prot · H00979 · 2013-03-15 00:00:00 — Jag förstår att varje statsråd har ansvaret för myndigheterna inom sina respektive specialområden, men utifrån roll att jobba med den övergripande statliga personalpolitiken och förvaltningspolitiken tycker jag att det skulle vara intressant att få en reflexion över vilka värden i ledarskapet inom staten som kan vara viktiga att framhålla. Det tycker jag skulle vara intressant. Det är som sagt alltid medborgarna som står i yttersta fokus för våra statliga tjänstemän och deras yrkesutövning. Därför hoppas jag att en viktig del i värdegrundsdelegationens arbete kommer att vara just möjligheten för statstjänstemän att i sitt dagliga arbete påtala behovet av ständiga förbättringar. De förbättringar som de ser syftar naturligtvis till att gagna medborgarna på bästa sätt. 19 Statsrådet (KD): Vi jobbar mycket med att skapa ett ännu mer innovativt arbetsklimat i statsförvaltningen. Vi måste både använda skattebetalarnas pengar på ett smartare sätt och öka och förbättra servicen till medborgarna. Både ny teknik och nya arbetsmetoder ska användas i det syftet. Det innovationsråd som vi har tillsatt, som leds av generaldirektör och ska lämna sin slutrapport , har till uppgift att identifiera vad det är i våra strukturer, regelverk, styrinstrument och lagar som gör att vi inte är tillräckligt innovativa och hur vi kan underlätta ett innovativt arbetsklimat. I det ligger bland annat att medarbetarna ska vara engagerade i detta. Linjesystem av olika slag i produktionsprocessen bygger på att varje medarbetare ska peka på vad som kan bli bättre och vad som kan förändras. Hela det arbetssättet bygger på att man involverar alla anställda i en ständig diskussion om kvalitetsförbättring och arbetssituation för de anställda. Det pågår ett arbete och en utveckling som gör att man mer och mer lyssnar in och försöker engagera medarbetarna. Det kräver av mellanchefer att de ska vara på alerten och duktiga ledare. Det är en stor utmaning. Jag vet att man på många myndigheter jobbar med hur man kan utveckla ledarskapet. Vi ska dock komma ihåg att vi har en ordning där fristående myndigheter har en stor möjlighet att själva utforma verksamheten utifrån budgetramar, lagar och riktlinjer. Det innebär att de också har ett stort ansvar när det gäller arbetsgivarfrågorna, hur man hanterar många personalpolitiska frågor. Här har vi konstruerat som är en statlig myndighet som styrs av de andra myndigheterna och som har dialog med de fackliga organisationerna. Mitt intryck är att det finns en bra dialog med de fackliga organisationerna och ett bra samarbetsklimat i statsförvaltningen mellan de fackliga organisationerna. Det är ett sätt att kanalisera där det finns missnöje och olika problem. Jag vet att det finns ett växande problem med hot mot enskilda tjänstemän, speciellt inom vissa myndigheter. Det gäller även i kommunerna. Det är en speciell problematik som man jobbar mycket med. Det är dock inte helt enkelt, för vill vi vara tillgängliga och medborgarnära så att människor kan nå de offentliga tjänstemän som de vill nå. Värdegrundsarbetet handlar mycket om att inpränta i varje statstjänsteman, både den enskilda tjänstemannen och den högsta chefen, att vi är en del av demokratins infrastruktur. Det handlar om att verkställa politiska beslut, att behandla människor på ett rättssäkert och likvärdigt sätt och inte särbehandla, att respektera varje enskild människa och att hushålla med skattebetalarnas pengar. Vi måste ständigt påminnas om vem vi är till för. Vi är inte till för oss själva, utan vi är till för medborgarna och för de företag vi ska ge besked till om olika tillstånd och så vidare. Det är ett viktigt arbete som Värdegrundsdelegationen kommer att intensifiera, och jag räknar med att man kommer i gång med sitt arbete . 