningar – även om de markbundna sändningarna ligger på tider då ingen kan se eller höra programmen – än att de utvecklar webbtjänster som till exempel personer med funktionshinder kan ta del av precis när de vill. Det incitamentet vill ha kvar. Det incitamentet leder till att public service-företagen i mindre utsträckning vänder sig ut mot alla de människor som ser en hjälp i att sändningar också finns tillgängliga på webben. Därmed ställer ni er i motsatsställning till funktionshinderrörelsen. Därmed ställer ni er i motsatsställning till dem som faktiskt ser det här som en enormt fin möjlighet att göra tillgängligheten, som ju är rubriken för hela detta betänkande, bättre också för människor som har någon typ av funktionshinder. Jag tycker att det är sorgligt. 133 (KD) replik: tycker att det här är sorgligt. Jag tycker att det är ganska sorgligt att man inte har större förtroende för public service-företagen. Man tillmäter public service-företagen en inställning till sitt uppdrag: Om det mäts, då är det vårt uppdrag. Vi har en proposition som har . Vi har ett public service-bolag som gör goda insatser för att vara tillgängligt för bland annat människor med funktionshinder. Incitamentet för ett public service-bolag är, inbillar jag mig, inte enbart att leva upp till de krav som ställs av kontrollinstansen. Incitamenten för public service-bolagen med gemensam finansiering genom tv-licensen är att vara till hjälp, till gagn, till nytta och även till nöje för de olika personer som tittar eller lyssnar på de program och tjänster som public service-bolagen tillhandahåller. Jag litar på att public service-bolagen gör ett gott arbete även på webben. Jag vet att de gör det eftersom jag själv har sett det. Jag tror inte att man genom att gå på oppositionens linje säkrar detta . Det public service-bolagen jobbar med – det vet mycket väl – är att vara relevanta och tillgängliga för de personer som tittar och lyssnar – för medborgarna i . Det är därför vi har public service; det är därför vi har radio och tv i allmänhetens tjänst. Det finns, som jag sade, skäl att titta närmare på detta , men vi är inte beredda att stödja förslag som skulle innebära att man, som vi ser det, jämställer webbsändningar med sändningar i marknätet just eftersom vi vill säkra att public service finns tillgänglig i hela landet och för olika grupper. 134 Kultur- och idrottsminister (M): Vänner – hoppas jag! Regeringen har i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 lagt förslag till villkor och riktlinjer som ska gälla för , och . Utgångspunkten för propositionen är att en mediemarknad med många fria och självständiga aktörer, tydliga spelregler och sund konkurrens ger goda förutsättningar för fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska makthavare. En viktig uppgift för mediepolitiken är att skapa goda förutsättningar för olika aktörer att kunna etablera sig och utvecklas på mediemarknaden. För att det ska kunna finnas ett rikt och varierat utbud på medieområdet behövs också en stark och oberoende radio och tv i allmänhetens tjänst med ett tydligt uppdrag, nämligen att erbjuda ett brett programutbud som är tillgängligt för alla, som speglar mångfalden i hela landet och som kännetecknas av kvalitet, allsidighet och relevans. Enligt regeringens förslag ska perioden ha en tydlig inriktning på kunskap, bildning, nyheter och kultur. Det innebär bland annat, som flera har påpekat här , en rejäl ökning av resurserna till Utbildningsradion, UR, för att stärka utbildningsuppdraget. Detta ligger också i linje med regeringens satsningar på utbildning och kunskap, som i sin tur är avgörande för sammanhållning, för människors växande och för konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. I när medielandskapet förändras kraftigt, när många fria och kommersiella aktörer upplever att intäkterna pressas nedåt i takt med att konkurrensen ökar om konsumenternas tid och pengar, är det centralt att regeringen kan lägga fram stabila förutsättningar för , SVT och UR så att de kan utföra sitt uppdrag. Enligt förslaget ska företagens resurser ökas och finansieringen genom radio- och tv-avgiften ligga fast . Men med denna gynnade ställning följer att gränserna för uppdraget i allmänhetens tjänst ska vara tydliga och att verksamheten ska präglas av oberoende och transparens. Därför föreslår regeringen att redovisningskraven skärps, att uppdrag förtydligas och att Myndigheten för radio och tv får i uppdrag att analysera programverksamhetens påverkan på marknaden. Villkoren skärps också när det gäller programutbud på minoritetsspråk och tjänster för personer med funktionsnedsättning. Det är roligt att höra att samtliga partier här förefaller uppskatta vårt förslag att gå över till digital radio. Ett