prot · H00982 · 2013-03-21 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i kulturutskottet . Kammaren biföll denna avsägelse. 3 § Anmälan om kompletteringsval till kulturutskottet vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans anmält som suppleant i kulturutskottet . vice talmannen förklarade vald till suppleant i kulturutskottet (S) 4 § Anmälan om inkomna protokollsutdrag från utskott vice talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2012/13:22 för i ärenden om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från trafikutskottet. 5 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM77 Förordning om konsumentprodukters säkerhet KOM(2013) 78 till civilutskottet 6 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2012/13:321 Till Interpellation 2012/13:321 Företagskontakter hos Arbetsförmedlingen av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade resor och engagemang som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2012/13:322 Till Interpellation 2012/13:322 Nedläggning av campus av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor. Till Interpellation 2012/13:323 Ökningen av kejsarsnitten av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 7 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2012/13:8688 till skatteutskottet /13:92 och 106 till utrikesutskottet Motion 2012/13:N11 till näringsutskottet 8 § Utvidgad målgrupp för samhällsorientering, m.m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2012/13:AU7 Utvidgad målgrupp för samhällsorientering, m.m. (prop. 2012/13:63). 1 (S): ska vi i arbetsmarknadsutskottet debattera regeringens proposition som handlar om att gruppen som omfattas av samhällsorienteringen ska utökas. I samma proposition finns även ett kunskapsunderlag och en analys om integrationens tillstånd och utveckling. Jag ska börja med att yrka bifall till reservation nr 1 under punkt 1 och reservation nr 9 under punkt 6. Jag konstaterar att det är rätt upplyftande att få möjlighet att debattera regeringens förslag till inom arbetsmarknadsutskottets beredningsområde. I ärlighetens namn lyser förslagen till vårt utskott med sin frånvaro, trots att vi i har en massarbetslöshet, långtidsarbetslöshet, som växer lavinartat och många invandrare som inget jobb har och inget jobb får. Det finns en hel del för en regering att ta itu med kan i alla fall jag tycka. I grunden tycker vi socialdemokrater att det är bra att regeringen föreslår en utökad målgrupp för samhällsorienteringen, men vi har svårt att förstå varför det återigen ska begränsas och sättas upp hinder för vissa människor. I det här fallet handlar gränserna om att vissa människor som inte har rätt ålder eller kommer från rätt land inte ska få omfattas av samhällsorienteringen. Det måste i rimlighetens namn vara mycket mer besvärligt och innebära mer byråkrati att stänga ute människor än att säga att det är självklart bra om så många invandrare och människor med utländsk bakgrund som möjligt får ta del av en introduktion som handlar om att ge kunskap om det svenska samhället. Men, nej då, den här regeringen verkar ha som motto att sätta upp hinder, barriärer och olika tidsgränser för människor. I just det här fallet handlar det om människor som råkar ha fel ålder eller inte kommer från rätt land för att omfattas av samhällsorienteringen. Det är, som jag ser det, inte rättvist att begränsa människor på det här sättet. Likabehandlingsprincipen borde vara ett självklart val för regeringen. Dessutom tycker jag i grunden att både regeringen och utskottets majoritet har en rätt trist inställning till samhällsorienteringens uppdrag och syfte. Fokus är uteslutande på en arbetsmarknadsetablering, medan vi socialdemokrater anser att det finns ett mycket större värde i en samhällsorientering som handlar om att ge goda kunskaper och grunder om det svenska samhället i stort och också i smått. Om det hade funnits en sådan