prot · H009126 · 2013-06-19 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Ansökan om fortsatt ledighet Talmannen meddelade att (M) ansökt om fortsatt ledighet den 1 juli31 december. Kammaren biföll denna ansökan. Talmannen anmälde att (M) skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för . 3 § Meddelande om preliminär plan för kammarens sammanträden med voteringstider Talmannen meddelade att en preliminär plan för kammarens sammanträden med voteringstider delgetts ledamöter. 4 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2012/13:168 till civilutskottet /13:177 till trafikutskottet Skrivelser 2012/13:167 till /13:172 till socialutskottet EU-dokument KOM(2013) 315 och KOM(2013) 316 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 404 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 409 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 417 och KOM(2013) 418 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 5 § Nya regler för finansiella konglomerat och grupper Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU30 Nya regler för finansiella konglomerat och grupper (prop. 2012/13:160). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 10 §.) 6 § Årsredovisning för staten 2012 Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU33 Årsredovisning för staten 2012 (skr. 2012/13:101 och redog. 2012/13:RR4). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 10 §.) 7 § Riktlinjer för den ekonomiska politiken Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken (prop. 2012/13:100 delvis, skr. 2012/13:127 och skr. 2012/13:137). 1 (S): och rustar för midsommar. Många ser nog av sommar, skolavslutningar och ledighet som den bästa . Förhoppningsvis har vi alla underbara dagar framför oss. I världsekonomin är det om inte sommar så väl islossning och en något mer vårlik stämning. Trots att det som vanligt finns risker för bakslag förefaller världskonjunkturen dra upp den svenska tillväxten framöver. För delar av vår kontinent, framför allt södra , är läget fortfarande dystert. Men det går bättre i , och prognoser över våra viktigaste exportmarknader visar på stark tillväxt framöver. Om stod redo i startgroparna, om våra ungdomar och arbetslösa vore väl rustade, om vi hade en infrastruktur som fungerade väl, ja då fanns det inget som sade att inte skulle dra nytta av och få god draghjälp av omvärlden . Att dra nytta av en förbättrad världskonjunktur är förstås oerhört viktigt eftersom det råder massarbetslöshet på den svenska arbetsmarknaden. Här ser vi fortfarande ingen islossning. Den politik som regeringen genomfört har inte gett de resultat man hoppats på. Arbetslösheten är högre än när regeringen tillträdde. Drygt 400 000 är arbetslösa. Ungdomsarbetslösheten är högre än när regeringen tillträdde och biter sig fast på mycket höga nivåer. Över 40 000 unga har varit utan arbete . Antalet långtidsarbetslösa växer även generellt. 70 000 har varit arbetslösa . Det är nära nog en tredubbling . Regeringen låser in drygt 30 000 människor i fas 3, som få lämnar för jobb eller utbildning. Det nya är att allt fler unga placeras i fas 3. Inte heller när vi jämför oss med andra europeiska länder lyckas vi särskilt väl med jobben. Den svenska arbetslösheten är högst i och högre än i snart sagt varje jämförbart nordeuropeiskt land. Vi har längre fram till landet med lägst arbetslöshet i EU än vi hade när klev in på . Vi har längre fram till täten i EU . Det skapas alltså för få jobb i den svenska ekonomin, men den svenska ekonomin lider också av att de jobb som skapas alltför ofta förblir obesatta. Företagen misslyckas alltför ofta med sina rekryteringsförsök. De hittar helt enkelt inte den personal de behöver trots den höga arbetslösheten. Bland annat har pekat på att matchningen på svensk arbetsmarknad har försämrats. Vi bad att titta närmare på det, och de konstaterar att upp till 80 000 personer skulle kunna ha jobb om matchningen hade fungerat bättre. Men