prot · H1098 · 2013-10-02 00:00:00 — har höjt sina avgifter för gruvorna. har höjt avgifterna för gruvorna därför att man vill ha någonting tillbaka, lika självklart som får något tillbaka för sin olja. Men ni vill ge bort rikedomen i den svenska berggrunden. verkar inte ens tro på oss när vi säger att vi är lägst beskattade i världen. Jag har statistik här. är välkommen att titta på den efter debatten och se själv. Han kanske tror på om han nu inte tror på . har tyvärr en vana av att göra affärer som är ofördelaktiga för skattebetalarna men väldigt bra för utländska företag. Express-konstruktionen, där man ger bort vinsterna under ett stort antal år, var ansvarig för. Det är en av de sämsta företagskonstruktioner som har gjorts i moderna företagshistoria. Nuonaffären kanske kan konkurrera om sämre företagande. När det gäller Socialdemokraterna har jag svårt att se tydliga skillnader mellan den socialdemokratiska och den borgerliga politiken på det här området. Det finns en dålig vana i dagens socialdemokrati att kopiera borgerliga skattesatser, fast , på olika områden. Gäller det även mineralavgifterna? Är verkligen rimligt? Är det inte så att man bör betala mer till lokalsamhället? Vi riskerar att få en sorts moment 22 för de områden som har rika mineraltillgångar. De vill självklart ha jobben. Men kommer de att kunna bygga bostäder? Kommer de att kunna ha en riktig infrastruktur? Kommer de att få någon utveckling? Kommer de att få några skattebetalare? Blir det bara exploatering och ingen utveckling? Det är det som mineralavgiften handlar om. De ska få resurser så att de får samhällsutveckling. De ska få någonting tillbaka när de ger företagen tillträde till sina rika mineralresurser. Jag vill ha en långsiktig, stabil mineralpolitik i . Vi är en gruvnation, vi ska förbli en gruvnation, men vi ska vara de bästa när det gäller miljötänkande. Vi ska ställa de hårdaste kraven. Vi ska se till att vi har en gruvmiljöbransch där forskningen är världsledande, där vi säljer tekniska lösningar för hur man städar upp efter sig och där vi visar andra länder att man kan ta ansvar för gamla synder, som det finns gott om i gamla gruvnationer. Vi ska vara en nation där vi bygger ut järnvägen för att slippa tunga transporter med lastbilar, och vi ska vara en nation som lyssnar på lokalbefolkningen, som ger någonting tillbaka och som respekterar urfolk samerna och deras unika kultur och rätt att ha kvar sin renskötsel. Det är det vi står för. Vi tror på omtanke om gruvnäringarna. Vi tror inte att girigheten hos enskilda utländska företagare är den bästa eller enda drivkraften på det här området. 74 (KD): Jag vill gärna instämma med i det sista han sade, nämligen att det är viktigt att samernas intressen inom rennäringen tas till vara. Däremot fanns det en del annat som jag ska kommentera alldeles strax. Jag tycker att det känns bra att regeringen nu har lagt ett uppdrag på i och att landshövding har uppdraget att föra en dialog med de intressen som står emot varandra uppe i Kallak. Då känns det trist, herr talman, att närmast raljerar över försöken till dialog. Jag frågar mig: Vad är alternativet? Det skulle vara spännande att få det utvecklat. Det är klart att detta måste lösas genom dialog och att det finns möjligheter att finna en balanspunkt där man kan ta varandra i hand och sedan leva sida vid sida. Just och är faktiskt typexempel på kommuner där samebyarna, genom dialog, har kommit överens och lever i stor harmoni med gruvbolagen. Varför skulle det inte vara möjligt i Kallak? Jag är glad över att oppositionen inte verkar kunna enas om man ska ha en ny gruvskatt och ännu mindre om hur hög den skulle vara och vad den skulle användas till. Jag tycker att det här är riktigt glädjande för att det är en försmak av hur det skulle se ut om de här partierna – om olyckan var framme – skulle sätta sig ned och försöka lösa hur svensk beskattning ska se ut. Det är bra att vi får ett