uppdrag har gått till och kommer att presenteras för oss alla . I har vi en vidsträckt yttrandefrihet som bland annat bygger på etableringsfrihet för sändningar i tråd, vilket hindrar myndigheter att granska material som läggs ut på internet. Detta är en viktig demokratisk princip som bland annat innebär att inte granskar SR:s, SVT:s eller UR:s sändningar på nätet. Att då göra som oppositionen nu vill, det vill säga låta nämnden följa upp verksamhet på internet, är därför en förändring som kan stå i strid med grundlagens intentioner. Det kan dessutom föra in public service-verksamheten på ett sluttande plan som innebär att allt fler program lämnar marknätet och i stället sänds exklusivt på webben. Detta riskerar, som mina alliansvänner också har påpekat, att ställa många människor utanför, inte minst på grund av kostsamma bredbandsabonnemang men också för att internetoperatörerna inte alls har samma krav på täckning och kapacitet som operatörerna i marknätet. Det ligger inte i linje med den princip som gäller och som regeringen också betonar i propositionen: att programföretagens sändningar ska nå hela landet och spegla hela befolkningen. Däremot kan vi ge bolagen möjlighet att tillgodoräkna sig verksamhet på nätet när det gäller just tillgänglighet. Det bör vi också göra – i dialog med brukarna. 135 (V) replik: Jag vill framför allt tacka kulturministern för att hon är här. Jag tycker att det är alldeles utmärkt när ministrar deltar i debatter. Jag vill också säga att den proposition som kulturministern är ansvarig för ser annorlunda ut än hur jag skulle kunna förutspå att en proposition hade sett ut om hade haft ansvar för den. Det är också i positiv bemärkelse ett beröm. Däremot är argumentationen kring att public service-företagen inte ska få räkna de sändningar som publiceras på webben ganska svårbegriplig. I yttrandefrihetsgrundlagen ligger etableringsfriheten. Etableringsfriheten förhindrar regler som kan försvåra eller hindra trådsändningar. Det är liksom själva grunden. Att vi säger att ska positivt beakta sändningar på internet är inte att hindra etableringsfriheten. Det begränsar inga trådsändningar och därmed inte heller etableringsfriheten. Det är till och med så att har ett betydligt vidare mandat än yttrandefrihetsgrundlagen . tittar ju brett även på public service-bolagens ekonomi och så vidare. Nämnden får titta på hela uppdraget och om företagen levererar enligt grundlagen. Det finns alltså ett mandat i grundlagen för att pröva enskilda ärenden enligt villkoren i sändningstillstånden, och har en möjlighet att pröva innehållet och se om det bolagen levererar är bra och uppfyller uppdraget. Ett positivt beaktande påverkar inte och hotar inte någon av yttrandefrihetsgrundlagens viktiga principer. Därför finns det heller inga problem för regeringen att uppfylla ett riksdagsbeslut i enlighet med vad utskottet har föreslagit. 136 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag tycker att det är roligt, även om det kanske känns lite märkligt, att få en massa beröm från , som står för en helt annan politisk inriktning än vad jag gör. Jag vet inte riktigt hur jag ska tolka det. Jag föredrar att i det här läget tolka det positivt. När det gäller just detta att ha verksamhet på webben är det naturligtvis en självklarhet. Mycket som sker på webben är bra, och det är inte så märkligt att också programbolagen finns på webben. Vad vi pekar på är att det här kan stå i strid med yttrandefrihetsgrundlagen. Vi har grundlagar av ett alldeles särskilt skäl, och det är att vi anser att de är viktiga och att de i sin tur bevakar mycket av det som vi snudd på ser som heligt. Webben är någonting som inte alla har tillgång till. Alla har inte tillgång till internet, även om det där också utvecklas många goda möjligheter. räknade upp ett antal i en tidigare replik. Men att man har möjligheten är inte samma sak som att det behöver räknas in i det uppdraget. Jag ser, även om inte gör det, risken för att andra verksamheter och andra program som ska nå alla i marknätet kan flyttas över till webben. Den utvecklingen är jag orolig för. 137 (V) replik: Jag märker att kulturministern har lika lite tillit till public service-bolagen som hade , nämligen att ni verkar tro att om public service-bolagen får räkna sändningar på webben kommer marksändningar att inskränkas eller till och med upphöra. Hur kan ni tro att public service-företagen skulle vara så infernaliska att de plötsligt struntade i det, särskilt som det utskottsbetänkande som vi diskuterar har en mycket tydlig skrivning om att marksändningarna även i fortsättningen ska utgöra grunden för granskning av hur företagen uppfyller uppdraget? Sedan tycker jag att det är magstarkt att prata om tillgänglighet för en minister