då krävs annat än sänkta skatter. Då behövs investeringar i gymnasieskolan, i högskolan och i bristyrkesutbildningar. Regeringen gör tvärtom. har antalet platser i högskolan minskat med nästan 20 000 trots ett ökande söktryck. har antalet högskoleplatser minskat rejält i förhållande till hur stor gruppen unga är. planerar regeringen en miljardbesparing på landets gymnasieskolor, trots att undervisningen knappast håller tillräcklig kvalitet . Med regeringens politik kommer matchningsproblemen och rekryteringsgapet att kvarstå. Arbetslösheten kommer att fortsätta att vara onödigt hög. Vi kommer att se fler missade rekryteringsförsök, fler försuttna chanser och missade möjligheter för såväl människor som företag. De borgerliga ledamöterna i kammaren har gång på gång röstat ned våra förslag om att på olika sätt bygga ut utbildningssystemet. Hade regeringen gått oss till mötes skulle ha varit starkare rustat än nu och snabbare kunnat hänga på när exportmarknaderna växer. Vi ser hur land efter land ger en större andel av sin befolkning högre utbildning än vad vi gör i , och det riskerar vi förstås att få betala ett högt pris för . Det är inte . Det saknas inte förslag som skulle kunna förbättra situationen på både kort och lång sikt. Med mindre klasser bygger man en bättre skola redan från grunden. Obligatorisk sommarskola som stöd för de barn och ungdomar som inte klarar målen och fler högskoleplatser för att möta såväl ökat söktryck som arbetsmarknadens mer direkta arbetskraftsbehov är viktiga byggstenar för ett som utvecklas med kunskap och kompetens och inte med lägre löner och sämre arbetsvillkor. Temagruppen Unga i arbetslivet presenterar sin rapport , men rapporterade de att fler än 100 000 ungdomar i varken jobbat eller studerat . Arbetsförmedlingen har tidigare visat att bland personer under 30 har 77 000 varit utan arbete eller studier i hela . Det kan vara mycket svårt att få in dessa i jobb eller utbildning, det är ingen tvekan om det, men min enkla inställning är att man inte ger upp om människor på det sättet. Därför har vi socialdemokrater föreslagit ett utbildningskontrakt där alla unga som saknar gymnasiekompetens kan få det. De ska ges en utbildningsplan, återkommande kontakt och andra studieinsatser så att de kan få sin gymnasieexamen. Vi ställer krav på alla arbetslösa ungdomar att skaffa sig en gymnasieexamen om de inte har det. Vi ställer krav på att de ska följa planen för att kunna få ersättning, men vi ställer också krav på oss själva, på samhället, att inte lämna dem vind för våg, att ge dem chansen och inte lämna dem i sticket. Vi föreslår också en 90-dagarsgaranti, som innebär att varje ung arbetslös ska få studier, praktik eller arbete . Det är ett tydligt besked. Unga ska inte gå arbetslösa och framför allt inte bli långtidsarbetslösa. De ska arbeta eller studera, och de ska kunna få hjälp med det . Vi har dessutom föreslagit att ska fatta beslut om stöd till yrkesintroduktionsjobb . Vi föreslog det , och visar vi hur man skulle kunna genomföra det . Men regeringen fortsätter att låta unga människor vänta. Behandlingen av dessa förslag hör till det absolut märkligaste som regeringen ägnat sig åt. Alla förutsättningar finns egentligen på plats. Vi har resurserna om vi väljer att prioritera rätt. Efter initiativ i har allt fler fackförbund och arbetsgivare slutit den typen av avtal och är beredda att samarbeta för att få fler i jobb och erbjuda utbildning i jobbet. Vi kan förvänta oss en stor efterfrågan från ungdomar som är beredda att ta dessa jobb för att lära sig och utvecklas i arbetet. Ändå fortsätter regeringen att låta ungdomar vänta. Vecka läggs till vecka och månad till månad, när allt egentligen redan finns på plats. Det är provocerande. Den höga arbetslösheten kostar även på statsfinanserna. Visserligen har det finanspolitiska ramverket tjänat väl sedan det inrättades . Vi har kunnat ha ordning och reda i de offentliga finanserna, vilket också har varit