prot · H009132 · 2013-08-15 00:00:00 — Det här hänger naturligtvis ihop med det som min interpellation handlar om. Jag hittade en debattartikel som representanter för de berörda organisationerna skrev direkt efter att lade fram sitt betänkande. De skrev bland annat: Utredningens förslag med en statlig myndighet, innebär bättre och mer likvärdig tillgång till tolk, bättre kvalitetsutveckling och uppföljning samt bättre resurs- och kostnadseffektivitet. Det betyder mer och bättre tolktjänst för samma skattepengar som , vilket regering och riksdag har all anledning att säga ja till. Tolktjänsten har ett demokratiskt uppdrag av yttersta betydelse för dövas, hörselskadades och personer med dövblindhets delaktighet i samhället. Tolkning, t ex användning av teckenspråkstolk, skrivtolk eller dövblindtolk, behövs inom utbildning, arbete och fritid. Det står vidare att utredningen visade vad man har vetat länge, nämligen att tolkverksamheten inte fungerar bra . Ansvaret för tolktjänst är uppdelat mellan staten, landstingen, Arbetsförmedlingen, och . Tillgång till tolktjänst regleras av delvis motsägelsefull lagstiftning, vilket har lett till en djungel med oklara ansvarsförhållanden och onödig administration. måste man t ex vara inskriven som arbetssökande på Arbetsförmedlingen för att få bidrag till tolktjänst, detta trots att man har ett arbete som man behöver tolk till. Detta är både absurt och kränkande. har haft såväl en referensgrupp som en expertgrupp. Båda dessa grupper är helt eniga om behovet av en ny tolktjänstmyndighet, vilket är att betrakta som unikt. En tydlig nationell huvudman skulle flytta på många av de hinder som finns för att samhället ska kunna utnyttja den resurs som vi är. Vi har viljan och kraften, men mycket av den går åt till att hantera ett onödigt komplicerat system. Den här synen på utredningen och även på direktiven, som man anser vara bra, gör att besvikelsen är stor över att utredningen inte ens kommer att skickas på remiss. Detta är bakgrunden till en tidigare fråga och till den här interpellationen. Det vore intressant om kunde utveckla sin syn på att man inte skickar ut utredningen på remiss. 10 Statsrådet (KD): I län har man naturligtvis stor erfarenhet av och kunskap om både tolktjänst och behov som personer med hörselnedsättning har, för där har man mycket utbildning samlad och där finns mycket kompetens och kunskap. Låt mig säga att jag är väldigt glad över utvecklingen att personer med olika funktionshinder blir mer aktiva i vårt samhälle, både i samhällsliv och i arbetsliv, och att efterfrågan på tolktjänster därmed ökar. är det också spännande med den teknikutveckling som sker. Vi vill att alla, oavsett funktionsnedsättning, ska kunna leva som alla andra. Det är målsättningen. Det var därför som vi tillsatte , för precis som anger tyckte även vi från regeringens sida att tolktjänsten inte fungerade bra. Det är för många parter inblandade, det är svåröverblickbart för den enskilde och det finns ett antal lagar och regelverk som är inblandade. Tolktjänsten berörs i hälso- och sjukvårdslagen, i förvaltningslagen, i skollagen, i diskrimineringslagen, i och i förvaltningsprocesslagen. Det blir svåröverblickbart för alla, inte minst för dem som ska använda de här tjänsterna. Därför tillsatte vi , och direktiven var väl formulerade. Kravet på alla statliga utredningar är att lägger man förslag ska man också visa på en finansiering. Det vi kunde se i den här utredningen var att man lade fram ganska många förslag, men man redovisade inte alltid finansieringen. Vi kan inte skicka ett förslag som inte är fullkomligt utrett och som inte redovisar kostnader på remiss. Där finns det en begränsning. har tillfört oss mycket ny kunskap genom det kartläggningsarbete som man har gjort. Problemet kvarstår, och det är därför som vi nu försöker att komma vidare på ett annat sätt. Vi har gjort kompletterande utredningar, och vi tittar naturligtvis på hur finansiering och organisering ska kunna se ut för att vi