20 (S): Vi får hoppas att man kommer i gång ; det vore trevligt. Statsrådet säger många bra saker. Det är kanske inte så konstigt, för i grunden handlar det statliga uppdraget om att ge medborgarna god service. Vad som är god service kan man givetvis ha olika uppfattning om, men i grunden tror jag att vi är överens, och det känns bra. Det är sant att våra statliga myndigheter är fristående och självständiga och har ett stort eget ansvar. Men som jag nämnde tidigare handlar det också om vilka förutsättningar de tillåts att verka under. Det handlar om de lagar och regler som finns och om vilken budget de har. De handlar också och om de dialoger de enskilda statsråden har med sina respektive myndighetschefer. Det kan sätta tryck och press, vilket kanske gör att ledarskapet ibland brister också på den högsta nivån. Man brukar ju tala om att man måste städa trappan uppifrån. Brister det uppifrån har det en tendens att falla nedåt i organisationen, och mest utsatt blir den enskilda tjänsteman som sitter längst ned och möter den enskilda medborgaren och kanske måste ge denne ett svårt besked. Jag hoppas att frågan om framtiden för den statliga förvaltningspolitiken inte förpassas till några utredningarnas minneslunder utan att det verkligen är en fråga som ligger på regeringens bord. Jag vill åter skicka med att det är viktigt att inte låta det innovativa arbete som varje enskild statstjänsteman kan bidra med falla på hälleberget. 21 Statsrådet (KD): Jag tackar för diskussionen. Jag tror att vi är ganska överens om hur viktiga dessa frågor är. Jag hävdar bestämt att jag är engagerad i dessa frågor. Jag tycker att de är intressanta och viktiga. Jag ser det inte bara som ett sätt att hushålla med skattebetalarnas pengar och få en effektiv styrning utan också, som sagt, som en del av demokratins infrastruktur. Jag tror att en fördel vi har i och andra nordiska länder jämfört med i exempelvis södra är att vi har en hög tilltro till den offentliga förvaltningen. Det innebär både att demokratiskt fattade beslut verkställs och att människor litar på att det myndigheterna säger är någorlunda korrekt. Man är självklart missnöjd ibland, men sammantaget känner man sig någorlunda sjyst behandlad. Det är en viktig känsla för medborgarna. När det krackelerar och förtroendet förloras tappar man all möjlighet både att reformera en ekonomi som har problem och att få in skattepengar. En väl fungerande offentlig förvaltning är en viktig del i demokratin. Därför är också varje enskild statstjänsteman en del i det jag kallar demokratins infrastruktur. När jag träffar myndighetschefer och generaldirektörer, vilket jag gör minst en gång , när jag träffar de fackliga organisationerna och när jag är ute på konferenser och talar om förvaltningspolitik understryker jag hur viktig varje enskild statstjänsteman är och hur viktigt det är att vi har fokus på rätt saker, det vill säga att tjäna våra medborgare och de företag som behöver våra tjänster och se till att systemet fungerar väl för att bibehålla det höga förtroende som statsförvaltningen har . Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:295 om vinstutdelning i de allmännyttiga bostadsföretagen 22 Statsrådet (KD): Amineh Kakabaveh har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att begränsa vinstutdelningen i de allmännyttiga bostadsföretagen, dels vad jag avser att göra för att säkerställa att vinsterna stannar i bolagen och kan användas för att producera nya bostäder. Som Amineh Kakabaveh mycket riktigt påpekar regleras frågan om värdeöverföringar från allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag i den lag som trädde i kraft . Möjligheterna till aktieutdelning är begränsade, men det finns vissa undantag, till exempel om överskottet används för sådana åtgärder inom ramen för kommunens bostadsförsörjningsansvar som främjar integration och social sammanhållning eller som tillgodoser bostadsbehovet för personer för vilka kommunen har ett särskilt ansvar. I proposition 2009/10:185 gavs några exempel på detta. konstaterade regeringen att exemplen inte var avsedda att vara uttömmande utan att det är angeläget att kommunerna har utrymme att utgå från lokala