en viktig konkurrensfördel för . Men regelverket i sig är förstås inte tillräckligt. Man måste också kunna leva upp till det. konstaterar att regeringen inte når överskottsmålet. Rådet pekar på att det kommer att ställas stora krav för att man ska kunna återgå till målet och korrigera målavvikelsen. I förrgår meddelade även att målet inte nås. Verket pekade bland annat på effekterna av den vidlyftiga bolagsskattesänkningen, som gröper ur skatteintäkterna den kommande tiden. För att återupprätta trovärdigheten i det finanspolitiska ramverket anser att regeringen bör presentera en plan för hur man ska återgå till överskottsmålet och kunna nå det. Mer sannolikt är väl att rådet och alla vi andra får en plan för hur regeringen ska göra av med så mycket pengar man bara vågar för att kunna vinna valet. Det är knappast en ansvarsfull inriktning. Vi socialdemokrater har högre ambitioner för . Därför vill vi förstås bryta utvecklingen vi sett med växande arbetslöshet och sjunkande skolresultat. krävs en framtidsinriktad politik som gör till ett bättre land att leva i. Vi har presenterat en lång rad förslag för att kunna nå de målen. Bland mycket annat handlar det om förbättrat exportstöd, effektivare statligt riskkapital, klimatinvesteringar, klimatinnovationer och reducerat sjuklöneansvar för företag. Det handlar om investeringar i infrastruktur, en byggbonus för fler lägenheter och fler utbildningsplatser. Det handlar om mindre klasser i skolan, utbildningskontrakt och extratjänster i välfärden. kommer vi att lägga fram ännu fler förslag med inriktning på fler jobb och bättre utbildning. Om fler ska få chansen på arbetsmarknaden krävs en annan politik än den som fört oss längre från Europatoppen i låg arbetslöshet, som ökar klyftorna och som år levererar en skola med sjunkande resultat och ökade skillnader. Jag yrkar bifall till vår reservation. 2 PER (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation, nr 2. är verkligen ett fantastiskt land. Inte minst så här i midsommartid framstår i all sin prakt. Vi är ett land där vi har mycket att vara stolta över. Vi har en tradition av att värna en god välfärd, hög sysselsättning och trygghet för alla. Vi är vana vid att vara ett land med små ekonomiska klyftor mellan medborgarna. Men dessa värden får inte tas för självklara. Det är värden som vi måste kämpa för , i varje beslut som fattas. Just när det gäller att värna allt det som gör så fantastiskt finns det en viss anledning att se med oro på utvecklingen. Alliansen gick till val på att skapa fler jobb och minska utanförskapet. med alliansregeringen vid makten är det att börja summera resultaten. Det är dags att konstatera att den har misslyckats. I Alliansens är arbetslösheten bland ungdomar högre än i de flesta jämförbara länder i . Arbetslösheten är generellt högre än den var när regeringen kom till makten. Vi ser hur allt fler unga fastnar i arbetslöshet och riskerar att förlora tron på både sig själva och samhället. Långtidsarbetslösheten stiger snabbare i än i de flesta andra industrialiserade länder. växer klyftorna mellan rika och fattiga snabbare i än i något annat land, enligt en jämförelse från . Lösningen kan inte vara att fortsätta med samma recept och göra mer av det man redan gör. Det är dags att pröva nya vägar framåt. För att råda bot på problemen behövs det en ny arbetslinje. Regeringens arbetslinje har ensidigt pekat ut arbetslösheten som ett privat problem. I Alliansens värld är det individen som är skyldig till sin egen arbetslöshet. Lösningen blir då ur regeringens synpunkt att pressa ut människor på arbetsmarknaden genom att försämra villkoren för arbetslösa och att locka människor att jobba genom sänkta skatter för dem som redan har arbete. När regeringen säger att det ska löna sig att arbeta menar man egentligen att det ska vara dyrt att vara sjuk eller arbetslös. ställer sig inte bakom den politiken. Vi har ett annat synsätt. Vi ser arbetslösheten som ett