exempel på det redan här . Låt inte oppositionen experimentera med en av verkliga modernäringar, som har en så stor betydelse för vårt folkhushåll. När det gäller grundläggande förutsättningar skiljer sig beskattningen av gruvor egentligen inte från beskattningen av till exempel ett stålverk eller en metallindustri som förädlar de metaller som blir resultatet av gruvnäringen. Eller hur, ? Om man skulle lägga extra skatt på deras insatsvaror – vad skulle det få för effekter för den hembygden? Förädlingsvärdet på det som den typen av företag åstadkommer i lokalsamhället beskattas ju på samma sätt som malmen. som ligger i marken är inget värd förrän den börjar tas upp och kommer till nytta. Det är de kostnader som är förknippade med detta sammantaget som gör om det kommer folkhushållet till del. Där tycker jag att har en hel del i övrigt att bevisa i det resonemang som han för. Så någonting om Express: Vi hade inte haft en järnväg till och en järnväg som fortsätter och knyter ihop flygplatsen med stambanan även norrut – en av största järnvägsstationer finns på – om inte privata investerare hade satt in av privat kapital i detta. Jag vet att känner motvilja mot allt vad privata investeringar heter. Det kanske är en lätt överdrift, men det ligger mycket i detta. Okej – det är en lätt överdrift! Men den samhällsnytta och den miljönytta som denna järnväg har gjort tycker jag är värd ett erkännande också från sida. 75 Näringsminister (C): Det är en splittrad opposition som vi hör. Dels är det Socialdemokraterna, som tycker att regeringen gör för lite. Då vill jag bara berätta att vi lade stora satsningar på bostäder, kompetensförsörjning, infrastruktur och forskning just på gruv- och mineralområdet. Vi lade bland annat en riktad innovations- och samverkansdel mot just gruv-, stål- och mineralområdet. Vi har också etablerat ett nordiskt forskningsinstitut, Nordmin, uppe i . Jag leder dessutom Mineralforum och Malmfältsgruppen för att samla aktörer på detta område. Dels är det och , som inte vill ha några gruvor, inte vill ha några jobb i glesbygden och vill lägga ned svensk gruvnäring. Det är ganska förödande och splittrade signaler som den svenska oppositionen sänder till denna viktiga industri. Det är inte bara en opposition utan också en koalition som aspirerar på regeringsmakten. Det är förödande signaler för svenska företag och svenska jobb. Vi ska ha starka lokalsamhällen, men utan en gruvnäring på orten blir det inga lokalsamhällen. Har vi inga jobb finns det heller ingen möjlighet att utvecklas. Låt mig ta några punkter om avgifter. I har vi valt linjen att ha extremt höga miljökrav och krav på fonderade medel. Det fungerar inte på det sättet i andra länder. I kostar det, och det är väldigt bra. I andra länder har man i princip obefintlig miljölagstiftning, vilket lägger ansvaret på staten. Det kräver alltså högre skatt på företagen. Därför är det skillnad mellan hur fungerar och hur andra länder fungerar vad gäller gruvskatten. Om vi skulle inrätta en miljöfond skulle vi underkänna . Då riskerar vi en ansvarsförskjutning från företag som har ansvar för återställning till staten. Jag tycker att företagen och förorenaren ska ha ansvaret för det man åsamkar naturen. Vi vill ha en hållbar gruv- och mineralpolitik där dessa värden måste förenas. 76 (S): Det här är en viktig debatt, som både handlar om ekonomiska framtid, jobben och våra möjligheter att konkurrera globalt och handlar om hur gruvnäringen kan bli hållbar såväl ekologiskt som socialt. Det är en avgörande fråga för oss som ett litet land. Det finns en stolt historia här. Alltsedan Falu koppargruvas tillkomst har svensk gruvindustri skapat sysselsättning och framtidstro i vårt land. Gruvnäringen möjliggjorde framväxten av en svensk verkstads- och fordonsindustri i världsklass. I inland, Bergslagen, , , och – man kan rada upp massor av städer och samhällen runt om i vårt land – skapades grunden för företag