inställning till samhällsorienteringen hade vi på ett bättre sätt kunnat stärka ett demokratiskt och jämställt samhälle, som vi strävar efter i . Sedan kan jag inte låta bli att säga några väl valda ord om utskottsmajoritetens skrivningar om varför människor som kommer till som arbetskraftsinvandrare inte ska få möjlighet att omfattas av samhällsorienteringen. Den borgerliga regeringen anser tydligen att eftersom arbetskraftsinvandrare redan har ett arbete i behövs ingen samhällsorientering, utan den kan de få på sina arbeten. Jag säger så här: Utskottsmajoriteten har nog helt missat eller uppenbarligen blundat för hur många människor som kommer hit som arbetskraftsinvandrare har det på sina arbeten. Egentligen borde jag inte behöva påminna utskottsmajoriteten om medierapporteringen om skogsarbetarna från eller bärplockarna från . Eller så behöver utskottsmajoriteten ta del av de rapporter som finns från bland annat Hotell- och Restaurangfacket, som alltför träffat människor som har kommit hit som arbetskraftsinvandrare som har lurats på lönen, låsts in i kök och allmänt förvägrats sitt människovärde och sin frihet. De, om några, skulle ha behövt få tillgång till samhällsorientering och därigenom få möjlighet att skaffa sig både kunskap och nätverk utanför sina arbeten som hade kunnat hjälpa till när skrupelfria arbetsgivare utnyttjat dem. Jag tror, om jag ska vara ärlig, att ni ska komma ihåg att ni inte har en majoritet av svenska folket på er sida när det gäller hur er lagstiftning om arbetskraftsinvandrare faktiskt fungerar i verkligheten. Ni kan enkelt åka till mitt hemlän och fråga norrbottningarna, som skyndade sig ut för att hjälpa till när många thailändska bärplockare råkade illa ut, vad de anser om er lagstiftning som gör det möjligt att på papperet erbjuda en lön för att sedan betala ut något helt annat i många fall mycket sämre. Om den borgerliga regeringen ska komma med en proposition till vårt utskott, är det väl en proposition som rättar till lagstiftningen på arbetskraftsinvandringens område. Nej, i stället konstaterar utskottsmajoriteten att de människor som kommer till som arbetskraftsinvandrare inte ens behöver omfattas av rätten till en samhällsorientering totalt. Tragiskt är vad det är! Invandrade akademiker borde vara en välsignelse för och de svenska arbetsgivarna. Här kommer människor med en utbildning i bagaget en vinstlott helt enkelt. Trots det visar det sig att det finns svårigheter för invandrade akademiker att få ett arbete som motsvarar deras utbildning. Risken blir därmed att de inte får använda sig av sina kunskaper och då faktiskt tappar både kunskaper och inkomster. Utbildning är oftast en färskvara. Därför är valideringen av utbildningar viktig och att akademikerna faktiskt får hjälp och stöd att komma till rätt jobb, inte enbart till första jobbet. Vi socialdemokrater anser därför att Arbetsförmedlingens arbete måste förbättras när det handlar om situationen för invandrade akademiker och verkligen se till att valideringen sker på så som möjligt, så att man hamnar på rätt jobb och inte bara på sitt första jobb. Jag ska säga några korta ord om den orättvisa sfi-bonusen, som borgerligheten krampaktigt håller fast vid. Den är och kommer alltid att vara orättvis eftersom den faktiskt gynnar redan studievana människor. Den borde helt enkelt tas bort, punkt slut. När det sedan gäller resten av propositionen som är en kunskapsöversikt finns en mycket tydlig tendens. Den handlar om kön. Det är inga nya eller särskilt okända insikter eller kunskaper. Klass och kön spelar roll, stor roll. Det visar texterna och kunskapsöversikten i propositionen väldigt tydligt. Invandrade kvinnor diskrimineras. De får inte i lika stor omfattning ta del av Arbetsförmedlingens åtgärder som handlar om arbetsmarknadsutbildningar, och de har lägre sysselsättningsgrad oavsett vilken utbildningsnivå de har, trots att de i större utsträckning klarar sina kurser i sfi. Mönstret är tydligt, faktiskt mycket tydligt: Jämställdheten i trampar vatten, och kvinnor oavsett ursprung betalar priset. När nu regeringen återigen har tagit fram ett kunskapsunderlag återstår bara för mig och Socialdemokraterna att vänta och se vilka politiska åtgärder och förslag som kommer efter det. Man kan tycka att om man har tagit fram ett underlag som visar på en tendens att klass och kön spelar roll borde det åtföljas av ett antal politiska förslag. 