ska kunna få en mer ändamålsenlig tolktjänst utifrån den enskildes perspektiv. Utgångspunkten för det arbete som vi gör nu är att vi vill få till stånd en ökad likvärdighet i landet och en rättssäkerhet. har det varit så att det har berott lite på var man bor hur tillgången till tolktjänst har sett ut. Det är inte hållbart. Vi vill också skapa bättre förutsättningar för tolkanvändarna att få en överblick, och det ska naturligtvis vara resurseffektivt och ge förutsättningar att säkerställa att det är en god kvalitet på tolkverksamheten. Utredningen föreslog ju att det skulle bildas en särskild myndighet för bara den här verksamheten. Det är ett förslag som vi inte ämnar gå vidare med, eftersom det skulle bli en väldigt liten myndighet, och myndigheter har vi redan ganska många. Däremot tittar vi på var en nationellt samordnad tolkverksamhet skulle kunna rymmas inom ramen för redan befintliga myndigheter. Det är en fråga som vi prövar i samband med det här. Ett arbete är alltså på gång på . 11 (S): I det svar som jag fick på en tidigare fråga kom det här upp med att det skulle kunna vara dolda kostnader, eller vad man ska kalla det, i förslaget. Men utredningen säger att de administrativa kostnader man har på grund av den osäkerhet och otydlighet som finns till och med skulle kunna bli lägre och att man skulle kunna få ut mer tolkning av de resurser som man har. Sedan kan man väl tycka att om det nu visar sig på en del områden, vilket togs upp både i den förra interpellationen och i den här, att det finns brister i samhällets stöd till människor som behöver det kanske man får fundera på om det finns fog för att skjuta till mer pengar. Men när det gäller det har den här regeringen gjort det omöjligt på många sätt och vis, eftersom man har infört jobbskatteavdragen. är det femte jobbskatteavdraget på gång, och man har sänkt skatterna med runt 116 miljarder. Det är klart att det är svårare att hitta pengar till de här ändamålen då. Det absolut viktigaste för den som är döv eller hörselskadad är att han eller hon precis som i den förra interpellationen även här måste kunna vända sig till ett ställe oavsett varför det finns ett behov av tolk. Vare sig man ska studera eller det handlar om vardagstolkning eller någonting annat ska man inte behöva vända sig till alla möjliga instanser för att få det man borde ha rätt till. Detta är grunden för det hela. Även utredaren såg att för att få det var inne på, det vill säga en likvärdighet över landet, vore det bra med en samlad organisation. Det är också bra om ni hittar ett annat sätt att organisera detta på som innebär en nationell samordning. En egen myndighet är kanske inte det viktiga i sig, utan det viktiga är att slippa gränsdragningarna mellan olika sätt och framför allt sett utifrån den enskilda individen att man får en ingång. Det tror jag är det absolut viktigaste. Jag reagerade på historieskrivningen i svaret, att ca 1,3 miljoner personer i är vuxendöva, barndomsdöva, hörselskadade eller dövblinda och att drygt 6 000 av dessa är aktiva tolkanvändare. Man skulle kunna tolka det som att det är mindre viktigt att hitta en fungerande organisation för att det är en så pass liten grupp, men jag hoppas verkligen inte att det var tanken. Och det är bra att tekniken gör att man kanske kan klara sig utan tolk, men vi får inte förutsätta att det är så när vi bygger upp organisationer. Det viktiga är att vi ser till att de människor som har behov får dem tillgodosedda på ett så bra sätt som möjligt. Förhoppningsvis är vi överens i den delen. 