behov. I stora företag med god ekonomi kan det bli aktuellt med vad som kan uppfattas som stora belopp, men ofta finns det då också stora behov. Amineh Kakabaveh har gett exempel på en del av de åtgärder som de aktuella kommunerna har sagt sig att de ska använda pengarna till. Jag har inte för avsikt att uttala mig om huruvida dessa kommuner gör rätt eller fel, utan här måste det dels växa fram en praxis, dels måste tiden gå för att det ska vara möjligt att göra en analys och bedömning av hur den nya lagstiftningen fungerat i sina olika delar. Länsstyrelserna och ska löpande följa de allmännyttiga och kommunala bostadsföretagens utveckling och roll på bostadsmarknaden. I det ingår också att redovisa de uppgifter om värdeöverföringar som enligt 6 § lagen (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska lämnas till . har enligt av bostadsbolagen inte gjort någon värdeöverföring, av bostadsbolagen har gjort värdeöverföringar med tillåtet belopp och för av bostadsbolagen överstiger värdeöverföringarna tillåtet belopp. För var det av bostadsbolagen som lämnade otillåtna utdelningar. Eftersom lagen trädde i kraft så sent som är det angeläget att först vinna erfarenheter av hur de nya reglerna för värdeöverföringsbegränsning, med de olika möjligheterna till undantag, fungerar i praktiken. Jag har därför inte för avsikt att vidta några åtgärder. 23 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, statsrådet, för svaret! Bakgrunden till att jag ställde den här interpellationen var den oro som har väckts på flera håll, bland annat från . För har kommunfullmäktige i beslutat om värdeöverföringar på ca från de tre allmännyttiga bostadsbolagen: , och . Bolagens sammanlagda vinst uppgick detta år till ca . Det innebär att de tre bolagen har delat ut ca mer än vad de har gjort i vinst för . Enligt 5 § 1 lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag kan kommunerna ta ut vinster från bolagen om dessa överföringar används för åtgärder inom ramen för kommunens bostadsförsörjningsansvar som till exempel främjar integration och social sammanhållning. Problemet är att skrivningarna i propositionen är mycket otydliga när det gäller åtgärder som faller inom ramen för kommunernas bostadsförsörjningsansvar och som främjar integration och social sammanhållning. Denna otydlighet leder till att många kommuner tycker att det är rimligt att lyfta vinster för att använda pengarna till rena infrastrukturprojekt, som att bygga livsmedelsbutiker eller spårvägsterminaler eller klippa häckar och gräs. Är det då verkligen fråga om social sammanhållning och att främja integration? Detta är rimligen åtgärder som inte kan betecknas som bostadsförsörjningsfrågor eller vara till för att främja integration och social sammanhållning. De stora överföringarna leder till att bolagen inte kommer att kunna genomföra angelägna upprustningar och nybyggnationer. hörde vi igen på P1 att de flesta kommuner i landet som man har frågat har behov av att bygga bostäder, inte minst med tanke på att en kvarts miljon ungdomar behöver en bostad. Enligt egen prognos behövs det 44 000 nya bostäder . Enligt P1 planerar man att bygga 25 000 lägenheter. Man borde bygga bostäder för dessa 1,6 miljarder. Om man bygger lägenheter skulle man med de 1,6 miljarderna i värdeöverföringarna kunna bygga 900 lägenheter . Det är intressant att höra vad bostadsministern tycker om detta. Ministern säger också att det i stora bolag kan bli fråga om stora belopp. Javisst, men då finns det också stora behov eller hur med tanke på behoven av bostäder för ungdomar och andra människor. Därför måste man se till att pengarna används på rätt sätt och inte i de syften som man har haft, det vill säga klippning av häckar och annat underhåll, som också är viktigt men inte för de här pengarna. 