och arbetstillfällen i den svenska mineralutvinningen. Det är klart att vi ska fortsätta att vårda det . Men, herr talman, gruvnäringens framtid är för viktig för att bara reduceras till ett politiskt spel, att kasta glåpord i ansiktet på varandra eller att anklaga varandra för saker och ting. Ett litet land som kanske skulle samla sig kring en av vårt lands viktigaste näringar och säga att dessa frågor inte bara är frågor för ett regeringsprogram som man har snickrat ihop, utan det regeringsprogrammet kanske skulle läggas fram för riksdag. Därmed skulle vi över politiken och över blockgränserna kunna förbättra och förfina regeringens mineralstrategi och bli överens, skapa långsiktiga spelregler för näringen så att vi kan få en hållbar gruvnäring som skapar jobb och framtidstro i hela vårt land. Jag hoppas att näringsministern har lyssnat till debatten och skickar mineralstrategin till för diskussion, förbättringar och beslut. 77 (M): finansieras infrastruktur, utbildning och offentlig sektor genom skatter. Förutsättningarna för en god uppväxt, utbildning och ålderdom ska vara goda oberoende av var i landet du bor. Det system vi har fungerar i huvudsak bra. Förslaget om gruvskatt och regionala fonder innebär i praktiken att det kommunala skatteutjämningssystemet bryts upp. Jag tror inte att det gynnar tillväxten i landet. Jag tror att det är bra att vi försöker jämna ut förutsättningarna så att det blir så lika förutsättningar som möjligt i stället för att vi ökar dem. De stora privata investeringar som sker när en gruva ska öppnas är en rejäl injektion i ett samhälle. Dessutom stimuleras regionen genom de statliga infrastruktursatsningarna och genom alla underleverantörers investeringar på orten. När produktionen är i full gång får kommun och landsting ökade skatteintäkter genom att de anställda betalar skatt. Momsintäkter trillar in. Gruvföretagen och underleverantörerna betalar skatt som alla andra företag. Därigenom får staten en del av kakan. Jag tror inte att det är bra att ha ett skattesystem med en massa särregler som beskattar vissa branscher på ett sätt och andra företag på ett helt annat sätt. Det är inte en sund ekonomi och en sund näringsstruktur. En gruvskatt är ganska enkel att räkna ut, eftersom det är värdet på som upparbetas inom koncessionsområdet. Det är nästan så att det är matematik för årskurs 5. En gruvskatt på skulle innebära en pålaga för järnmalmsgruvorna i och på nära . Den krisande järnmalmsgruvan i skulle vid full produktion ha en pålaga på nära . Det vore dödsstöten mot . En så hög skatt slår stenhårt mot jobben och framtidstron på dessa orter. 78 (MP): Tack för debatten! Tack för att vi i kammaren också fick diskutera mineralpolitik, även om vi hade ganska olika ingångsvinklar. Jag trodde inte att skulle bli det tågprojekt vi diskuterade. Jag hade hellre diskuterat godsjärnväg från Bergslagens återöppnade gruvor – det hade varit mer i linje med mineralpolitiken. Jag önskar också att vi hade bjudit in våra kolleger i . Då tror jag att det hade blivit klart och tydligt för alla hur viktigt det är att ratificerar internationella konventioner om urfolks rätt innan man går in och släpper lös en gruvboom inne i hela samelandet, om vi ska få en dialog som fungerar. vill jag säga att när det gäller miljölagstiftningen tror jag att vi kommer att stå i denna kammare – kanske inte alla av oss – och konstatera att detta miljöansvar inte har räckt fullt ut för att just bolagen och projekten ska betala för de miljökostnader som orsakas . Så har det varit med varenda reform man har gjort, och vi står nu med ett enormt eftersaneringsansvar för gamla projekt. Alliansen slår sig för bröstet och säger att vi nu har fått en lagstiftning som innebär att bolagen kommer att betala. Men det är inte så jag läser de domar som kommer. Vartenda beslut som har kommit även med den nya lagstiftningen drar ned summorna från vad miljömyndigheten har bedömt behövs. Vi