prot · H00991 · 2013-04-15 00:00:00 — Det gör att väldigt många kommuner men också fackförbund och företagarorganisationer börjar fundera på om det finns ett annat sätt att lösa problemet på när staten sviker. Det bästa skulle vara att få ordning och reda på Arbetsförmedlingen och att styra myndigheten på ett sätt som gör att den klarar uppdraget med de krav som samhället borde ställa på den. finns en koppling. Kommunerna har jobbat med den här typen av frågor och har erfarenheter och en koppling lokalt som gör att de kan nå längre än vad en statlig myndighet kan med sina tentakler ut från . Det är ett intressant förslag från Per . Vi har inte skrivit fram något liknande själva. Men det är definitivt någonting att fundera på att också ge kommunerna en möjlighet, åtminstone till dess att vi kan styra upp Arbetsförmedlingen och få den att fungera som den ska. 25 PER (MP) replik: Det var ett välkommet besked från Socialdemokraterna att man är beredd att titta på Arbetsförmedlingens uppdrag och analysera varför den inte fungerar det gör den inte . En bild som vi får från många olika håll är att med de direktiv, den styrning, som ges till Arbetsförmedlingen av regeringen är den inte en särskilt effektiv myndighet, speciellt när det gäller arbetsförmedling till unga. Jag och tycker att det finns en logik här. När kommunen redan har ansvaret för utbildningsväsendet och skolan, som såklart är tätt kopplat till att unga sedan ska kunna komma ut och få ett arbete, och när kommunen dessutom har ansvar för försörjningsstödet, som många unga hamnar i om de inte får ett arbete, är det rimligt att man får en del av statens hela kaka och kan bidra till att lösa upp även när det gäller Arbetsförmedlingen och att få unga i arbete. Men då krävs det att man får tillgång till de resurser som Arbetsförmedlingen har men som man med regeringens styrning tvingas lämna tillbaka. Man har ju lämnat tillbaka till regeringen från Arbetsförmedlingen därför att man inte kan använda de pengarna på grund av att styrningen är så pass hård från regeringen. Det vore intressant att höra hur Socialdemokraterna ser på kommunernas roll när det gäller Arbetsförmedlingen framöver. 26 (S) replik: Det råder ingen tvekan om att det finns ett utvecklingsarbete när det handlar om arbetsförmedlingsverksamhet i . Men det finns också ett grundläggande problem, och det är att det inte finns tillräckligt många arbeten att söka och att många av dem som söker jobb inte har den kompetens och kunskap som man behöver för att få de jobben. Allt det där måste giftas ihop i en helhet som gör både att arbetskraften får den utbildning den behöver och att vi har en bra matchningsprocess där många aktörer kan få vara delaktiga, och behöver vara delaktiga. Allt det där måste ihop i en helhet. Dit är det en bit kvar, i alla fall om man får tro vad som händer i Arbetsförmedlingen . 27 (FP) replik: Jag tror att det mest uppseendeväckande i anförande var detta att överskottsmålet inte skulle uppnås, vilket indikerar att han och hans parti är inställda på att driva en mer restriktiv finanspolitik än den som regeringen driver. Regeringen driver inte en restriktiv utan en expansiv finanspolitik. Det är verkligen en judaskyss på alla tidigare socialdemokratiska finansministrar att driva en restriktiv politik i en lågkonjunktur. Jag ska återkomma till detta i mitt huvudanförande och ställa en mer precis fråga om bolagsskatten. beslutade att bolagsskatten skulle sänkas till , och därmed är den skattesats som gäller . Det finns nu ett liggande motförslag från Socialdemokraterna att den ska vara . Därmed har vi en situation att om ingenting görs kommer Socialdemokraterna att gå fram med krav på en höjning av bolagsskatten från . Det här är en väldigt egendomlig situation. Det är egendomligt, om man tror på och tar näringslivspositiva profil på allvar, att partiet då ska gå fram med en höjning av bolagsskatten. Att en höjning är svårsmält beror också på att omvärlden ändras. , och har sänkt bolagsskatten. Min fråga till är ganska självklar: Vad är det som gäller? Är det näringslivspositiva retorik, eller är det den faktiskt förda politiken med högre bolagsskatt, med en höjning av bolagsskatten i ? 28 (S) replik: känner ju väl till att i vårt förslag till budget fanns inte den stora sänkning som regeringen genomförde med lånade pengar pengar som man inte hade och som gör att överskottsmålet är i fara. En kritik som vi hade då var att en bolagsskattesänkning inte har den stimulanseffekt som vi behöver i svensk ekonomi, utan tvärtom. Det är en strukturell åtgärd. Det kan man göra om man har råd med det, men när man behöver ha energi, som finansministern säger, i ekonomin fungerar det bättre att ge pengarna till barnfamiljer, pensionärer och yrkesarbetande i stället för till storbankerna. Därför var vi väldigt kritiska till det. Vi får också rätt . Vi sade en sak till som är väldigt viktig. Det här leder till ett race to the bottom. Man driver ned skattesatserna också i andra länder genom att göra det. Då har vi ingenting vunnit i slutändan. Då blir vår relativa position densamma. Vi attraherar inte mer kapital eller investeringar på grund av det därför att andra också sänker. Det är precis det som händer, som själv lyfte fram, med , och . Det är naturligtvis ingenting som vi från vår sida önskar, att fortsätta att skruva ned skattesatserna så att vi till slut inte får in några skattepengar till vår välfärd. Det får snarare svara på: Givet att ni totalt missbedömde konjunkturläget och vi hade behövt en stimulans av privat efterfrågan i stället för lägre skatt i storbankerna, var det verkligen så smart att påbörja och driva vidare ett race to the bottom när det handlar om bolagsskatt när vi behöver pengarna i våra offentliga finanser för att kunna betala för välfärd eller för den delen klara överskottsmålet, som också är viktigt? 29 (FP) replik: Beskedet från är: Vi har rätt vi ska inte skruva ned bolagsskatten. Det var ett väldigt intressant besked. Det är inte bara så att ni inte ska skruva ned den, utan ni ska höja den om ni ligger kvar med den politik som ni hade . Ditt svar, , är ju att allting är bra så som det gjordes och att det inte behövs någon omorientering. Då kan man väl påminna om bakgrunden. är ett litet land, och vi kan inte styra bolagsskattesatser. Om vi inte anpassar oss till andras bolagsskattesatser kommer våra skattebaser och våra företag att flytta till andra länder. Då kommer skatteintäkterna att sjunka so oder so. Skattebasen flyttar, och därmed blir skatteintäkterna lägre. Jag tror att vi måste anpassa oss till omvärlden. Jag tror att det är väldigt olyckligt, men jag förstår att ni i Socialdemokraterna står fast vid att ni vill höja bolagsskatten. 30 (S) replik: Vi återkommer med ett helt budgetförslag med alla skatter och alla utgifter, precis som jag utgår från att regeringen kommer att göra. Det är så processen ser ut. Vi får se hur politiken utformas i sina detaljer då. säger : Om vi höjer inträffar allt det här hemska. Vår kritik var just att sänkningen skulle leda till detta race to the bottom, att andra också skulle sänka. Det var precis det som tog upp , att det är detta som kommer att hända med , och . I förhållande till de länderna är inte vår relativa position förändrad, för de sänker också. Då har vi bara tryckt ned staternas möjligheter att få in skatt till sin välfärd. I stället sänker vi bolagsskatten för exempelvis de fyra storbankerna med mångmiljardbelopp. Jag tror att det är en dålig politik. Men vi återkommer med våra detaljer i skattepolitiken . 31 PER ÅSLING (C) replik: Jag har med stort intresse följt den socialdemokratiska partikongressen, , som avslutades . Ni beslutade på kongressen att det inte ska vara möjligt att driva vårdföretag utan kommunernas godkännande, i alla fall om det ska gå runt på skattepengar i det kommunala systemet. Kongressen beslutade vidare att det inte heller ska vara möjligt att starta friskolor utan kommunens klartecken. I praktiken innebär detta att det kommer att införas någon form av vetorätt mot konkurrens i den egna verksamheten. Man kan givetvis vara både för och emot företag och vinster, men det är förvånande att Socialdemokraterna är emot vinster i vissa delar av näringslivet men inte i andra. Det finns många företag som säljer tjänster till den offentliga verksamheten, och det verkar vara okej med vinster när det gäller till exempel företag som , , NCC eller andra tjänster som utförs av manligt ägda företag, som snöröjning och andra, snarlika verksamheter. Däremot är tydligen kvinnodrivna vårdföretag ett fördärv. Jag tycker att det borde vara besvärande för Socialdemokraterna att ha olika syn på olika företag och därmed på vinster beroende på vad företaget sysslar med. Det borde vara god kvalitet som är avgörande, antingen det utförs av offentlig eller privat verksamhet. skrev i om Socialdemokraterna: är inte emot att företag som bygger vägar, hämtar sopor eller kör bussar går med vinst. Men om den kvinnodominerade vården gör det blir det ett jävla liv. Då vill jag ställa frågan: Hur kan du, , motivera att er affärsplan sätter vissa branscher och vissa företag helt vid sidan om? 32 (S) replik: och har tydligen träffat väldigt många kvinnliga riskkapitalister. Det har inte jag gjort. De är män. Vi socialdemokrater vill ha ordning och reda i välfärden, men vi står också upp för brukarnas valfrihet. Vi värnar kvalitet, och vi värnar medborgarnas skattepengar på en och samma gång. Vi tycker inte att det ska vara möjligt att ta ut stora vinster i välfärdsverksamhet, särskilt inte om den inte levererar hög kvalitet. Därför vill vi komplettera med rejäla krav på kvalitet, bemanning och annat, så att vi inte får den här situationen, där man kan driva undermålig välfärdsverksamhet och göra sig en rejäl hacka. Så ska det inte vara. Detta är väldigt utmanande för borgerligheten, har jag förstått. Ni vill alltså att man ska kunna göra vinster fastän man har dålig verksamhet? Ni gillar alltså att skattebetalarna betalar för mycket för det de får? För mig är detta obegripligt! Det kan bara vara drivet av något slags ideologisk syn att man ska ha rätt att göra vinst på alla andras bekostnad. Jag tycker att det är mycket märkligt. Jag tycker också att det är bra om man ser till så att de som betalar och de som får ta ansvar när verksamheten klappar igen också får vara med från början och ha en diskussion. Om en skola läggs ned mitt i en termin för att verksamheten inte når upp till avkastningskravet eller för att kassaflödet skulle vara för dåligt ringer man då till skolföretagsledaren eller till kommunalrådet? Vem är det som kommer att få reda upp den soppan? Vem ska fixa det? Och borde man då inte redan från början ha samrått? Det borde väl finnas ett samarbete mellan de två. Det tror jag på, och det är obegripligt att tycker att det kommunala självstyret inte ska råda i detta avseende. 33 PER ÅSLING (C) replik: är villigt att vända på alla stenar för att finna lösningar som gör att vi kan behålla och förbättra välfärden . Det är viktigt att satsa på kvalitet. Det är det centrala för oss. Vi tror dock att det är bra att ha både offentligt och privat utförd vård, skola och omsorg. För oss är det en självklarhet att skolor och små privata vårdbolag ska kunna jobba även utan att ett kommunalt veto ska sätta gränser eller stoppa verksamheten. SKL, Kommuner och Landsting, har visat att om förbättringar inte genomförs kommer skatten att behöva höjas med på . Återigen, : Varför landade er affärsplan i ett ställningstagande som gör det omöjligt att driva företag inom branscher där åtta av tio företag ägs eller leds av kvinnor? 34 (S) replik: Per Åsling har fel. Vi har inte landat i något sådant ställningstagande. Det är fortfarande möjligt att bedriva både friskolor och annan välfärdsverksamhet med vårt kongressbeslut. Vad vi säger är att vi ska ha tydliga kvalitetskrav och att man inte ska kunna bete sig hur som helst i den här branschen. Det som är märkligt är också att om det nu finns ett krav på i höjda skatter framöver, som Per Åsling säger, måste vi använda varje skattekrona väldigt noggrant. Då kan vi inte låta den här sektorn bara läcka ut pengar. Vi måste vara noggranna med vad vi gör. Jag har väldigt svårt att se hur får ihop sin linje. Man är kritisk mot oss som ställer tydliga krav och inte tycker att det ska få vara High Chaparral i välfärdsverksamheten men som ändå vill att det ska finnas valfrihet och alternativ. Det är väl bingo det är väl den politiken man borde driva? 35 (SD) replik: är ett långt och stort land med långa transporter som är kostsamma för många företag, inte minst för exportnäringarna. Skogsindustrin kanske sticker fram speciellt. Ni har tidigare föreslagit en kilometerskatt på lastbilstrafiken i , och jag förmodar att ni fortfarande står för det. Ni kallar det i och för sig för en vägslitageavgift, men ändock. Jag tolkar det också som att ni har inspirerats av danska socialdemokrater när det gäller att införa just denna skatt på lastbilstrafiken i . Jag tänkte fråga om ni , efter att de danska socialdemokraterna dragit tillbaka sitt förslag och inte längre vill genomföra det, också är beredda att ompröva detta i den svåra situation vi har för svensk exportnäring för tillfället. Som vi ser det finns det ingen anledning att ytterligare försvåra för svensk exportnäring genom att införa en kilometerskatt. Är Socialdemokraterna beredda att ompröva sitt ställningstagande, eller har ni kanske redan gjort det? 36 (S) replik: Det är intressant att det nu blir en remissdebatt om vad Socialdemokraterna tycker i en massa frågor och inte om vilken politik regeringen står för. Det är ju faktiskt därför vi är här . Men jag ska naturligtvis svara på frågorna. Vi har uppfattningen att det är rimligt med rättvisa villkor också inom transportbranschen. Vi ser hur många utländska åkare tar över stora delar av den här sektorn, och man betalar inte för sig som svenska åkare får göra på andra håll i . Därför tycker vi att det är rimligt att införa en vägslitageavgift. De pengarna använder vi sedan för att investera i infrastruktur och göra det möjligt för transporterna att bli ännu effektivare, miljövänligare och bättre fungerande. Det är oerhört viktigt också för samhällsekonomin att vi får till stånd den typen av förändringar. Sedan blir det samma svar till som tidigare till . Vi lägger fram ett helt och fullt förslag , precis som och regeringen gör, och då kommer vi naturligtvis att stämma av vår politik både mot vad vi har fattat beslut om på vår kongress och mot vad vi tycker är rimligt att genomföra framöver. Vi vill ha en bra utveckling i . Mer besked än så tänker jag inte ge, men det är väsentligt mer än vad vi har fått från dem som har lagt fram en budget . 37 (SD) replik: Jag tackar för svaret. Jag tror inte att svensk exportnäring tackar, men okej. Jag ska ta upp en annan fråga som är intressant eftersom ni ju avser att regera tillsammans med om ni får makten, åtminstone enligt de signaler man kan få. Man kan dock misstänka att det finns en del överenskommelser mellan och regeringen som för något annat, men vi får se. Om ni nu ska regera tillsammans med , hur kommer ni att göra med den fria arbetskraftsinvandringen som och alliansregeringen genomfört tillsammans? Vi såg till exempel en artikel i om hur människor får köpa anställningskontrakt för att komma till och jobba under närmast slavliknande förhållanden. Förutom att detta i sig själv är horribelt sätter det press nedåt på de svenska lönerna. Vad gäller vid en rödgrön valseger? Är det en reglerad, behovsprövad arbetskraftsinvandring, eller är det modell? 38 (S) replik: Den politik som vi står för är att ha en reglerad arbetskraftsinvandring. Vi måste ha ordning och reda på svensk arbetsmarknad och inte bara inom transportsektorn, som vi diskuterade tidigare. tar upp en del exempel som är rätt horribla och som jag verkligen hoppas att inte minst kommer att hjälpa regeringen att komma till rätta med. Jag tror inte att någon är intresserad av att ha den här ordningen mer än de som vill ha ett tryck nedåt på villkor och löner. Sedan har denna fråga i värld naturligtvis en koppling till invandring rent generellt. Där har vi helt olika uppfattningar. Där tycker vi verkligen att människor som har skyddsskäl ska kunna komma till och få stanna här, även om de inte råkar bli lönsamma direkt. Lönsamhet verkar ju vara utgångspunkten för politik: Blir man lönsam direkt får man vara i . Jag tror att det är en utveckling och en människosyn som är väldigt farlig och som också kommer att flytta över på många andra områden. 39 (KD) replik: När jag hörde ditt anförande, , kom jag att tänka på Mästarnas mästare som går på tv . Där gäller det för den som ska bli bäst att ligga i topp eller ligga bra till i alla grenar. Det är inte säkert att du vinner i varje gren i jämförelsen. Men du ligger på topp om du lyckas ligga högt upp på den här listan och tjäna ihop dina poäng. Det är någonting, tror jag, som är viktigt att komma ihåg i den här debatten, hur lyckas. Vi vinner inte i alla jämförbara grenar. Men vi ligger i topp i en mängd olika grenar. Därför kan vi också se oss lite grann som mästarnas mästare trots att vi är i en kraftig lågkonjunktur. Det är en annan sak, . har löntagare börjat få sina deklarationer. Där kan man se att det finns något som heter jobbskatteavdrag. har man fått i sänkt skatt, tack vare det här jobbskatteavdraget. går , din partiledare, ut och säger: Ja, men det här går faktiskt inte att ändra på. Man är till och med beredd att köpa ett femte jobbskatteavdrag, enligt honom. skriver Socialdemokraterna i sina kongresshandlingar att jobbskatteavdraget bidragit till ökad orättvisa och försvagat de offentliga finanserna. Några positiva sidor med det här avdraget verkar över huvud taget inte finnas. , er ekonomisk-politiska talesperson, pratar om att det här är något nödvändigt ont. Jag har en fundering. Trots att ni sågar detta jobbskatteavdrag så hårt och trots att ni menar att det bidrar till en massa orättvisor säger ni: Nej, men det här är inget att göra någonting åt. Det ska vi behålla. Men jag är lite orolig. Vad händer den dagen ni får sitta vid makten, om det skulle inträffa? Kommer ni då att börja höja de här skatterna? Ni påstår ju ändå fortfarande att de är orättvisa och att de slår fel. Vad är det som gäller, ? Är det ett medvetet val att nu plocka bort runt i skattesänkningar för våra medborgare? 40 (S) replik: Det besked som gav var att han inte ser framför sig att han ska gå till val på höjda inkomstskatter för vanligt folk. Däremot tycker vi inte att det vore en bra idé att införa ett femte jobbskatteavdrag. Vi tror att resurserna behövs på andra håll än till ytterligare skattesänkningar. kan man tro att borgerligheten anser att skatter är någonting som finns i ett samhälle mest för att man ska ha dem och kunna sänka dem, så att det kan bli fler jobb. Så är det faktiskt inte. Skatt är i stor utsträckning kostnaden för de människor som skyddar oss, som botar oss, som vårdar oss, som utbildar oss och som tar hand om oss i en massa olika situationer i livet. Skatt är lön till brandmän, soldater, poliser, undersköterskor, sjuksköterskor, läkare och lärare. Det är lön till dem som bygger våra sjukhus och som tar hand om våra parker. Skatt handlar väldigt mycket om att vi omvandlar. Vi betalar in, och så omvandlar vi det till löner till människor som arbetar för oss. Vi menar inte att skatt är någonting som man har för att man ska sänka den, bara för att det skulle skapa fler jobb. Det är inte riktigt så det går till. Därför tycker vi inte att det har varit en effektiv politik. Men en sak har varit bra med jobbskatteavdraget, som många människor säkert är glada över, nämligen att det ger mer pengar i plånboken. Det tycker vi också är positivt. Men det ska ställas mot alla andra saker som vi vill göra framåt. Då tycker vi att vi, i stället för att gå vidare och genomföra ännu fler skattesänkningar som ändå har en hel del negativa effekter för samhället, att vi ska använda de resurserna för att få fler jobb, för att få bättre välfärd men också för att hålla ihop , så att vi inte får ett samhälle med väldiga klyftor där vi inte kan hålla samman. Jag tror att detta har varit en styrka i , historiskt sett. är ett land som håller ihop. Vi tycker inte att det är bra när några sticker i väg och andra blir lämnade efter. 