2 (MP): Tack, , för en tydlig redogörelse! I stort delar vi synen och analysen när det gäller sfi. Jag skulle dock vilja lyfta fram en skillnad. Regeringen har delvis tagit till sig kritiken när det gäller sfi-bonusen. är emot införandet av den, och vi har fått rätt i att det är stora problem. Det är inte där sfi-bonusen faktiskt skulle göra effekt som den har gjort effekt. Det ska bli intressant att lyssna på hur Alliansens företrädare här hanterar detta. I betänkandet talas det om den så kallade sfi-pengsutredningen, som har fått tilläggsuppdrag att överväga om Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att upphandla den utbildning i svenska som ingår i etableringsplanen. Det är ett antal ytterligare saker som utredningen ska titta närmare på. Vi tyckte att det var förmätet att redan nu säga att den inte kommer att komma fram till något annat än att detta faktiskt ligger regeringen i fatet och att det i grunden handlar om ett feltänk, att människor som kan och vill lära sig svenska skulle ytterligare påskyndas med hjälp av pengar. Utbetalningarna verkar ha visat på motsatsen. Det verkar ha fungerat i vissa delar av , men då är det mer kopplingar till andra faktorer som verkar ha gjort att bonusen har fått effekt. Vår ståndpunkt ligger fast. I utskottet har vi konstaterat att regeringen verkar hänga upp sig på att sfi-bonusen måste få den avsedda effekten, som den ju inte har fått . Det finns en som heter Ekonomiska drivkrafter och studieresultat effekter av Sfi-bonus. Där ser vi också att det är högst varierande effekter. När man genomför en reform av det här slaget och satsar så mycket av idén om integration i och det får den här typen av oönskade eller snarare totalt bortfallna effekter är det närmast pinsamt för regeringen. Vi får se vad utvärderingarna kommer att leda till. Den andra biten handlar om synen på etableringsreformen över huvud taget. Där har en reservation, och jag vill härmed yrka bifall till den, reservation 6, om arbetsmarknadsetablering, och jag kommer att orda något om den. Statskontoret har gjort en utvärdering. Den fann, kanske inte särskilt förvånande, vissa brister i etableringsreformen, till och med rätt så stora brister. Vi kunde se att många nyanlända inte får en etableringsplan . Aktiviteterna i etableringsplanen är inte tillräckligt anpassade till de nyanländas förutsättningar och behov eftersom det är en väldigt heterogen grupp. Nyanlända får inte heller den försörjning de behöver i inledningsskedet av etableringsprocessen. skriver utskottsmajoriteten att det ändå är relativt väl jämfört med tidigare. Man förhåller sig lite avvaktande. Jag skulle vilja säga att det är ett passivt och på gränsen till intetsägande förhållningssätt. Om man menar allvar med de skrivningar och vackra formuleringar som finns i texter från regeringen tycker jag att man borde ha prövat möjligheten att släppa in andra aktörer med specialiserad kunskap. Det finns många goda exempel i kommuner runt om i landet där samverkan mellan näringslivet, det offentliga och den ideella sektorn faktiskt har lett till matchning som inte riktigt kan motsvaras av det som Arbetsförmedlingen har hanterat. Vi kan också titta på fackförbunden som har specifik kompetens inom sina respektive yrkesområden. De skulle kunna ha en mer framträdande roll om man från statligt håll kunde se att detta är en möjlig väg att gå. Vi tittar också på trygghetsråd och