12 Statsrådet (KD): Skrivningarna om antal är direkt hämtade ur utredningen och är mer tänkta att tjäna som sakupplysning så att vi vet vilket antal vi talar om. Sedan vill jag verkligen betona vikten av de 6 000 som har behov av en väl fungerande tolkverksamhet . Det är därför vi har tillsatt utredningen, och det är därför vi arbetar med frågan. Tack för inspelet om att en egen myndighet inte är en angelägenhet i sig för Socialdemokraterna utan att ni precis som regeringen ser behovet av en fungerande nationell samordning som det primära och inte just inrättandet av en ny myndighet. Vi har en hel del, och vi tror att en befintlig myndighet skulle kunna sköta det här på ett alldeles utmärkt sätt. När det gäller finansieringsfrågorna skriver att den inte bedömer att mer resurser behövs utan snarare att det går att få en mer effektiv användning av befintliga resurser. antyder att Socialdemokraterna kanske kan tänka sig att skjuta till mer pengar, men jag har inte sett något sådant förslag från er. Om det finns ett sådant förslag, och om ni tycker att det ska skjutas till mer resurser, är jag intresserad av att få veta det. Ett sådant förslag har inte kommit till min kännedom, men jag vill gärna ha ett svar. Jag har heller inte förstått att Socialdemokraterna har en annan mening än att de fyra jobbskatteavdrag som har genomförts ska ligga kvar. Så här i budgettider vore det intressant att få veta om det finns en annan mening hos Socialdemokraterna, eftersom detta antyddes i debatten. Återkom gärna i den frågan. Det finns många frågor som är av stor vikt, men för människor i behov av tolktjänst är denna fråga av allra största vikt, dels för att de precis som vi vill ha likvärdighet över landet och att det inte ska spela någon roll var man bor någonstans, dels för att de precis som vi vill ha ett lättöverskådligt system med en part som man vänder sig till och där man vet att riktlinjerna gäller lika för alla. Därför jobbar vi nu med detta på departementet, och förhoppningsvis kan vi lägga fram en promemoria som kan gå ut på remiss. Det är ambitionen, och det är i den riktningen vi arbetar. Jag hoppas att det är en glädjande nyhet för . 13 (S): är det kanske inte de glädjande nyheterna för mig som är viktigast, utan viktigast är att de människor vi talar om får en väl fungerande tolkverksamhet. Jag är fortfarande lite fundersam över skälet till att utredningen inte gick ut på remiss eftersom förslagen från utredningen, som det ser ut , faktiskt är finansierade. Det kan säkert finnas andra bevekelsegrunder för att inte inrätta nya myndigheter. Det är bra om det så snabbt som möjligt tas ytterligare steg för att få en nationell samordning. Jag har hört ryktas att det är på gång även om det inte framgick av svaret omkring 2015. Vi som håller på med dessa frågor vet att det tar tid. Det är väl bra om dessa steg tas så snabbt som möjligt så att det går att få en lösning på frågan, som har hängt i luften under många herrans år. diskuterar vi inte jobbskatteavdragen i första hand, men jag får skylla mig själv för att jag tog upp dem. pratas det från regeringens sida om att föreslå ytterligare ett avdrag, det vill säga ett femte jobbskatteavdrag. I det läget borde det vara angeläget för och andra som håller på med sociala frågor och känner till behoven inom det området att verkligen sätta press på dem som förespråkar avdragen och avsätta pengar så att man får en välfärd värd namnet. Som det är nu börjar det verkligen gå åt fel håll. 14 Statsrådet (KD): Låt mig först säga att de fyra jobbskatteavdrag som har genomförts inte har skett på välfärdens bekostnad. Tvärtom har vi rustat välfärden som avdragen har genomförts. Det är det sätt vi arbetar på. Man ska inte behöva kompromissa om välfärden. För övrigt har jag hört nämnas från Socialdemokraternas partiledare att han också kommer att godkänna ett femte jobbskatteavdrag, kanske inte i första rundan men . Det brukar vara de vanliga beskeden. Vi har för avsikt att komma till skott i frågan om tolktjänst . Vi försöker att vara så snabbfotade som det bara går. Jag har ingen anledning att dra angelägna frågor i långbänk. Tvärtom vill jag ha dem effektuerade och genomförda så fort det bara går. Frågan har hög angelägenhetsgrad för min del. Jag vet att det finns många tolktjänstanvändare som är i behov av ett mer lättöverskådligt system. Därför arbetar vi med stor frenesi och hög aktivitet. Tack för debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2012/13:484 