samhällsproblem som vi behöver ta itu med gemensamt, med gemensamma insatser och satsningar. Vi ser människor som villiga att arbeta om man bara ger dem verktygen att komma in på arbetsmarknaden. En ny arbetslinje måste bygga på en politik som gör att det växer fram nya jobb och fler företag, en politik där man vågar göra offensiva satsningar på välfärd och infrastruktur. I vår budgetmotion lägger vi grunden för en sådan ny arbetslinje. När vi ska forma vår gemensamma framtid råder det inte brist på viktiga och nödvändiga arbetsuppgifter som behöver utföras. Vad som saknas är en politik som parar nödvändiga investeringar och viktiga satsningar med det stora behov som finns av nya jobb. Vi behöver en ny arbetslinje och en politik som ger lösningar på de stora och viktiga framtidsutmaningar vi har framför oss och ger många nya jobb. Vi har satt upp ett antal huvudpunkter som vi ser som viktiga för att kunna komma åt arbetslösheten och få fram nya jobb i . En av de viktigaste är att våga göra de stora och viktiga framtidsinvesteringar som behöver göras. Genom att öka investeringarnas andel i svensk ekonomi vet vi att vi kan stärka den svenska konkurrenskraften på och också lösa viktiga klimat- och miljöproblem. Det behövs investeringar för att klimatanpassa och rusta för ett förändrat framtida klimat. Det behövs stora investeringar för att rusta upp och sköta en åldrande infrastruktur. Det behövs stora satsningar på att renovera och rusta upp bostäder, inte minst i miljonprogramsområdena runt om våra storstäder. skulle den här typen av investeringar kunna ge tiotusentals nya jobb inom industrin, anläggningssektorn och tjänstesektorn. Vi frågar oss varför regeringen inte är beredd att svara upp mot de stora behoven, varför regeringen inte ser att man kan lösa arbetslöshetsproblematiken genom att göra viktiga framtidsinvesteringar. Ta till exempel miljonprogramsområdena! Där ser vi hur bostäder har en undermålig boendestandard och hur man slösar med energi på ett helt oacceptabelt sätt. Vi har föreslagit att ROT-avdraget ska utvidgas och energianpassas, så att avdraget kan göras även för flerfamiljshus och hyresbostäder, inte bara för villor och bostadsrätter, som . Tyvärr säger regeringen nej till alla sådana initiativ. Man väljer att stå kvar i passivitet och se till att ingenting händer i våra miljonprogramsområden. Det är oacceptabelt. Det slösar bort en chans att skapa nya arbetstillfällen i , jobb som så väl behöver. Vi ser ett behov av nya jobb inom industrin. Där oroas vi över att satsningar på forskning och utveckling som andel av bnp sjunker i . I med alltmer global konkurrens borde recept vara att ligga i framkant och utveckla nya produkter och tjänster med rimlig energieffektivitet och med en miljöprestanda som hela världen efterfrågar. Men genom att man investerar mindre och mindre i forskning och utveckling är det knappast det som kommer att ske . föreslår att vi tillsammans med industri ska samfinansiera satsningar på forskning och utveckling för att kunna ligga i framkant. Vi föreslår att vi ska avsätta riskkapital som behövs för viktiga investeringar. Vi ska ta fram medel för demonstrationsprogram för svensk miljöteknik. Detta skulle kunna ge många nya jobb och bidra till en hållbar utveckling i och globalt. Vi behöver också en företagarvänlig politik. I rankning av olika länders företagsklimat har fallit och är nu sämst i . Det är kanske inte så konstigt när regeringen mest ägnar sig åt att ta fram nya krångliga regelverk såsom att göra 3:12-regler som missgynnar samägande i företag och att ta fram nya satsningar på månadsrapportering som ökar administrationen och regelbördan för företagen. Vi föreslår i stället en satsning på att sänka kostnaden för små och medelstora företag att anställa. Vi har föreslagit att sjuklöneansvaret för de små företagen i ska avskaffas. Det minskar riskerna och gör att man vågar anställa en person till. För att öka överlevnadschanserna för små