liknande lösningar, som faktiskt har varit rätt lyckade. I utskottet hade vi ett seminarium där vi av företrädare fick höra de senaste siffrorna är att de 13 681 uppsagda tjänstemän som gick vidare från TRR till nya karriärer motsvarar av alla dem som omfattar. Jag vill också lyfta fram den kanske självklara del som handlar om hur vi ska se till att hålla samman . Vi har olika ingångar beroende på vilket parti vi tillhör, och vi har olika idéer om vad vi vill åstadkomma. Det finns en ganska bra redogörelse för det i början av betänkandet, men jag och de som jag har pratat med upplever att det inte riktigt motsvarar de förväntningar som vi har rätt att ställa på en regering som talar om ett där klyftorna ska minska och som ska vara mer sammanhållet. För oss i är det självklart att vara med och se till att de långsiktiga förändringarna slår rot, men återigen måste jag säga att utskottsmajoritetens förhållningssätt är väldigt passivt, på gränsen till intetsägande. 3 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 2. Vi ska behandla arbetsmarknadsutskottets betänkande 7 beträffande regeringens proposition om utvidgad målgrupp för samhällsorienteringen, regeringens analys om integrationens utveckling och diverse motioner rörande det integrationspolitiska området. Vad samhällsorienteringen anbelangar ser vi denna som ett positivt inslag i etableringsprocessen för nyanlända invandrare. Vi är därför också positiva till att målgruppen utvidgas. Vi håller dock med det stora antalet remissinstanser som påpekar att den föreslagna utvidgningen är alltför snäv. Att ta del av grundläggande information om hur det svenska samhället är uppbyggt och fungerar är enligt uppfattning både en rättighet och en skyldighet för de invandrare som flyttar hit och har för avsikt att bosätta sig här permanent. Vi vill därför göra samhällsorienteringen obligatorisk och inkludera den absoluta merparten av alla invandrargrupperna i målgruppen. Att regeringen till exempel har valt att exkludera nyanlända invandrare tycker vi är beklagligt. Regeringspartierna motiverar detta med att man till övervägande del ser samhällsorienteringen som ett instrument för etablering på arbetsmarknaden och att det därför blir överflödigt att inkludera personer som har uppnått pensionsåldern. Även om det givetvis är en mycket viktig målsättning med verksamheten delar inte uppfattningen att etablering på arbetsmarknaden ska vara samhällsorienteringens helt överskuggande syfte. Till skillnad från de borgerliga partierna ser vi människor som någonting mer än bara kugghjul i en ekonomi och samhället som någonting betydligt större än bara en gemensam arbetsmarknad. Även med utgångspunkt i borgerlighetens närmast instrumentella människosyn och samhällssyn blir beslutet att isolera äldre invandrare ganska besynnerligt. Vi kommer precis från en hearing som handlade om vikten av att få fler personer att fortsätta att arbeta efter sin 65-årsdag. Regeringen har vid otaliga tillfällen påtalat vikten av just det här. Men gäller detta bara infödda svenskar eller invandrare som har vistats i landet? Varför ska inte även nyanlända invandrare uppmuntras att arbeta efter 65-årsdagen? Det är en fråga som jag gärna skulle vilja ha svar på. Vid sidan av nyanlända invandrare väljer regeringen även att exkludera arbetskraftsinvandrare när det gäller samhällsorienteringen. När man läser motiveringen till det här beslutet får man intrycket att regeringen befinner sig i en närmast utopisk föreställningsvärld som uppenbarligen ligger väldigt långt från den faktiska verkligheten. Enligt regeringspartierna behöver inte arbetskraftsinvandrare någon samhällsorientering, för de kommer ändå att lära sig allt de behöver veta via sitt arbete. Från sida är vi dock långt ifrån övertygade om att skogsarbetare från kommer att bli informerade om sina grundläggande rättigheter av sin chef eller att ett irakiskt restaurangbiträde som