24 Statsrådet (KD): Vi har en ny lagstiftning det är det första. Man måste alltid låta det gå och också se ett antal domar innan man kan dra säkra slutsatser. Vi ser exempelvis att det man har gjort i har överklagats av bland annat Amineh Kakabavehs partikolleger. Men det har avslagits av förvaltningsrätten, det vill säga rätten har godkänt lösning av överföringarna. Den proposition som beslutades av har fått en bred förankring i . Amineh Kakabaveh tycker att propositionen och beslutet inte är helt tydliga. Nej, avsikten är att inte vara alltför detaljerad utan låta det vara mycket av en bedömning. Men gör man överföringar utöver det som är en normal avkastning på det kapital som kommunen har satt in i bolaget, då måste det vara till särskilda ändamål. Det ska vara särskilda bostadspolitiska ändamål, bostadsförsörjningsändamål. Jag tycker att det är en ganska rimlig ordning. Framför allt måste man låta praxis utvecklas. Men jag tror att det ligger något intressant tänkande i Amineh Kakabavehs resonemang. Det bygger på att vi ska styra kommunerna mycket mer. Det måste ligga i hela tankesättet bakom Amineh Kakabavehs kritik. Då kan man fråga sig: Ska vi styra kommunerna? Har kommunerna ansvar för bostadsförsörjningen? Har kommunerna en viktig roll? Ska de ta den rollen eller ska ta staten ta över den rollen? Det är en stor, principiell fråga. Det skulle vara intressant att höra om Amineh Kakabaveh har någon synpunkt på detta. Det andra är att vi kan se på kommunerna. Vi pratade om , men även i kommuner som , som styrs av Socialdemokraterna tillsammans med , och , som styrs av Socialdemokraterna med stöd av , gör man sådana överföringar som Amineh Kakabaveh kritiserar. Kanske kan det vara lämpligt att åka hem till sina partikamrater och prata med dem i stället för att försöka få mig som minister att lugga kommunpolitikerna därför att de fattar beslut utifrån sin lokala politiska situation. 25 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack, statsrådet! Det är intressant att höra en minister stå här i talarstolen och säga att det ska vara otydligt i lagen. Det är inte så himla bådande. Vi har en lagstiftning, och den ska inte tolkas på annat sätt utan ska tolkas rätt. Det är faktiskt ett ansvar för ministern och hans departement att se till att lagen tolkas rätt. Vi vet att det finns indikatorer. Det finns tydliga exempel på att lagen tolkas affärsmässigt. De allmännyttiga bostadsbolagen kan inte göra annat än vad lagen säger. Visst kan jag prata med mina kamrater i de kommuner som är rödgrönt styrda. Men om vi har en lag som gäller kommer de också att göra precis enligt lagen. Bostadsbolagen säger att de inte kan. Om de privata bostadsbolagen gör på ett sätt, då gör de på samma sätt. Problemet ligger inte, , hos mina kamrater som styr i de rödgröna kommunerna, utan problemet ligger faktiskt i regeringens beslut. Det är inte så bred förankring, utan regeringen är i minoritet. Ni har fått stöd av bland annat för att genomföra denna lag. har varit emot. Vi föreslår nu att lagen ska utvärderas. Lagen har ställt till en hel del när det gäller demokratin. De pengar som jag pratar om, värdeöverföringarna, är skattemedel från medborgarna i kommunerna. Det är egentligen det som är odemokratiskt. De pengarna används till helt andra syften än vad de borde gå till, till exempel behovet av upprustning i miljonprogramsområdena och behovet av nya bostäder. Här står ministern och säger att det är sant att det är otydligt och att det ska vara så. När man har tömt alla konton hos bostadsbolagen, då ska man agera. Men då är det . Det är ett skriande behov av att bygga nytt och rusta upp. När det gäller social sammanhållning och integration vet vi att det finns stora problem i det svenska samhället i många storstäder. Varför skulle man inte använda pengarna för att ge medborgarna barn, äldre och ungdomar möjligheter till ett bättre samliv i de här kommunerna i stället för att använda pengarna till annat? När regeringen inte vill bidra med statligt stöd kommer byggandet självfallet att bli lidande. Där är det problem. Problemet är naturligtvis inte mina kamrater i kommunerna, för de tycker att detta är fruktansvärt, att lagen