som uppenbarligen var emot beslut om evenemangslistan. Hon bejakar uppenbarligen också det förslag från Myndigheten för radio och tv som innebär att av svenska folket behöver ha tillgång till viktiga evenemang, och till och med att några av dessa evenemang kan läggas i betalkanaler, och att man ändå har uppfyllt det beslut som fattade om att en sådan evenemangslista skulle tas fram. Det är bristande tillgänglighet. Betal-tv-kanaler stänger ute. Att lägga stora evenemang i kanaler som har stor spridning ger tillgänglighet. Dessutom har webbsändningar en tillgänglighet framför allt för personer med funktionshinder som kan använda sig av tjänster, till exempel att dra ned hastigheten i talet och därigenom förstå bättre och ta del av fler av de olika sändningar som public service står för. Det borde självklart räknas in i uppdraget, kulturministern. 138 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag är tacksam om inte lägger ord i min mun som jag inte har sagt. Jag har aldrig sagt att jag tror att man skulle upphöra med att lägga program som kan vara riktade till minoritetsspråk eller som kan handla om mångfald på webben bara för att man inte får möjlighet att räkna in det i det uppdrag som de tre bolagen har. Det har jag aldrig sagt, så jag är tacksam om vi slipper den diskussionen. När det gäller evenemangslista vet att den här möjligheten har funnits, till och med under . Men det har inte funnits något önskemål om att ha en evenemangslista, bland annat därför att idrottsrörelsen har motsatt sig en sådan. Det är riktigt att det finns flera länder inom Europeiska unionen som har evenemangslista, närmare bestämt åtta länder, tror jag. Där skiljer det sig vilket mål man sätter för täckningsgrad från – jag tror att det är i – till drygt 90 i . har Myndigheten för radio och tv tagit fram ett förslag som ska ut på remiss. När ett sådant förslag och en eventuell lista i så fall har tagits fram i strid med vad idrottsrörelsen vill ska den också godkännas av . Det här känner till, så det är inte fråga om att motarbeta på något sätt. Men jag har ett större intresse än att bara gynna en part. 139 i (S) replik: Jag ställde en fråga till kulturministern i mitt anförande, och den handlade om den utredning som tas upp i propositionen och som gäller att man vill ge Myndigheten för radio och tv ett uppdrag att titta på om public service har någon marknadspåverkan. Jag hoppades att kulturministern skulle ge mig svar på den frågan i sitt anförande, men det gjorde hon inte. Då passar jag på att ställa frågan . Om det nu visar sig att public service har en påverkan på marknaden, vilket jag tror att den har, vad tänker kulturministern i så fall göra med det resultat som utredningen kommer fram till? Om det nu visar sig att den har marknadspåverkan, vad tänker kulturministern i så fall använda den informationen till? 140 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Som vet har vi haft en kommitté som har sett över villkoren för de tre programbolagen de kommande sex åren och kommit med förslag. I god demokratisk ordning skickar vi ut betänkandet på remiss. Det går till så i det här landet – det vet . vet också att det i vår mediemarknad finns många intressenter, inte minst dagstidningar som blöder, som har det tufft och som har mycket att konkurrera med – mycket som är fritt på webben. Jag tillhör dem som gärna vill att vi ska ha nyheter kvar också i dagstidningar, även om vi kanske kommer att se mer av nyheterna på webben och inte så mycket på papper. Tidningsutgivarna är en part som har påpekat att här finns en risk och ett konkurrensförhållande från de tre programbolagens sida gentemot tidningarna, och de önskar att vi ska göra en analys av vilken påverkan det här har. Jag tycker att det är en rimlig fråga. Det är därför som vi föreslår att man ska ge ett uppdrag till Myndigheten för radio och tv. Vad de sedan kommer fram till kan jag inte svara på . Men jag är angelägen om att det ska finnas många röster i medievärlden, inte bara , och Utbildningsradion. 141 i (S) replik: Tack så mycket för svaret, fast jag känner att jag inte fick något direkt svar. Jag tror absolut att public service har en marknadspåverkan. De finns ute på webben, och de levererar både nyheter och annat. Min fråga var egentligen: Vad tänker kulturministern använda informationen till? Vi vet ju att det har en marknadspåverkan. Jag tänkte också ta upp den andra frågan, som jag hade i mitt anförande. Den handlar om digitalradion. har man utsett en branschsamordnare som ska ta fram en utredning och en plan för hur man ska gå vidare med digitalradion. Förhoppningsvis har vi en annan regering när det här ska presenteras . Men om inte undrar jag: Är kulturministern intresserad? Och tänker hon i så fall ha en dialog och få en bred parlamentarisk överenskommelse vad gäller ett införande av digitalradion och hur den planen ska se ut? Vad gäller public service-frågorna har det ju inte funnits något intresse från kulturministern av att ha en bred parlamentarisk utredning. Det har varit två stycken som inte har varit sådana som kulturminister. Du har heller inte velat ha några diskussioner mellan partiblocken vad gäller public service. Det tycker jag är olyckligt, för de här frågorna är väldigt viktiga. Jag ser gärna att vi har en gemensam syn på public service, och där är digitalradion just nu en viktig fråga. Min fråga är: Hur tänker kulturministern gå vidare i den frågan? 