om övervakning av dumpningsregler 15 Landsbygdsminister (C): har frågat mig hur jag menar att dumpningsförbudet bäst ska övervakas, om till exempel förslaget om kameraövervakning är bra och om jag anser att regional förvaltning innebär att alla nationer som fiskar i ska omfattas av samma regelverk. Det är tydligt att utkastförbudet är en viktig fråga för både och mig. Det beror förstås på att den fisk som kastas ut oftast har en mycket begränsad chans att överleva och att utkasten utgör ett omfattande resursslöseri detta som ett flertal bestånd i EU:s vatten är överfiskade. Som jag har sagt anser jag att ett utkastförbud inte bara får bli en papperstiger. Jag anser att det är prioriterat att fångsterna dokumenteras för att man ska kunna kontrollera efterlevnaden av skyldigheten att landa alla fångster och i syfte att förbättra den vetenskapliga rådgivningen. Därför gav regeringen och vattenmyndigheten i uppdrag att närmare utreda förutsättningarna för kontroll av ett förbud mot utkast av fisk i . I uppdraget ingick att ha en nära dialog med , , och andra berörda intressenter. Myndigheten lämnade sin redovisning , och man redogör där för de möjligheter man ser till kontroll av utkastförbudet. Redovisningen bereds nu i . Jag konstaterar att det finns integritetsaspekter kring kontrollen av ett utkastförbud, och jag vill framhålla vikten av att i införandet av ett utkastförbud samt vid harmonisering av kontroll på EU-nivå ta hänsyn till den personliga integriteten för yrkesfiskarkåren. Jag är glad att vårt arbete i CFP-reformen och vårt exempel i har gjort avtryck och att utkast snart kommer att vara förbjudna i hela EU. Utifrån detta måste vi även titta på förutsättningarna i . En regional förvaltning kommer att vara en hörnpelare i den kommande fiskeripolitiken, och såväl i som i har vi kommit långt med det regionala samarbetet. Jag vill se en regional anpassning av förvaltningen med syftet att få en engagerad, ansvarstagande näring där efterlevnaden av regelverket förstärks. måste dock likvärdiga krav ställas på de olika medlemsstater som fiskar i samma vatten. 16 (S): Tack, ministern, för svaret! Jag har vid ett antal tillfällen lyft fram frågan om regler och övervakning, inte minst frågan om regional förvaltning, här i kammaren och vad detta innebär för yrkesfisket. Som jag skriver i min framställan är yrkesfiskarna den mest övervakade och kontrollerade yrkesgruppen i . När vi tar del av övervakning av oss alla ska ni veta att den övervakningen inte ens kommer i närheten av vad yrkesfisket utsätts för. En yrkesfiskare bevakas varenda meter han förflyttar sig från kajen. Den här interpellationen lämnades in i ett försök att klargöra två viktiga frågeställningar inför de pågående förhandlingarna i EU om fisket och regelverket specifikt för fisket i , vilket fiske vi ska ha i och hur det ska räknas. Frågorna rörde dels regelverket, om det skulle omfatta alla länder som fiskar i regionen, såsom , dels hur regelverket ska följas upp och övervakas. På grund av att ministern inte kunde svara på interpellationen förrän lämnade jag in en skriftlig fråga som berörde om samma krav skulle gälla för alla som fiskade inom samma område, eftersom det var den absolut viktigaste frågan i de då pågående förhandlingarna om vi skulle nå någorlunda likvärdiga konkurrensförhållanden. Ministern svarade på denna skriftliga fråga: Självklart måste dock likvärdiga krav ställas på de olika medlemsstater som fiskar i samma område. Jag tackar ministern för det här ställningstagandet. Det blir tydliga signaler i de avslutande förhandlingarna om fisket i och , eftersom de inte hann avslutas utan kommer att avslutas eller , hoppas jag. Det innebär att de länder som har begärt undantag, , med flera, inklusive , inte kommer att ha andra regler än och när man fiskar i och . Eller rättare sagt, och kommer inte att ha andra regler än övriga som fiskar i och . Det är bra. Då är vi också eniga med ministern i den här frågan. Sedan