innovationsföretag, som vi är övertygade kommer att stå för mycket av kompetensutvecklingen och innovationskraften i , har vi föreslagit en kraftigt sänkt skatt på personaloptioner. En sådan skattesänkning skulle göra att man lättare kan rekrytera nyckelpersoner som har den kompetens som behövs för att utveckla företaget och få dem att stanna kvar i företaget i stället för att flytta vidare. Vi ser att det behövs nya satsningar som gör det lättare att vara företagare och driva företag i . Här saknar vi initiativ från regeringen. Vi ser också att det behöver göras stora investeringar i välfärdssystemen. Vi är trötta på att höra nyheter om sjunkande resultat i skolan och på att se hur patienter tvingas ligga i korridorerna i sjukvården. Genom att satsa på en bra skola, en väl utbyggd barnomsorg och en fungerande sjukvård och äldreomsorg kan vi få bättre förutsättningar för en väl fungerande ekonomi. Då kan vi också anställa fler personer, ge fler händer i vården och avlasta lärarna så att de kan vara de lärare de vill vara och kan se eleverna. Vi ser arbetslösheten bland unga som ett särskilt stort problem. Vi ser med oro på att regeringens styrning gör att Arbetsförmedlingen inte klarar av att ge unga de insatser de behöver för att få jobb. I stället tvingas Arbetsförmedlingen lämna tillbaka till regeringen. Det är pengar som skulle kunna användas till viktiga insatser för att få våra unga i arbete. Vi föreslår att dessa pengar i stället förs över till kommunsektorn. Där ser vi att det finns en vilja och potential att göra stora insatser för att få unga i arbete. Det är på den kommunala nivån man har ansvar för skolan, och vi vet att skola och arbete är tätt kopplade. Det är här man har ansvar för , där många unga tyvärr hamnar för att de inte har tillräckligt skydd genom arbetslöshetsförsäkringen. Vi föreslår också att man ska kunna använda det lokala nätverk som finns, alltså de kontakter som finns med det lokala näringslivet, för att kunna vara en mer effektiv part i att förmedla arbete till unga. Vi föreslår att pengarna ska användas för att starta upp startcentraler i alla kommuner. Dessa ska vara ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och kommunsektorn. På startcentralerna ska insatser kunna skräddarsys efter varje ung persons behov, och den arbetslöse ska kunna slussas vidare till praktik, utbildning eller jobb. Det är nödvändigt att modernisera svensk ekonomi. Utsläppen av växthusgaser skulle kunna minskas. klimatpåverkan skulle kunna minskas, och vi skulle kunna ta vårt ansvar genom att göra viktiga satsningar och investeringar för framtiden och skapa nya jobb. Genom en satsning på välfärden som ger bättre sjukvård och skola skapar vi nya jobb i . Genom att stimulera svenskt företagande vågar företagen anställa, och fler jobb skapas. Vi ser med stor oro på hur regeringen har fastnat i gamla hjulspår och passivitet. Man kommer inte med de svar som behöver för framtiden. Därför, herr talman, behövs det en ny inriktning, en ny arbetslinje och en ny regering i . 3 (SD): I Finanspolitiska rådets rapport konstateras följande: Sambandet mellan antalet vakanser och arbetslöshetsnivån tyder på att den försämrade matchningseffektivitet som noterades efter 2009 kvarstår. Man konstaterar också att arbetslösheten ligger kvar på en hög nivå och att arbetslöshetstiderna ökar, vilket medför en större andel långtidsarbetslösa. Som jag ser det är detta ett av de enskilt största misslyckandena för regeringen. Det är ett faktum att den försämrade matchningen leder till en högre jämviktsarbetslöshet. Alldeles oavsett hur konjunkturen ser ut i övrigt har regeringens misslyckanden vad avser matchningen lett till en högre arbetslöshet. Att vi sedan har haft en sämre konjunkturell utveckling än normalt kan man till viss del skylla på omvärlden, men det förbättrar knappast situationen. När regeringen tog vid hade vi en arbetslöshet på . ligger den, enligt vissa bedömare, på . Det är närmare