142 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag ska se om jag kan börja med den sista frågan om utredningarna. Vi följer, kan man väl säga, en god tradition som infördes redan under den socialdemokratiska regeringens tid, att man allt oftare använder sig av expertutredningar. Det innebär inte att man behöver runda eller parlamentarikerna. Ofta har man referensgrupper. Vi har just haft en presstödsutredning där samtliga politiska partier har varit representerade. Den resulterade i en total enighet. Jag vet inte om man ska se det som en framgång eller ett problem. Det får vi väl se när den har varit ute på remiss. Men några större förändringar kommer uppenbarligen inte att göras av presstödet även om det måhända från pressens sida kan finnas ett behov av det. Men det får vi se, om vi vill ha många röster här. Sedan var det en fråga om vad jag ska göra med ett uppdrag och en analys som jag fortfarande inte har sett. Det är en omöjlig fråga att besvara. Det kan hända att det har en positiv marknadspåverkan. Det kan hända att det har en negativ marknadspåverkan. Men hur som helst är det en tydlig önskan från flera parter, bland annat tidningsutgivarna, att man också ska se hur deras tidningar och andra nyhetskanaler påverkas av det som exempelvis och gör på webben. De har nämligen helt andra ekonomiska möjligheter och helt andra ekonomiska muskler. De går in med . Det är det få andra medieslag som gör. 143 (MP) replik: Jag vill tacka kulturministern för närvaro i kammaren – kulturministern får ta det som hon vill. Vi har hört stora ord om demokrati och om det demokratiska uppdraget och om allt viktigt runt public service. Vi har också hört mycket om det här med internet och att vi inte vet hur framtiden ser ut. Vi vet bara att det kommer att förändras snabbt och att vi alla har ett behov av att koppla upp oss mot nätet. vet vi att alla inte har tillgång till internet. Det i sig är en väldigt viktig sak för den här regeringen, tycker jag, som har haft ett mål om att man ska ha . Det kommer man inte att nå upp till om man inte gör de ordentliga satsningar som behövs. Det tänkte jag bara lägga till i den här diskussionen. Vi har hört flera som har uttalat sig som om vi skulle ersätta marksändningarna. När vi har pratat om det här med att kunna tillgodoräkna sig det som sker på webben har vi hört att man ska ersätta det. Det står klart och tydligt i texten från utskottet att det inte handlar om att ersätta det hela. Den reservation som har kommit från Alliansen är inte lika tydlig som diskussionen har varit här , där man på något sätt vill utmåla något slags hot. Jag tycker att det är väldigt missvisande när man har en sådan diskussion. Det vore intressant att höra vad kulturministern har för ståndpunkt. Jag skulle vilja nämna anslagsvillkoren. I dem är det ganska klart och tydligt hur de här public sevice-företagen ska jobba, och det utesluter att man skulle ta bort allting från marknätet. 144 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag vill bara säga inledningsvis att det för mig är självklart att delta i debatten, i synnerhet när det är en så pass avgörande och viktig fråga på mediesidan som public service är – men tack ändå! Jag ser egentligen inte det här som något märkligt. Precis som säger är det givet att de tre bolagen också är aktiva på webben. Det ska de vara. Men de uppdrag som de tre bolagen har är väldigt speciella. Det ska inte vara reklam. De har ett uppdrag att spegla hela landet. Det handlar om det som rör funktionshindrades möjligheter, vilket jag dock tycker, som jag sade tidigare, ska mätas. Men det är ett sidospår. Men det kan finnas en frestelse, för att vara ärlig, att lägga över program som kanske inte har så många tittare på webben och sedan säga att man har fullgjort sitt uppdrag trots att de kanske inte når de grupper som skulle ha glädje av att se de här programmen. De kan göra detta ändå. Men jag tycker att det är en princip, så länge vi inte har ett fullt utbyggt bredband i hela landet, att man använder marknätet, som de allra flesta betalar radio- och tv-avgiften för. Det handlar om att kunna nå dem som bor i glesbygd, som använder sig av något av de nationella minoritetsspråken eller som har andra intressen av att se program som inte går i de breda kommersiella kanalerna. 