gäller det hur vi följer upp regelverket om övervakning. Här har ministern skickat ut ett uppdrag till myndigheten att komma med förslag om hur övervakningen ska gå till. Man har utrett ett antal förslag, varav man lyfter fram två. Det ena är kameraövervakning och det andra är kontrollobservatörer. När man nämner kameraövervakning för människor, att det är möjligt att fiskare kan få kameror som följer dem när de är ute på sjön och fiskar, tror de inte att det är sanning. De tror att man spexar på något vis. Men då berättar jag vilket regelverk som finns och hur frågan tas upp. har valt att ha kontrollobservatörer. De drar ett snitt på fångsternas storlek, och utifrån det sätter man upp reglerna. Det tycker myndigheten blir alldeles för dyrt. Jag kan inte riktigt förstå varför det ska bli för dyrt. I förhållande till kameror kan jag förstå det, för dem får naturligtvis fiskarna betala. Men det hade varit mer realistiskt att se till att man har kontrollobservatörer. Det ska bli intressant att höra hur ministern motiverar eller icke motiverar förslaget om kameraövervakning. 17 (M): Ett utkastförbud är en mycket viktig fråga, främst när det gäller de arter som inte överlever att återutsättas. De arter som kan överleva ska givetvis med det snaraste återutsättas, för annars kommer fiskbestånden att utnyttjas på ett ohållbart sätt. Vi strävar efter en gemensam fiskeripolitik i EU. Då bör också alla EU-nationers fiskefartyg leva efter likartade regelverk så att exempelvis svenska fiskare inte belastas med tyngre regelverk än övriga nationers fiskare. I sista raden i ministerns interpellationssvar framkommer klart att ministern också tycker att lika regelverk ska gälla för alla fartyg i samma område. Men allra helst ska samma regelverk gälla i alla EU:s fiskevatten, detta inte minst för att likartade arbetsvillkor ska gälla. Kameraövervakning, som ju har varit på tal , måste bli den absolut sista utvägen. Integritetskränkningen att ha en kamera över sig under ett helt arbetspass får nog sägas sakna motstycke. Mot det hoppas jag att ministern verkligen försöker att kämpa. 18 Landsbygdsminister (C): Låt mig påpeka i den här debatten att frågan om övervakning av utkastförbudet fortfarande diskuteras i rådet. Några beslut är följaktligen ännu ej fattade. Låt mig dock ta tillfället i akt att klargöra var jag står i de här sammanhangen. Jag anser alltså att det är prioriterat att fångsterna dokumenteras för att vi ska säkerställa den skyldighet att landa alla fångster som snart kommer, men också, som jag har sagt i mitt egentliga interpellationssvar, i syfte att förbättra den vetenskapliga rådgivningen. Jag anser också att hänsyn måste tas till den personliga integriteten hos yrkesfiskarkåren. Det är viktigt, som har påpekats av både interpellanten och , att likvärdiga krav ställs på fiskare från olika medlemsstater i Europeiska unionen som fiskar i samma område. Hur formerna för den här dokumentationen ska se ut bereds fortfarande i och diskuteras, som jag nämnde inledningsvis, fortfarande i rådet. En avvägning måste göras mellan de olika krav som ställs i detta sammanhang, men det måste också göras en avvägning gentemot den generella regelbörda som finns på detta område och som jag är angelägen om att vi dessutom ska minska. Några beslut är alltså inte fattade, och därför kan jag inte svara huruvida det blir på det ena eller det andra sättet som denna övervakning och säkerställandet av dokumentationen kommer att ske. Den andra frågan som har varit föremål för diskussion och som det har ställts ytterligare frågor kring är: Kommer svenska fiskare att omfattas av andra regler än fiskare från andra EU-länder? Mitt svar på den frågan är nej. De regler som beslutas för , om vi tar det som exempel, ska omfatta fiskare från alla EU-länder som fiskar i detta område. Svenska och danska fiskare det är dock att konstatera kommer ju att påverkas mest eftersom och tar den största delen av fisket i detta område. Jag tycker att det är jätteviktigt att vi säkerställer att de regler som utformas inte försvårar för vårt fiske i onödan. Låt mig påpeka att ett av de länder som nämndes i frågeställningarna här inte är med i Europeiska unionen, och vi påverkar alltså inte dem genom de ställningstaganden som vi gör i rådet och än mindre genom nationella ställningstaganden. 