41 (KD) replik: förstår jag er skattepolitik. Ni vill höja skatterna med 30 miljarder så att färre investerar i vårt land och färre driver företag, och därigenom får vi färre anställda som kan betala sin skatt. Det börjar gå upp för mig vilken logik ni kör med i socialdemokratin. Jag har en fråga till. Så här står det i propositionen: Regeringen vill införa en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Det finns skäl att eftersträva att alla som arbetar och uppfyller villkoren för försäkringen ska omfattas av en arbetslöshetsförsäkring, obligatorisk. Hur ställer sig till de orden i vårpropositionen? 42 (S) replik: Jag har förstått att det finns borgerliga partier som tycker att en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring skulle vara ett bra komplement till en bra arbetslöshetsförsäkring. Det håller jag inte med om. En dålig obligatorisk arbetslöshetsförsäkring är naturligtvis inte alls bra, utan vad vi behöver är en försäkring som är bra, som ger sjysta villkor och som hjälper till i omställningen från det gamla till det nya. Det är vår prioritering. Vi tycker att det är bra att ha kopplingen till de fackliga organisationerna, även om det finns en klar bodelning där också. Det finns många fördelar med det, att vi får upp anslutningsgraden och att vi får stabila parter som kan fatta beslut om jobbpakter eller inte jobbpakter och som man kan lita på i lönebildningshänseende. Det har varit en stor styrka för . Vi tror att det är olyckligt att ersätta en bra modell. Det måste vara mycket bättre att vi kan se till att försäkringen blir bättre men behålla modellen. 43 PER (MP): Vi politiker talar gärna om jobben och att det är den största och viktigaste frågan för . Det gör också jag, allt som oftast. Det har vi också hört i början av den här vårbudgetdebatten. Men ofta begår vi misstaget att tala om det här som att det råder brist på jobb, i betydelsen brist på saker att göra. Arbetslösheten i är ett allvarligt problem för den som är utan jobb men också för samhället i stort. Men lösningarna finns inom räckhåll, för det finns inte brist på arbete som behöver utföras. I många länder ses som ett föregångsland. Vi har högt anseende för det vi har uppnått när det gäller välfärd, utbildning, demokrati och miljö. Det är glädjande, och det skapar stolthet. är ett bra land jämfört med de flesta länder här på jorden. Vi har fred och frihet. Vi har hälsa och utbildning. Men tyvärr blir bilden av som ett föredöme allt mindre sann. På många områden är inte längre världsledande. Vi är inte bäst i klassen. kan mycket bättre. Det finns oerhört mycket jobb som behöver göras. Då duger det inte att komma fram med den här typen av kraftlös budget, som finansminister nu lägger fram. Då krävs det åtgärder för att vända i rätt riktning. Jag vill särskilt nämna tre områden, tre mycket viktiga områden där börjar hamna på efterkälken och där vi har mycket att göra för att leva upp till vårt tidigare goda rykte. Det första området är arbetslösheten bland ungdomar, som vi har varit inne på redan tidigare. Ungdomsarbetslösheten är nu högre i än i något annat nordiskt land och högre än i de flesta jämförbara länder i . Över 120 000 ungdomar går varken till jobb eller till skola . Det är 120 000 av unga. Det betyder att var tionde person inte har någonstans att gå och inte har någon särskild anledning att sätta väckarklockan på ringning och gå upp . Man brukar säga att det finns en skillnad mellan arbetslösheten bland unga och arbetslösheten bland vuxna, nämligen att de unga har korta tider av arbetslöshet medan de lite äldre är arbetslösa längre.