145 (MP) replik: Ett fullt utbyggt bredband i hela landet ska vi ha. Det ska dock inte blandas ihop med denna fråga, tänker jag, så som har gjorts . Jag skulle vilja läsa upp vad som står i anslagsvillkoren. Det finns tre olika. Det finns för , och . Jag har med mig två av tre. När det gäller Utbildningsradion står det: Utbildningsradion ska delta i den tekniska utvecklingen av produktions- och distributionsteknik för radio och tv. För att nå tittarna är det nödvändigt att kärnverksamheten tillgängliggörs på olika plattformar. Utbudet ska utformas på ett sådant sätt att så många som möjligt kan tillgodogöra sig programmen. Man bör iaktta försiktighet när det gäller satsningar på oprövad teknik eller teknik som inte alla lyssnare och tittare har tillgång till. Man ska särskilja vad som är att betrakta som kärnverksamhet och kompletterande verksamhet och upprätthålla en god balans i omfattningen mellan dessa. Så står det i stort sett också i anslagsvillkor. Man ska delta i den tekniska utvecklingen av produktions- och distributionsteknik för tv. För att nå tittarna är det nödvändigt att kärnverksamheten tillgängliggörs på olika plattformar. Utbudet ska utformas på ett sådant sätt att så många som möjligt kan tillgodogöra sig tjänsterna och programmen. bör iaktta försiktighet när det gäller satsningar på oprövad teknik eller teknik som inte alla tittare har tillgång till. Skulle man lägga över allting bryter man mot detta. 146 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag får säga till som jag sade till . Jag har aldrig någonsin påstått att man skulle lägga över allting. Jag har talat om att det finns en frestelse och att man ändock jagar tittare i konkurrens med de kommersiella kanalerna. Det råder ingen brist på underhållning i etermedierna. Jag tänker inte protestera mot anslagsvillkoren. Vi har skrivit dem själva. Jag tycker att de är alldeles utmärkta. Men det är inte samma sak. Jag tycker att man också inom ska mäta detta och låta det ingå i det uppdrag som bolagen har. Det är en helt annan sak. Men självklart ska man kunna göra allt det som står i anslagsvillkoren, som vi själva har formulerat. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Följande dokument anmäldes och bordlades: Skrivelse 2013/14:45 om bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till pensionärer – når förmånerna fram? EU-dokument KOM(2013) 565 Rapport från kommissionen Årsrapport Om förbindelserna mellan europeiska kommissionen och de nationella parlamenten KOM(2013) 566 Rapport från kommissionen Årsrapport Om subsidiaritet och proportionalitet KOM(2013) 739 Meddelande från kommissionen till , rådet, europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén Kommissionens arbetsprogram 2014 KOM(2013) 798 Förslag till och rådets direktiv om sjöfolk och om ändring av direktiven /94/EG, 2009/38/EG, 2002/14/EG, 98/59/EG och 2001/23/EG 15 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:132 Arbetsmiljöarbetet av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:133 Järnvägsinvesteringar mellan och av (S) till statsrådet (M) 2013/14:134 Skolans roll för att främja lärande för hållbar utveckling av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:135 Nödvändig upprustning av skollokaler av (MP) till utbildningsminister (FP) 2013/14:136 Bättre matchning på arbetsmarknaden av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:137 Utbildningspengar i fas 3 av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:138 Arbetsförhållanden för personal i äldreomsorgen av (V) till statsrådet (KD) 2013/14:139 rättsprocesser mot av (V) till statsrådet (M) 2013/14:140 Nedläggningen av kontor i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:141 Ökande olaglig trafik i av (S) till statsrådet (M) 2013/14:142 Renhållningsarbetares risk för olyckor i samband med färd på ståplatta av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:143 Kvinnors arbetssituation av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:144 EU och Botniska korridoren av (S) till statsrådet (M) 2013/14:145 Bemanningsanställdas arbetsmiljö av (S) till arbetsmarknadsminister (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:130 Säpos åtgärder för ökad och underlättad avlyssning av (MP) till justitieminister (M) 2013/14:131 av (S) till statsrådet (KD) 2013/14:132 Götalandsbanan av (KD) till statsrådet (M) 2013/14:133 Statsministerns presschefs kontakter med av (S) till statsminister (M) 2013/14:134 i av (S) till försvarsminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll .