prot · H00968 · 2013-02-20 00:00:00 — 39 (MP) Votering: 292 för utskottet 22 för res. 39 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 19 FP, 20 C, 19 SD, 17 V, 17 KD För res. 39: 22 MP Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 36 (Energiforskning) 1. utskottet 2. res. 40 (SD) Votering: 295 för utskottet 19 för res. 40 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 22 MP, 19 FP, 20 C, 17 V, 17 KD För res. 40: 19 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 37 (Forskning om hedersrelaterat våld m.m.) 1. utskottet 2. res. 42 (SD) Votering: 195 för utskottet 19 för res. 42 99 avstod 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 98 M, 22 MP, 19 FP, 20 C, 17 V, 17 KD För res. 42: 19 SD Avstod: 99 S Frånvarande: 11 S, 9 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 38 (Robotik och artificiell intelligens) 1. utskottet 2. res. 43 (SD) Votering: 295 för utskottet 19 för res. 43 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 22 MP, 19 FP, 20 C, 17 V, 17 KD För res. 43: 19 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 39 (Ett nationellt samiskt forskningscentrum) 1. utskottet 2. res. 44 (SD) Votering: 295 för utskottet 19 för res. 44 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 22 MP, 19 FP, 20 C, 17 V, 17 KD För res. 44: 19 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 43 (Högskolans roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap) 1. utskottet 2. res. 49 (S) Votering: 174 för utskottet 101 för res. 49 39 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 49: 101 S Avstod: 22 MP, 17 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 45 (Innovationsinfrastruktur) 1. utskottet 2. res. 53 (SD) Votering: 176 för utskottet 19 för res. 53 118 avstod 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 MP, 19 FP, 20 C, 17 KD För res. 53: 19 SD Avstod: 101 S, 17 V Frånvarande: 11 S, 9 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 49 (Instrument för ökad innovation) 1. utskottet 2. res. 58 (S) Votering: 174 för utskottet 101 för res. 58 39 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 58: 101 S Avstod: 22 MP, 17 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 53 (Jämställdhet inom forskningsfinansieringen) 1. utskottet 2. res. 64 (S, MP, V) Votering: 174 för utskottet 140 för res. 64 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 64: 101 S, 22 MP, 17 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU6 Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem Punkt 1 (Mål för forskning och innovation på energiområdet) Utskottets förslag till beslut med godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (S) Votering: 174 för utskottet 101 för res. 2 39 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut med godkännande av utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 101 S Avstod: 22 MP, 17 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 2 (Energiforskningens inriktning) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) 3. res. 4 (SD) Förberedande votering: 146 för res. 3 19 för res. 4 149 avstod 35 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 155 för utskottet 140 för res. 3 19 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 20 C, 17 KD För res. 3: 101 S, 22 MP, 17 V Avstod: 19 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 3 Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § (forts. från 12 §) Vissa säkerhetspolitiska frågor (forts. UU7) 94 (KD): Den senaste tidens debatt om det svenska försvaret och vår försvarsförmåga har skapat störst osäkerhet om hur vi kan försvara vårt land och våra medborgare. Jag kan tycka att debatten har haft en snäv infallsvinkel. Det känns som att man talar om bandvagnar som vi ser helt andra hot mot vårt land än just militär invasion. Det är därför bra att det betänkande vi debatterar handlar mer om en svensk bred säkerhetspolitik, och den tar sin utgångspunkt i ett brett anslag vad gäller hot mot . är det inte fråga om direkta hot om krig såsom de utkämpades mellan stater som oroar mest. fattades här i beslut om ett nytt försvar. Det fattades efter att en bred parlamentarisk försvarsberedning hade analyserat det säkerhetspolitiska läget och hotbilden mot . Det var en analys som tog fasta på nya hot i en ny tid. Och det nya försvaret håller nu på att införas successivt. Det ska vara ett insatsförsvar med soldater som deltar i olika insatser runt om i världen, med ökad flexibilitet och med ett nytt personalförsörjningssystem. Det grundläggande som betonades var att förebygga och hantera konflikter och krig, att säkerställa landets suveränitet och att skydda samhället och dess funktionalitet. som detta nya försvar nu är på väg att införas har det startats en debatt om det så kallade enveckasförsvaret efter ett uttalande av ÖB i medierna. Det var fråga om en simuleringsövning som användes som en form av sanning för många debattörer genom att kasta in den ena brandfacklan efter den andra i debatten om vårt försvar, som oftast beskrivs som ett dåligt fungerande försvar vilket är olyckligt. Det man också fokuserar på är vårt territorialförsvar. Det är oerhört viktigt, men de glömmer den nya säkerhetspolitiska kontexten som vi numera utgår från och som kallas det breddade säkerhetsbegreppet. Vi kristdemokrater vill se ett starkt försvar, men vi inser också att vi måste prioritera i budgeten. Hur många ytterligare miljarder ska läggas på försvarsmateriel när det finns helt nya hot mot vårt land som inte får glömmas bort? När vi talar om terrorism och cyberkrig som nya hotbilder måste vi se hur mycket pengar vi ska lägga på dem. Krigföring handlar mer om precision och att slå ut viktiga samhällsfunktioner i samhället. När man talar om Weapons of menar man massavbrottsvapen, det vill säga vapen för att stänga av samhällsfunktioner, till exempel att slå ut oljepumpar, stänga ned energicentraler, slå ut datatrafik eller att förgifta vattenresurser. Om datanät slås ut finns stora risker för sjukhus, tågtrafik, kärnkraftverk, banksystem, ledningscentraler för flygtrafik och så vidare. Här ser vi en pågående kapprustning. Detta behöver vi också diskutera. Hur kan vi satsa mer pengar på teknikutveckling, forskning och innovation och duktiga ingenjörer? Dessa frågor har tagits upp tidigare i debatten . Den typ av inhemsk terrorism som utövade går inte att stoppa med ett traditionellt försvar. Här är det snarare polisen och säkerhetspolisen som måste ha rätt resurser, och de måste naturligtvis kunna samarbeta med försvaret. Alla sådana områden, teknik, terrorism och cyberkrig, måste vi också lägga pengar på för att göra simuleringsövningar, förebygga och ha en beredskap. Vi har också en ny sfär med teknikutveckling på det civila området som kan användas för militära ändamål. Vi har rymdteknik för övervakning. Vi har hela utvecklingen av tekniken med drönare, alltså förarlösa farkoster för precisionsbombning. Teknikutvecklingen går snabbt fram mellan det civila och det militära. Krig utkämpas alltmer sällan mellan stater, men däremot inom stater. Detta har blivit särskilt tydligt i och i . Att begränsad tillgång till demokratiska fri- och rättigheter föder social och ekonomisk utsatthet och orättvisor, som i sin tur ökar risken för väpnade konflikter, har de senaste årens skeenden i och tydligt visat oss. Den senaste tidens stora flyktingströmmar från visar hur konflikter i andra delar av världen påverkar . Vi ska ha öppna dörrar för dem som är på flykt, men vi ska också se till att ge människor hjälp i sina strävanden efter fria och demokratiska stater. Därför har vi också lagt in det globala perspektivet i våra säkerhetspolitiska analyser. Oro och konflikter uppstår utifrån många olika anledningar. Kraven på mänskliga rättigheter och demokrati är rättmätiga från ett lands medborgare gentemot dess ledare. Utgångspunkten ska naturligtvis vara att vi ska stödja fredliga demokratisträvanden. Social oro är en annan orsak till konflikter. I var också en av anledningarna till upproren avsaknad av social trygghet och möjlighet till jobb och överlevnad. På andra håll i världen slåss man om naturtillgångar, till exempel i , där många företag och länder exploaterar och använder sig av miliser för att kontrollera tillgångarna. Förlorarna är den vanliga medborgaren i , alla kvinnor som i konflikten utsätts för sexuella övergrepp av oanade mått och de fem miljoner människor som redan har dött i konflikten. Religionskonflikter är en ny typ av konflikter som skapar oro i vår omvärld. Vi måste bli bättre på att förhindra och brygga över motsättningar. En religionsdialog i respekt måste få ökad betydelse när världens ledare träffas och talar om hur man ska lösa olika konflikter. Utan förståelse för religionens roll för människor runt om i världen saknas kompetens för att lösa den typen av konflikter. På liknande sätt är förekomsten av politiskt och religiöst motiverad terrorism både förkastlig och farlig. Terrorhotet är reellt och måste förebyggas och bekämpas. Dock får insatser mot terrorismen inte göras på press- och föreningsfrihetens bekostnad, vilket tyvärr händer i många länder. Klimatförändringarna känner inga geografiska gränser. Ökenspridningen vid gör stora arealer obeboeliga och tvingar människor på flykt. Smältande polaris i gör att kampen om redan knappa naturresurser hårdnar. Det är faktum som riskerar att underblåsa existerande och skapa nya väpnade konflikter, konflikter som gör världen mer osäker. Därför måste och EU öka trycket i de internationella klimatförhandlingarna för utsläppsminskningar. Efter denna exposé över olika tänkbara hotbilder blir talet om att räddningen för säkerhet ska komma från Nato, som det nu ofta lobbas för och talas om i debatten, lite märkligt. För mig tyder det på en lite tunn analys. Visst kan vi diskutera för- och nackdelarna med Nato, men genom vårt partnerskap med Nato, där vi ju deltar i många FN-mandaterade insatser som den i , Atalantainsatsen utanför och i Kosovo, har vi redan varit med och bidragit stort med tanke på vårt lands storlek. Som bidragande land måste vi kunna förvänta oss att Nato inte står overksamt ifall vi skulle behöva dess hjälp. måste vi tro att det nya försvaret ska få komma i full sving innan vi helt räknar ut det, som en del gör i debatten . ÖB säger själv att vi har ett bättre försvar än vad vi haft tidigare. Det kan komma att behövas mer resurser, men vi måste veta att resurserna används på ett effektivt sätt. Jag vill förtydliga att linje i Natofrågan ligger fast tills vidare enligt beslut i partiets högsta beslutande organ. Den militära alliansfriheten gäller . Men vi stöder till fullo fortsatt deltagande i Partnerskap för fred med Nato och ett fördjupat samarbete med Nato. Det är dock på vilket sätt och i vilken utsträckning vi ska göra det som vi bestämmer själva som ett alliansfritt land. I en globaliserad värld byggs säkerhet inte ensamt av ett land. Den byggs, som både regering och riksdag har fastslagit, solidariskt med andra nationalstater. Genom EU:s nordliga dimension liksom genom Norden-, Östersjö-, Arktis- och Barentssamarbetena bidrar till att sprida stabilitet och säkerhet i vårt närområde och stärker därmed också vår egen fred och självständighet. Vi fokuserar nu alltmer på ett nordiskt samarbete. undertecknades ett samarbetsavtal med de andra nordiska länderna inom försvarsområdet, det så kallade Nordefco. Syftet är att stärka ländernas egna försvar, hitta synergieffekter och att främja effektiva lösningar. ökade vi vår och våra nordiska grannars förmåga att effektivt bemöta cyberangrepp och terroristattacker genom undertecknandet av den nordiska solidaritetsförklaringen. EU är byggt på övertygelsen om att fred och säkerhet skapas genom nära samarbete och ömsesidig solidaritet medlemsstaterna emellan. Inom EU pågår ett viktigt arbete med att ta fram en ny, bred utrikespolitisk strategi som ska vara framåtblickande och förebyggande snarare än reaktiv till sin karaktär och därmed stärka EU:s konfliktförebyggande kapacitet. stöd till uppbyggnaden av ett europeiskt fredsinstitut liksom stärkandet av grannskapspolitiken och den fortsatta utvidgningen är andra viktiga åtgärder för att förekomma säkerhetspolitiska utmaningar, både inom unionen och bortom dess gränser. Det går inte att bortse från att militära upprustning nu är omfattande. Med sina enorma naturgastillgångar befinner sig i en position att negativt påverka den svenska och europeiska energiförsörjningen och vår energisäkerhet. undermineras det ryska civilsamhället alltmer. Utan ett demokratiskt , med uttalat fredliga intentioner gentemot sina grannländer, är stabiliteten och säkerheten i vårt närområde inte givna. har intagit positionen som världens andra ekonomiska supermakt. Man ska inte underskatta den påverkan landet får globalt genom sin storlek och enorma ekonomi. närvaro i har ökat dramatiskt och får naturligtvis även säkerhetspolitiska implikationer. bygger nu ett högteknologiskt försvar som landets behov av demokratiska reformer är stort. Allt detta gör att vi noga måste följa vad som händer i framöver. EU ska vara tydligt i dialog och i handelsrelationer och ställa tydliga krav på framsteg avseende mänskliga rättigheter. Avslutningsvis skulle jag bara vilja säga ett par ord om något som också har betydelse säkerhetspolitiskt, och det är antalet vapen i världen. Inga vapen dödar fler än små och lätta vapen. Omkring 850 miljoner vapen i omlopp resulterar i en halv miljon människors död . FN:s arbete för ökad vapenkontroll är ett viktigt steg mot förbättrad kontroll av spridningen. Ett universellt juridiskt avtal och regelverk för konventionella vapen behövs på plats. Också kärnvapen utgör ett hot mot mänskligheten. Även där ska stå som en stark röst för nedrustning och avveckling. Härmed vill jag betona att vi måste fortsätta att ha det breddade angreppssättet, som har förts fram i den senaste tidens debatt, för att ha en säkerhetspolitik värd namnet. Det finns många olika hot, och vi ska ha en god analys, men vi ska också ha resurser att möta alla dessa olika typer av hot för medborgarnas bästa. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet. 95 (MP): Att ta till vapen för pengar är inget nytt. Legosoldater och diverse privata entreprenörer har deltagit i krig och konflikter genom mänsklighetens historia. Men den privata militär- och säkerhetsbranschen har fått en större betydelse . Under det första fanns det 50 militärer på en så kallad contractor, alltså anställd i ett privat säkerhetsföretag. var relationen tio militärer på en. Globalt sett handlade det om omkring 20 miljoner anställda, dubbelt så många som antalet poliser världen över, enligt en kartläggning gjord av Small Arms Survey 2011. Expansionen är enorm; det finns stora vinster att göra. Stater som har gjort sig beroende av stora, transnationella bolag för sin krigföring och sin säkerhet. Denna stora, kontroversiella och komplicerade bransch är fortfarande oförsvarligt oreglerad överallt, inte minst i . vaknade omvärlden när dåvarande Blackwater massakrerade 17 civila på i . Blackwater och andra privata militära företags framfart i väckte berättigad avsky och ledde till utredningar och en skärpt kontroll av säkerhetsföretagen i just . Efter skandalen i ställdes bara de i US till svars, medan de många fler civilanställda från gick så gott som fria bland dem som deltog i övergreppen mot fångarna. Varken irakisk eller amerikansk lag kunde fullt ut nå dem med ansvar. Det visade sig att de verkade i en legal gråzon. Det krävs alltså regelverk för att hantera denna nya situation, både nationella och internationella. Ansträngningar görs, men mycket återstår. Montreuxdokumentet, som togs fram på initiativ av den schweiziska regeringen och Internationella Röda korset, syftar till att reda ut begreppen vilket ansvar och status de privata militära eller säkerhetsföretag har, vilket ansvar och status de anställda i företagen har och vilket ansvar de stater som anlitar dem, de stater de verkar i och de stater de är registrerade i har för folkrätt och annat. är en av de stater som ställt sig bakom dokumentet. Det är inte rättsligt bindande men det visar på best practice, alltså bra exempel. Det är slående hur komplicerad frågan är. Redan att definiera företag som militära eller som säkerhetsföretag har visat sig svårt, eftersom de ofta erbjuder ett brett utbud av tjänster och kan anlitas för olika uppgifter. Det kan handla om alltifrån utbildning till fritagning, säkerhet, rådgivning, bevakning, informationsinhämtande, konflikthantering, riskhantering, vapenförmedling, personskydd och så vidare. De svenska företag som säljer rent militära tjänster är ännu relativt få, om än växande, om man inte räknar in utbildning som följer med försäljning av krigsmateriel. Men de privata säkerhetsföretagen, även svenska, verkar runt om i världen, särskilt i konfliktländer och i länder med svaga statsbildningar och korrumperad ordningsmakt. Som antytts tidigare rör det sig om ett stort antal tjänstetyper som också har bäring på många typer av kunder. Svenska ambassader har till exempel köpt dessa tjänster utomlands, och svenska företag säljer redan sin expertis på en internationell marknad. gav till exempel 2008 det privata säkerhetsföretaget i uppdrag att sköta säkerhetskoordineringen på de svenska ambassaderna i , och . Enligt en rapport från är det möjligt för svenska företag att verka i högriskområden bortom svenska myndigheters kontroll. uppmärksammade i en riksdagsmotion behovet av att kartlägga och reglera den privata säkerhetsbranschen. menar, efter att vår hemställanspunkt om att utreda saken avslogs, att frågan är lika relevant nu och än mer brännande. Vi kan inte gå oförberedda in i en utveckling som kan ge oönskad rekyl på legitimitets- och demokratiansvar och på transparensfrågor på samma sätt som det har gjort i många andra länder. har dessutom som nation ett ansvar inför de länder som vi är militärt verksamma i, för de länder till vilka vi ger bistånd samt för de länder i vilka vi har beskickningar och diplomatiska förbindelser. Vi har därför i en ny motion föreslagit bland annat att ansvarsfrågan för privata militära företag ska utredas, att en nationell strategi för regleringar tas fram och att i relevanta internationella forum bör driva frågan om insyn i och reglering av säkerhetsföretag. Den sistnämnda hemställanspunkten behandlades i det betänkande som vi nu debatterar, men tyvärr avslogs den utan motivering. Det tycker jag är olyckligt eftersom skulle behövas i det internationella arbetet. Vi skulle behöva bidra så aktivt och proaktivt som möjligt för transparens och lämpliga regleringar av denna bransch som faktiskt är på liv och död. Slutligen vill jag reflektera över internationella roll, hur vi bäst kan bidra till en mer fredlig och stabil värld. Vem ska vi i egentligen vara solidariska med, regeringar i kärnvapennationer i EU eller Nato eller alla de människor i världen som drabbas eller riskerar att falla offer för militär aggression? EU är till sin konstruktion en odemokratisk organisation. Det står inskrivet i dess grundlag vilken politik som ska föras på många väsentliga områden. Och står över medlemsstaternas egna grundlagar. EU framställs ofta som ett fredsprojekt, men unionens grundlag talar ett helt annat språk. Vad gäller försvars- och säkerhetspolitiken slås bland annat fast i Lissabonfördraget, som jag har med mig här, att det långsiktiga målet är en EU-överstatlig krigsmakt. Den gradvisa utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik kommer att leda till ett gemensamt försvar när med enhällighet har beslutat detta. Vidare står det i artikel 42 att medlemsstaterna förbinder sig att gradvis förbättra sin militära kapacitet. Militär upprustning är alltså ett krav i grundlagen! Är det så bidrar till att göra världen fredligare, med obligatorisk, lagfäst upprustning tillsammans med ett antal länder, varav flertalet är Natomedlemmar och två är kärnvapenstater? Nej, att fördjupa det militära samarbetet inom EU och bygga upp ett gemensamt försvar och en starkare och mer konkurrenskraftig försvarsindustri, eller rättare sagt krigsindustri, är helt fel väg att gå. Det är inget som bör stå bakom. Vapen är inga varor vilka som helst. Och marknadskrafter och vinstintressen får inte tillåtas att styra säkerhetspolitiken. Hur fel det kan gå när det är särintressen och inte allmänintressen som får råda har vi pinsamma exempel på i , nu senast den storsatsning på en ny generation stridsflygplan som hetsas fram utan analys och beslutsunderlag värt namnet. Det lär inte heller bli lättare att kontrollera vapenexporten om vi låter oss dras ned djupare i det europeiska rustningsträsket. EU:s militarisering är oförenlig med en sann ambition att verka för en fredligare värld utifrån verkliga hot. Det är inte mer vapen och starkare militärallianser världen behöver utan framåtsyftande insatser som förnybar energi och rättvis fördelning så att människor slipper leva i fattigdom. Att det därtill finns de som rentav förespråkar svenskt medlemskap i är svårt att förstå. Det är illa nog att den inom det så kallade Partnerskap för fred går alldeles för långt i sin strävan att visa sig lojal med militäralliansen, bland annat genom att tillåta Nato att öva strid i . Nej, låt bombningar i bli en beklaglig parentes i svensk säkerhetshistoria. ska inte in i Nato. Nato ska ut ur . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Strålningsskydd och kärnteknisk säkerhet Föredrogs försvarsutskottets betänkande 2012/13:FöU3 Strålningsskydd och kärnteknisk säkerhet. 96 (S): Dagens debatt handlar om strålningsskydd och kärnteknisk säkerhet, två viktiga delar som var för sig har fått mycket uppmärksamhet . Strålningsskyddet har blivit mer och mer aktuellt i och med att det bland annat finns en stor osäkerhet kring mobiltelefoners och hälsopåverkan på oss människor, unga som gamla. Frågorna diskuteras allt som oftast och ifrågasätts alltmer ute i samhället. Vi i har en viktig roll i dessa båda delar, då vi stiftar lagarna och kontrollerar och följer upp de fattade besluten. Svensk kärnkraftsindustri har haft ett högt förtroende när det gäller säkerhetsfrågor. Det har dock visat sig att säkerheten även vid svenska kärnkraftverk är bristfällig. Till exempel har säkerheten vid kärnkraftverket i Forsmark kritiserats för att en stor grupp miljöaktivister kunde ta sig in på området. stod Forsmark i princip utan skydd sedan hela personalen vid polisens speciella insatsstyrka i hade sagt upp sig. Styrkan har i uppdrag att i en krissituation säkra de funktioner som gör att kärnkraftverket kan stängas säkert. Kärnkraftverket i , , har stått under särskild tillsyn av . Anledningen till detta är att myndigheten har upptäckt allvarliga brister i säkerhetsarbetet vid kärnkraftverket. gjorde Greenpeaceaktivister ett förnyat intrång vid samtliga kärnanläggningar. De nu beskrivna händelserna utgör bara några exempel på tillbud. Uppenbart är att det saknas riskmedvetande hos de högst ansvariga för verksamheten. Det handlar dessutom i slutändan om pengar.