vet att deras bedömningar oftast stiger . En miljöfond som är bolagens sätt att gemensamt ta ansvar för kostnaderna för eftersanering och efterbehandling tror jag är enda sättet att få den situation som vi vill ha, , om du är överens med mig där: att det är förorenaren som ska betala och att vi måste få in en riktig kostnadskalkyl från början i projekten. Den miljöfond vi pratar om är branschens sätt att ta ansvar för den fulla kostnadstäckningen och för återställandet efter gruvorna. Med en obligatorisk försäkring kan vi kanske lyfta det oket. är det vi som betalar, våra barn som betalar och våra barnbarn som betalar för den miljöskuld som gruvorna orsakar. 79 (FP): Det är väl få saker som förknippas så starkt med som en röd liten stuga med vita knutar. Falu rödfärg, som tog upp i debatten, kommer från . Av röd järnoxid, vatten och lite rågmjöl får man Falu rödfärg, som flera av oss säkert har använt med varierande framgång på våra sommarställen. Historiskt har vi också använt oss av våra gruvor för att klara våra skulder eller, ännu längre tillbaka i tiden, för att betala lösen. Det gällde inte minst när vi betalade lösen för utanför , som danskarna olyckligtvis tog 1570. betalade då 150 000 silvermynt i lösen, och det var när hela omsättning var . Det här är två exempel på hur gruvnäringen genom historien har satt sin prägel på . Som vi har redogjort för i debatten driver regeringen nu en sammanhållen mineralstrategi med sikte . Syftet är att arbeta gemensamt med näringslivet, akademin och forskningen, så att fortsätter att utvecklas som EU:s ledande industri- och gruvnation. Regeringen har avsatt 50 miljoner för genomförandet av strategin, vilket är mycket bra. är en erfaren och mycket kompetent gruvnation. Den svenska gruvnäringen är en framtidsbransch där modern teknik samsas med en ansvarsfull politik. De mycket högt ställda miljö- och säkerhetskraven gör att gruvdrift passar väl. Det är dessutom mycket tillfredsställande att se att satsningarna sker just i norra , med ett ökat antal arbetstillfällen och högre kommunala intäkter. En ökad framtidstro är märkbar, ytterst välkommen och faktiskt riktigt härlig att se. Vi behöver en gruv- och mineralnäring i samklang med miljö, kultur och andra näringar som löser problem med överlappande intressen genom dialog och samverkan. Vi strävar efter en innovativ gruv- och mineralnäring med en kunskapsbas i absolut världsklass, och vi vill utveckla som en ledande gruvnation, inte avveckla den. 80 (SD): Jag tänkte beröra energifrågan och utsläpp. Ingen annan har gjort det . koldioxidsnåla energiproduktion är till stor del baserad på vatten- och kärnkraft och ger därmed enligt industrin 80–lägre koldioxidutsläpp än genomsnittet i och . Dessa förhållanden innebär att har väsentligt lägre koldioxidutsläpp i sin metallproduktion än genomsnittet. Gruvbranschen säger själv att energin utgör 10–av bolagens kostnader. har historiskt haft konkurrenskraftiga energipriser och vi ser den stora betydelsen och vikten av detta. Tillgång till inhemska, konkurrenskraftiga energikällor är en viktig faktor för att möjliggöra utvinning av de goda mineraltillgångar som har. Särskilt viktigt är att påpeka industrins inställning till kärnkraft. I ett scenario där avvecklar sina kärnkraftverk, som utgör av elproduktionen, skulle prisbilden se helt annorlunda ut. skulle dels riskera att tvingas importera dyr kol- och gaskraft från kontinenten, dels behöva göra stora investeringar för att rusta upp transmissionskapaciteten. Kostnaden för dessa investeringar skulle föras vidare till konsumenterna, och svensk industri skulle bli mer beroende av dyr och miljöovänlig kraft från kontinenten. Vi ser industrins behov av tryggad leverans av el till konkurrensmässiga priser. För vår del är därför kärnkraft tillsammans med vattenkraft ryggraden i svensk elproduktion. Satsningar på ny kärnkraft kommer att trygga svensk konkurrenskraft men även förhindra det så viktiga koldioxidläckaget – detta tillsammans med en reformerad mineralersättning för satsningar på glesbygden där infrastruktur, kvalificerad arbetskraft och viktiga samhällsfunktioner står i fokus. Lägger vi även till god tillståndshantering får vi en mineralpolitik i världsklass när det gäller konkurrens och tillväxt och får ta del av denna tillväxt. Med detta sagt vill jag tacka för ordet och för den begärda debatten. 