en halv miljon människor som vill och kan jobba men som inte har något jobb att gå till. Det är min och analys att den försämrade matchningen består av två huvudsakliga komponenter. Dels har regeringen fört en missanpassad utbildningspolitik, dels har man fört en missanpassad invandringspolitik. Låt mig redogöra för några av åtgärdsförslag på dessa två områden. Vad gäller den högre utbildningen har nuvarande och tidigare regeringar alltför länge fört en politik där huvudsyftet är att den enskilde ska kunna förkovra sig efter eget tycke och smak i det som för stunden verkar intressant. Det kan i och för sig vara upp till var och en. Men ska det ske på skattebetalarnas bekostnad? utgångspunkt är att syftet med den högre utbildningen är att i första hand utbilda arbetskraften för arbetsmarknadens behov. vill åtgärda detta genom en grundlig reform av resursallokeringen. I stället för att tilldelningen av resurser baseras enbart på antal studenter och avklarade studiepoäng har föreslagit ett system där lärosätena får en större peng om studierna leder fram till en examen och om utbildningen i högre utsträckning kopplas till arbetslivsetablering. På detta sätt ges lärosätena och i förlängningen studenterna större incitament att utbilda och utbilda sig för arbetsmarknadens behov. Det leder i sin tur till en förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Massinvandringen av huvudsakligen lågkvalificerad arbetskraft har även den försämrat matchningen. När jag ställde frågan till finansminister om han delade bedömningen att nuvarande invandringspolitik kan antas ha försämrat matchningen eftersom utbildningsnivån bland asyl- och anhöriginvandrarna från tredjeland generellt är väldigt låg höll han inte med. Finansministern menade i stället att vi kan utbilda dem som kommer hit så att de blir kvalificerade nog att ta ett jobb på den svenska arbetsmarknaden. Men, herr talman, är inte just detta att de behöver utbildas det yttersta tecknet på att de inte är korrekt matchade? Om utgångspunkten är att invandrare måste sättas i skolbänken för att studera och bli kvalificerade för den svenska arbetsmarknaden innebär det rimligen det att de inte är matchade med den svenska arbetsmarknaden och att vi därmed får en försämrad matchning och i förlängningen en högre jämviktsarbetslöshet. vill, som de flesta vid det här laget känner till, drastiskt minska den utomeuropeiska asyl- och anhöriginvandringen. Vi vill också modernisera arbetskraftsinvandringen. Det finns , i ett läge med 445 000 arbetslösa, inget generellt behov av arbetskraft. Däremot har, som alla vet, den bristande matchningen skapat luckor på arbetsmarknaden. När det gäller arbetskraftsinvandringen bör man rikta in sig på högkvalificerad arbetskraft i stället för att, som regeringen har gjort, fokusera på huvudsakligen lågkvalificerad arbetskraft. är i stora delar positiva till ett regelverk som bygger på så kallade blåkortsdirektiv. Om detta har vi redan röstat i kammaren. Det innebär att en arbetskraftsinvandrad ska ha en inkomst på en och en halv gånger medianinkomsten och att den sökande ska uppvisa handlingar som styrker relevanta yrkeskvalifikationer som avses för det yrke som man söker. Man ska också kunna visa att man har en sjukförsäkring som täcker de risker och kostnader som normalt täcks för svenska medborgare. Vi tycker dessutom att det är rimligt med en arbetsmarknadsprövning även för högutbildad arbetskraft. På så vis får vi en arbetskraftsinvandring som verkligen tillför något till det svenska samhället detta i motsats mot regeringens linje där huvuddelen av arbetskraftsinvandringen är lågkvalificerad, där det redan finns en stark konkurrens om jobben, där undanträngningen är som allra störst och där nya invandrare ska konkurrera med dem som redan befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden alltså i huvudsak ungdomar och utrikes födda. Den enskilde arbetskraftsinvandraren behandlas ibland direkt inhumant .