tolkas på alla möjliga sätt. Jag undrar: Tycker verkligen ministern att det är en bostadsförsörjningsfråga eller en åtgärd som främjar integration och social sammanhållning att klippa häckar och gräs och att bygga spårvägsterminaler eller riva campingstugor? Är det verkligen social sammanhållning? Var regeringens avsikt med den nya lagen verkligen att bolagen ska kunna tömmas och bolagens vinster användas till sådana ändamål och åtgärder? Tycker ministern också att det är rimligt att bostadsbolagen och deras hyresgäster ska finansiera detta? Eller ska det helt enkelt bestämmas kollektivt i kommunen? 26 Statsrådet (KD): Jag ska upprepa detta tydligt. Lagen är skriven så att man kan få ta ut en avkastning på det insatta kapitalet från det kommunala bostadsbolaget. Detta är begränsat. Undantag från denna regel finns i två fall. Det ena är att om man har gjort stora reavinster får man, under vissa begränsningar, göra extraöverföringar till kommuner från reavinster som har uppstått vid försäljningsintäkter. Det andra är om det går till vissa specifika bostadsförsörjningsändamål. Lagen har blivit mycket tydligare och bättre jämfört med den lag som gällde tidigare då Amineh Kakabavehs Vänsterparti var med och styrde . Vi ser också att antalet kommuner som inte följer regelverket har minskat, från . Det är inte bra, men det går åt rätt håll. Vi har en ny lagstiftning. Det är inte exakt skrivet hur man ska göra tolkningar i fråga om bostadsförsörjningsändamål. Det är det som jag menar med att lagen inte är perfekt och helt tydlig där. Det skrev man också i den proposition som fick ett brett stöd i denna kammare, bland annat av tilltänkta samarbetsparti Socialdemokraterna. Denna lag finns . Då kan man fråga sig: Om några bryter mot denna lag, borde vi då ha sanktioner mot dessa kommuner? har valt att inte ha den typen av sanktioner. Man vill inte utfärda ett bötesbelopp till kommuner som utifrån demokratiskt fattade beslut väljer si eller så. Den traditionen har vi haft. Man kan diskutera om det ska vara så eller inte. Men innan man kräver en lagändring för alla kommuner i som skapar rättsligt och principiellt ganska nya och intressanta frågeställningar tycker jag faktiskt att kan åka hem till sina kommunpolitiker och se till att man i de kommuner där man styr inte bryter mot dessa lagar och mot den tolkning som exempelvis gör av lagstiftningen. Då kan man börja i exempelvis och och den typen av kommuner där det pågår rättsliga diskussioner om huruvida man har gjort rätt eller inte. Där har man definitivt varit mycket mindre tydlig än vad exempelvis det borgerligt styrda har varit som till och med har fått klartecken i Förvaltningsrätten att man följer lagen. Vi måste ha lite ordning och reda i denna diskussion, och vi måste också bestämma oss för om vi ska låta kommunerna ha självstyrelse i dessa frågor. Ska vi låta det vara en demokratisk debatt i , , och om hur man använder sina kommunala bostadsbolag? Jag ska ta upp en annan intressant principiell fråga. Man säger att varje uttag av avkastning från ett kommunalt bostadsbolag på något sätt skulle vara fel, omoraliskt och ett slag mot hyresgästerna. Då måste man föra samma principiella resonemang med de kommunala energibolagen som man också tar vinster från och som kanske drabbar kommuninvånare i form av högre energipriser. Den nya hyressättningsmodell som vi har bygger på att man ska betala en skälig hyra för sin lägenhet utifrån det bruksvärde som gäller efter förhandlingar mellan och fastighetsägarna. Sedan ska företagen drivas så rationellt som möjligt. Kan man sedan göra stora och viktiga sociala insatser utöver den reglerade avkastningen på kapital som har satts in i bolaget, kan det finnas lägen då man kan få ta ut vinster som har uppstått i bolagen. Jag tycker att den öppning som finns i lagstiftningen är rimlig. Jag föreslår därför att Amineh Kakabaveh för sitt resonemang med sina tilltänkta samarbetspartier i en eventuell kommande regeringsbildning som hon önskar innan hon tar till alltför stora brösttoner. Framför allt ska man se till att lagstiftningen följs av de kommuner där Amineh Kakabavehs partikamrater är med och styr. 27 AMINEH KAKABAVEH (V): Det är inte konstigt att man i denna talarstol vill lämna ifrån sig ansvaret och på ett arrogant sätt lägga det på andra människor. Jag sade detta i precis den ordningen. Ministern ska själv ta reda på vad det är han talar om. Det handlar egentligen om att det finns en lagstiftning som ministern själv säger är otydlig. Han inser själv att den är otydlig. Den tolkas på olika sätt. När det finns en lagstiftning ska samma ordning råda i alla kommuner. Jag ska betona att det inte är de kommuner där mina partikamrater styr som har de värsta problemen, utan det är de kommuner som styrs av moderater och dina partikamrater. Det gäller till exempel . I många delar av landet finns inte ens hyresrätter kvar. Man värnar om hyresrätten i sina tal. Men i verkligheten är det helt annorlunda. Jag tycker att ministern ska ta ansvar och ta till sig den kritik som framför allt men även många andra har fört fram, och den är befogad. Det handlar inte om social sammanhållning och integration, utan det handlar i stället helt enkelt om att klippa gräs och häckar och riva campingplatser. Varför kan man inte inse det? Varför lägger du ansvaret på mina partikamrater i andra delar av landet? Vi talar faktiskt om saker som händer här och . Jag upprepar att menar att vi för dessa 1,6 miljarder skulle kunna bygga 900 nya lägenheter om vardera . Så säger statens eget verk. Vad säger bostadsministern om detta? 28 Statsrådet (KD): Vi kan konstatera att vi har en ny lag . Vi har fått ett tydligare regelverk till kommunerna än tidigare när det gäller kommunala bostadsaktiebolag. Vi ser att det finns ett utrymme, utöver en skälig avkastning på insatt kapital, att också använda medel för bostadsförsörjningsändamål. Exakt hur lagen ska tolkas i varje detalj ser vi nu när vi tittar på rättsliga utfall. Bland annat har Förvaltningsrätten sagt att det som har gjort har varit okej därför att man har preciserat bostadssociala ändamål när det gäller de pengar som man har utdelat. Vi ser också hur andra kommuner har gjort så att säga sådana syftningar men inte följt upp detta i praktiken. De kanske får svårare att klara sig genom en rättslig prövning. Jag tror inte att vi ska ha sanktioner i form av straff och viten till kommuner som inte exakt följer detta. I stället tror jag att vi ska ha en livlig debatt. Vi ska uppmärksamma de kommuner som inte följer lagens intentioner, och vi ska se till att medborgarna får kännedom om detta. Vi ska se till att alla aktörer i en kommun debatterar frågan och därmed ställer sina politiker till svars för varför de inte följer lagstiftningen. Det tror jag är en rimlig ordning. Om Amineh Kakabaveh vill ändra på den ordningen är hon välkommen att motionera i så att vi får pröva detta i sedvanlig ordning. Det finns ett konstigt synsätt där man betraktar en vinst som har uppstått i ett kommunalt bostadsbolag som någonting annat än en vinst som har uppstått i ett kommunalt energibolag. I båda fallen ska man se till att man har rätt pris för rätt produkt. Oavsett om det handlar om energi eller boende ska det vara rätt pris för det som man får, och bolagen ska drivas så bra som möjligt. Vi ska också se till att kommunerna tar sitt bostadsförsörjningsansvar. Ett instrument för detta kan just vara att i vissa lägen få använda vinster som har uppstått i kommunala bostadsaktiebolag. Men det ska ske i reglerade former. Jag tror att vi kommer att få se att det kommer att fungera allt bättre . Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2012/13:311 om gröna utvecklingsstrategier och förändringar vid SLU 29 Landsbygdsminister (C): har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att ska få behålla de utbildningar som riskerar att försvinna från , och vad jag avser att vidta för åtgärder i regleringsbrevet till SLU för att säkra SLU:s närvaro i .