81 (V): Jag tackar mina meddebattörer. inledde debatten med att önska sig en mer nyanserad debatt och ett inte så svartvitt förhållningssätt till de här frågorna. Sedan sade hon att vi som vill ha en mineralavgift som är jämförbar med den i andra utvecklade länder som och vill lägga ned all gruvnäring i . Vi har kanske inte riktigt samma bild av vad en nyanserad debatt är för något. blev bekymrad över att det fanns olika idéer om det här i oppositionen. Alternativet är ju Alliansens, det vill säga inga idéer på det här området eller på andra områden. Då är det stilla och lugnt, men det händer inte särskilt inte mycket heller. Jag tycker att det är ett sämre alternativ. säger också att mineralerna är gratis. De har inget värde förrän någon tar upp dem. Då borde ge bort sin olja gratis. borde göra samma sak – olja har ju inte heller något värde förrän någon tar upp den. Men naturtillgångar har ett stort värde – om man förmår sätta värde på dem, och skillnaden mellan oss och er är att vi ser det värdet. Vi ser det som en möjlighet till samhällsutveckling och till att lokalsamhället faktiskt får någonting tillbaka. Det är väl det debatten faktiskt handlar om: miljöansvar. Är det en kort fest vi har , då vi låter de stora företagen komma hit och utvinna våra rika mineraltillgångar utan att vi får särskilt mycket tillbaka, eller ska vi hushålla med dem och fundera på hur vi kan använda dem för samhällsbyggnad? Ser vi mineralerna som en ändlig resurs som vi måste planera för och göra till en del av frågan vilket slags samhälle vi vill ha , eller är de någonting som bara lämpar sig för en fri marknad? Vi säljer så fort som möjligt, och sedan är festen slut. Jag tror att det är en dålig attityd, både för gruvregionerna och för oss som nation. talade om att man löste ut med rikedomen från mineralerna. De kanske hade en mineralavgift då, så att de fick in pengar på det. De tillgångar och vinster som man hade fått från mineralnäringen då räknades väl inte in i ett huvudkontor i i alla fall. Det kanske var tur. 82 (KD): Jag vill också gärna tacka för en bra och klargörande debatt. Det är alldeles uppenbart att vi har olika idéer om detta. säger att Alliansen inte har några idéer. Det är ju helt fel. Titta på det som finns: mineralstrategin. En ny och stramare miljölagstiftning som kräver att man avsätter pengar för att göra rätt för sig också den dag man lägger ned. En stor satsning på bland annat de nya strategiska innovationsområdena, där just mineralerna är en stor och viktig del som det görs en stor satsning på . Vi har kunnat komma fram till att gruv- och mineralindustrin är en del av ryggraden i vår välfärd och att detta inte är ett område som man ska experimentera med. Exportinkomster på , varav till statskassan, är en väsentlig del. Det är också glädjande att det nu blir en dialog i Kallak, där det har kört ihop sig med motstående intressen. Det har låst sig. Jag är glad att den person som ska jobba med detta är , en person som vi här känner mycket väl som en stabil, erfaren och klok politiker och medmänniska. Jag tror att han kan väcka respekt och bidra till att hitta en lösning på de utmaningar som fortfarande finns. Det känns väldigt positivt. 