tvingats betala för sitt arbetstillstånd och som ägnar sina dagar åt att i sträck hacka lök i en kebabvagn i per automatik kommer att tillägna sig grundläggande kunskaper om det svenska samhället. Därför anser vi att även arbetskraftsinvandrare borde omfattas av rättigheten och skyldigheten att delta i samhällsorienteringen. Som jag har varit inne på har vi synpunkter även på innehållet i samhällsorienteringen. I vår följdmotion föreslår vi att verksamheten ska breddas, dels genom att det befintliga kunskapsmålet rörande mänskliga och demokratiska rättigheter ges en större tyngd, dels genom att ett nytt kunskapsmål rörande svensk kultur och tradition tillförs. Det sistnämnda förslaget avfärdar utskottsmajoriteten genom att i praktiken säga att eftersom inte alla som är uppväxta i tänker och agerar likadant finns det ingen svenskhet och ingen svensk kultur. Regeringsformen sägs i stället vara den enda relevanta sammanbindande länken i det svenska samhället. Enligt min uppfattning är detta ett okunnigt och respektlöst synsätt. Med den här definitionen kan det inte finnas några kulturer eller folkgrupper över huvud taget. Jag hoppas att utskottsmajoriteten är konsekvent och att man, när man nästa gång träffar representanter för till exempel den samiska, romska, judiska eller kurdiska gruppen, är beredd att se dem i ögonen och säga att varken de eller deras kultur egentligen existerar eftersom de inte alla tänker och agerar likadant. Med samma logik skulle man också kunna säga att eftersom inte alla som bor i känner till eller delar de värderingar som uttrycks i regeringsformen finns egentligen inte regeringsformen. Åtminstone är den inte så pass relevant att man bör inkludera den i samhällsorienteringen. Vid sidan av förslaget om en utvidgad målgrupp för samhällsorienteringen föreslår regeringen också en ändring i lagen om den så kallade sfi-bonusen. uppfattning är att den här lagen i stället borde avskaffas helt. Att ta sina skattefinansierade studier på allvar och att som nyanländ i göra vad man kan för att så snabbt som möjligt lära sig svenska anser vi vara en skyldighet och inte en extraordinär inställning som förtjänar en stor bonus som studerande inom andra ämnen inte erbjuds. Även om utvärderingen fortfarande pågår kan man redan nu konstatera att reformen med största sannolikhet inte har haft några avgörande positiva effekter. Precis som förväntat är det nästan uteslutande redan resursstarka elever som ändå hade klarat sig bra som får ta del av bonusen. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga några ord om regeringens analys av integrationens tillstånd och utveckling. Trots att texten i vissa avseenden är friserad är det uppenbart att inga avgörande förbättringar har skett på området. Snarare är det tvärtom. Trots alla miljarder och trots flera decennier av påhittiga integrationsåtgärder och utlovade revolutionerande lösningar från såväl rödgröna som borgerliga regeringar blir situationen till och med sämre i vissa avseenden. Den enkla förklaringen till det här är att mångkulturalism helt enkelt är en dålig idé och att man envist vägrar att erkänna att invandringens omfattning och karaktär har en enorm inverkan på förutsättningarna att bedriva en lyckosam integrationspolitik. Den enskilt viktigaste åtgärden för förbättrad integration är en övergång till assimilering och en mer ansvarsfull invandringspolitik. Jag beklagar djupt att är det enda parti i den här kammaren som har insett det. Migrationsministern tycks förvisso ha insett att storleken faktiskt spelar roll, men det hjälper inte så mycket när han blir bakbunden och belagd med munkavle av sin egen statsminister. I sitt svar på vårt förslag om en övergång till en mer ansvarsfull invandringspolitik försöker utskottsmajoriteten ge sken av att invandringspolitik i själva verket är ganska normal i ett europeiskt och nordiskt perspektiv. Jag hade kunnat stå här i och rabblat siffror och statistik som visar hur felaktig den bilden är. Men jag nöjer mig med att citera den före detta statssekreteraren som, när han i förklarade varför hade lyckats så dåligt med att få gehör för sina ståndpunkter i förhandlingen om en gemensam migrationspolitik inom EU, sade följande: Alla politiska partier i har varit överens om att vi ska ha en mycket liberal asyl- och migrationslagstiftning. Där skiljer vi oss från i stort sett alla andra medlemsstater i . Effekten blir då att de andra ser oss som lite tokiga extremister. 