19 (S): Jag vet att inte är med i EU, och det kan de väl tacka sin lyckliga stjärna för. Men vi har ändå överläggningar med dem om hur fisket ska bedrivas, och de brukar rätta sig efter det vi kommer överens om. Jag är tacksam, utifrån det svar jag får från ministern, för att samma regler ska gälla för alla som fiskar i ett område. Det har inte varit riktigt klart. vet vi att så blir fallet när vi går in i förhandlingarna om och . Ministern säger i svaret att har varit drivande, och ministern i synnerhet, för att få till stånd en bra fiskeförvaltning inom EU. Det håller jag med om. Men det började . Jag har suttit i , och gjorde också sitt jobb. Men det hindrar inte att ministern har ambitioner och har gjort ett bra jobb, för det är bra. Vi har alla nytta av att det blir en bra fiskeförvaltning i EU:s vatten och även i de vatten utanför EU där man fiskar och där det skrivs avtal. När man skriver ett regelverk där alla får samma regler är det också viktigt att reglerna omsätts på ett bra sätt och att det blir samma villkor för reglerna. Undantag kan man göra om man vill ha bättre selektivitet i fisket. Då kan man göra prov på olika sätt, som de har gjort på när det gäller räkfisket. De har större maskor i fångsttrålen och tar upp trålen på ett särskilt sätt för att öka storleken på den fångst som tas upp och så att de mindre åker tillbaka i havet direkt och klarar sig. Det har då visat sig att danska fiskare ringer till svenska myndigheter och klagar på att svenska fiskare får en alldeles för stor andel stor räka i sin fångst det som ju var syftet med selektiviteten. Då tror inte svenska myndigheter längre på svenska fiskare, utan de tror mer på danska fiskare. Då stoppas kvoterna, och man får inte fiska så mycket längre. Det här har försatt fiskare i en sådan situation att de nästan har fått lämna sina fiskeföretag, och det har skett en del affärer på grund av detta. Jag vet att det inte är ministerns ansvar rakt av, men kommer säkert att följa upp hur myndigheterna har skött sitt åtagande. Det är inte ett vackert sätt som de har jobbat på. När man skapar ett regelverk som flera nationer ska samsas om är det viktigt att det omsätts, så att inte båtar från två olika nationer som ligger ute tolkar det på olika sätt. Det är också intressant att ministern säger att det fortfarande diskuteras hur vi ska övervaka och se till att det rapporteras rätt. Vi tar upp debatten eftersom det fortfarande diskuteras. Om det hade varit bestämt och klart hade det inte varit någon större idé att göra det. Min förhoppning är att ministern tydligt och klart säger ifrån att det inte är aktuellt med någon kameraövervakning för yrkesfisket och den yrkesgruppen, lika lite som det är aktuellt att sätta in en kamera på departementet och övervaka ministern eller att sätta in kameror i riksdagskontoren för att övervaka riksdagsledamöter. För mig är det science fiction att hålla på med sådant. Jag tycker att vi ska hålla oss undan från det. Jag hoppas på ett tydligt svar från ministern i den frågan. 20 (M): Vi verkar vara rörande ense när det gäller dumpning och regelverk. Det finns inte så mycket mer att tillägga i den frågan. Däremot måste det tilläggas, som jag sade förut, att kameraövervakning måste bli den absolut sista utvägen. Det kan inte vara särskilt positivt att ha en kamera över sig för jämnan. 21 Landsbygdsminister (C): Låt mig påpeka att faktiskt har varit en föregångare när det gäller att få ett hållbart fiske i de vatten som vi har i vår närhet. De har gått före, kan man väl säga, vad gäller till exempel ett utkastförbud. Vi har hämtat många exempel från kring hur man kan förfara för att få just ett hållbart fiske.