83 Näringsminister (C): För drygt lade jag fram regeringens mineralstrategi. Den innehåller en rad olika områden som vi har tagit upp i debatten . Det handlar bland annat om vikten av tillgång till bostäder och infrastruktur. Det handlar om vikten av att ta miljöhänsyn men också hänsyn till andra näringar, såväl jord- och skogsbruk som rennäring och turism. Anledningen till att vi inte lägger fram den i är att det inte är en proposition utan en strategi. Det är inte budgetpåverkande. Det är heller inga lagförändringar som ligger i strategin. Det följer det mönster som tidigare socialdemokratiska regeringar har haft när man har hanterat just strategier. När det däremot är budgetpåverkande, som när vi gör stora satsningar på infrastruktur för gruvor och stora satsningar på forskning, har vi lagt fram det som proposition till . Och ni har fått debattera och fatta beslut här. Jag kommer också, som sagt, att lägga fram en proposition för ökad dialog och kommunikation i minerallagen . Vi har hört om olika idéer på hur man vill använda den här gruvskatten. vill fylla på skattkista lite mer på den nationella nivån. vill ha den för att inrätta en miljöfond. Jag tror inte på en miljöfond. Jag tror att det underkänner hela grundbulten i , där förorenaren ska betala. För mig är det viktigt att vi har ett land som lever i alla dess delar. Hur ska vi få ett land som lever i alla dess delar? Jo, det krävs jobb, företagande och framtidstro. Det krävs att vi har näringar inom jord- och skogsbruk, turism och tjänsteföretag såväl som gruvor och andra näringsverksamheter. Det krävs att vi inte säger nej till jobb. Vi har inte råd med det. Titta på exemplet Rönnbäcken! Det innebär minst 500 nya jobb i , som har en minskad befolkning. Det kanske är svårt för personer som bor på eller att förstå vad 500 jobb innebär i , men det är många jobb. Avslutningsvis skulle jag vilja tacka för initiativet till den här debatten. Det har varit en bra debatt, tycker jag. Jag hoppas att den kan fortsätta. Vi behöver en levande debatt om en hållbar gruv- och mineralpolitik . (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde KU3 Omställningsstöd för riksdagsledamöter 1 (Reducering av ekonomiskt omställningsstöd) 1. utskottet 2. res. 1 (V) Votering: 280 för utskottet 17 för res. 1 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 93 M, 23 MP, 18 FP, 17 C, 20 SD, 17 KD För res. 1: 17 V Frånvarande: 20 S, 14 M, 2 MP, 6 FP, 6 C, 2 V, 2 KD Punkt 5 (Övergångsfrågor) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, C, SD, V) 3. res. 3 (KD) Förberedande votering: 80 för res. 2 17 för res. 3 204 avstod 48 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 204 för utskottet 79 för res. 2 18 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 94 M, 19 FP För res. 2: 23 MP, 19 C, 20 SD, 17 V Avstod: 1 S, 17 KD Frånvarande: 20 S, 13 M, 2 MP, 5 FP, 4 C, 2 V, 2 KD Punkt 6 (Ändring i riksdagsordningens huvudbestämmelser) I denna punkt föreslogs ändringar i riksdagsordningens huvudbestämmelser. Av utskottets förslag framgick att ändringarna önskades bli genomförda med ett enda beslut. För detta krävdes enligt regeringsformen att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstade ja. Enligt riksdagsordningen skulle beslutet fattas genom omröstning med omedelbar rösträkning. Votering: 300 för bifall 49 frånvarande Tredje vice talmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter röstat ja. Kammaren hade således bifallit utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För bifall: 92 S, 94 M, 23 MP, 18 FP, 19 C, 20 SD, 17 V, 17 KD Frånvarande: 20 S, 13 M, 2 MP, 6 FP, 4 C, 2 V, 2 KD Punkt 10 (Finansieringsfrågor) 1. utskottet 2. res. 4 (KD) Votering: 283 för utskottet 17 för res. 4 1 avstod 48 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 S, 94 M, 23 MP, 19 FP, 19 C, 20 SD, 17 V För res. 4: 17 KD Avstod: 1 S Frånvarande: 20 S, 13 M, 2 MP, 5 FP, 4 C, 2 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU5 Bemyndiganden för elektronikavfall och bekämpningsmedel Kammaren biföll utskottets förslag. CU2 Ändringar i lagen om dödförklaring Kammaren biföll utskottets förslag. CU3 Kompetens och oberoende vid upprättandet av energideklarationer Kammaren biföll utskottets förslag.