4 (V): Tillsammans är vi . Vi kan vara födda i , , eller . Till skillnad från föregående talare är jag helt medveten om att det innebär att vi kan vara skära eller mörkbruna. Våra ögon är blå eller bruna. Vi hejar på olika fotbollslag, ber till olika gudar och tittar på olika tv-program. Tillsammans är vi , vi som råkar vara här. Det vi pratar om är att skapa förutsättningar för oss alla, oberoende av födelseort och oberoende av om vi hejar på AIK eller . Det handlar om lika förutsättningar och rättigheter att leva och bo i . Det handlar om rätten till arbete, rätten till utbildning och rätten till bostad. För tillsammans är vi . Låt mig börja med det lilla som är bra. ställer sig positivt till förslaget att målgruppen för samhällsorientering ska vidgas. Men vi vill se en bredare definition. Samhällsorientering bör erbjudas alla nyanlända enligt likabehandlingsprincipen. Vi föreslår att målgruppen omfattar alla invandrare som fyllt och som antingen är folkbokförda i eller har uppehållstillstånd . anser att invandrare så fort som möjligt ska få möjlighet att delta i samhällsorientering, och det behöver tydliggöras att kommunernas ansvar att erbjuda orientering även gäller för dem som bor på anläggningsboende eller inväntar kommunplacering. En bredare målgrupp för samhällsorientering medför naturligtvis också ökade kostnader för kommunerna. föreslår därför att regeringen i sin vårändringsbudget återkommer med förslag på ekonomiskt stöd. håller med om att huvudansvaret för att rekrytera och motivera deltagande i samhällsorientering bör ligga på kommunerna samt att dessa själva ska kunna välja utförare av utbildningen. Vi tycker att det är viktigt att kommunerna samarbetar med föreningslivet för att nå så många som möjligt i målgruppen och för att anpassa innehållet efter deltagarnas behov. Här kan studieförbunden och andra ideella organisationer spela en viktig roll. Vi har nästan sett konsekvenserna av de nya regeländringarna kring arbetskraftsinvandring, och det är bedrövligt. tycker att det är självklart att denna mycket utsatta grupp också ska inkluderas i samhällsorienteringen. Det är en grupp som riskerar att utnyttjas på arbetsmarknaden, och vi ser ett behov av att betona den delen av samhällsorienteringen som behandlar just arbetsmarknadsfrågor. Det bör anordnas i samarbete med arbetsmarknadens parter. Facklig information om den svenska arbetsmarknadsmodellen, med en fördjupning i frågor kring arbetstagarnas rättigheter och skyldigheter på svensk arbetsmarknad bör vara en naturlig och självklar del. Människor har väldigt olika förutsättningar att lära. Bland de personer som kommer hit och blir en del av oss i finns det både akademiker och de med kort eller ingen skolgång alls. Utfallet av sfi-bonusen speglar mycket väl de skilda förutsättningarna. Vi ser att de som får bonus är de som har akademisk bakgrund, de som redan är vana vid att ta till sig kunskap på det här sättet och ofta de som dessutom lever tillsammans med någon som redan pratar svenska. För att se till att invandrare med olika förutsättningar och behov så snabbt som möjligt lär sig svenska krävs helt andra insatser än en bonus. Vad som behövs är en bättre individuell anpassning av undervisningen. Vi föreslår därför att regeringen återkommer med ett förslag med innebörden att sfi-bonusen avskaffas, att vi börjar prata om innehåll i stället.