prot · H10946 · 2013-12-13 00:00:00 — Jag tycker i så fall att det är mer anmärkningsvärt att Socialdemokraterna har missat 35 chanser att kunna göra mycket mer än vad de de facto gjorde. När tillsammans med alliansregeringen har majoritet har vi gjort någonting av det och höjt anslagen. Ni hade chansen och gjorde inte det utan skyller på att oppositionen ville dra ned. Men då fanns faktiskt en möjlighet till majoritet, eller åtminstone samarbete, med och . och jag brukar ha många olika debatter. Vi hade en i . Vi är där när byggindustrierna har en stor övning. Den brukar sändas på , och jag tror att den fortfarande går där. Då, herr talman, sade till mig att man aldrig ska ge myndigheterna vad de säger att de vill ha. Jag minns att jag vid det tillfället sade: Jag delar inte den uppfattningen. Vi har snarare, så nära man kan komma, givit precis det de har sagt att de behöver och vill ha. Det är kanske skillnad jämfört med tidigare när stred för att få mer pengar till drift och underhåll. En vän och tidigare kollega, , har haft uppdraget som ordförande för . I sin roll som ordförande undertecknade och skickade han bland annat ett brev 2001 till dåvarande om att mer pengar behövdes till drift och underhåll. Svaret från den dåvarande regeringen var: Tack, men nej tack! Man kan raljera lite lätt över vilka råd jag ska ge till resenärer. Det kan vara viktigt med tanke på att det finns människor och resenärer inom alla de olika trafikslagen som, inför en stor resandehelg, kanske funderar: Vilket trafikslag ska jag använda, kommer vi fram och hur planerar vi? Julen skapar ju mycket förväntningar. För mig är det viktigt att var och en tar det ansvar man behöver ta, oavsett om man är infrastrukturhållare, som ska ha ordning på till exempel järnvägsspåren, eller järnvägsoperatör, som ska se till att tågen är framme och att lokföraren är på plats. För en enskild individ, oavsett när man är ute, följer det med någon form av fråga: Hur blir resan så bra som möjligt, och hur kan vi vara beredda om någonting händer? Jag utgår ifrån att även , om han och familjen ska åka till fjällen eller någonting, tänker på om de har med sig en extra spade i bilen eller om de har packat de lite varmare kläderna högst upp om någonting händer och bilen får stopp eller punktering. Det är ju inte konstigare än att man försöker göra tillvaron så bra som möjligt. Där har alla ett ansvar. 43 (S): Alla ska ta det ansvar som ankommer på dem, säger infrastrukturministern. Ja, det är just därför jag ställer frågan. har med en motorsågs tydlighet visat hur regeringen har brustit i ansvaret för tågen och hur detta har lett fram till den bristande punktligheten. Jag frågar därför att om det börjar snöa i jul ställs tågen in. Vartannat tåg mellan och eller mellan och ska ställas in om det blir ett stort snöfall. Jag frågar därför att det stämmer som infrastrukturministern säger, att tåget är det absolut säkraste trafikslaget. Tyvärr är det inte det punktligaste. Det är därför ministern har fått ge resenärerna rådet att ta med termos och filt om de ska ut och åka tåg i jul. Vårt enkla alternativ är att ge järnvägen de resurser som krävs och de politiska styrmedel som behövs och därmed kunna ge järnvägsresenärerna tåg som kommer fram så att resenärerna inte behöver ta med sig en extra väska för termos, fleecekläder och filtar, vilket behövs i den moderatledda regeringens . När det gäller anslagen för underhåll kan jag vara ödmjuk. Jag kan säga – och jag tror att har sagt det kanske 30–40 gånger i debatt med ministern – att jag tycker att den socialdemokratiska regeringen borde ha satsat mer pengar på järnvägsunderhåll. Jag har inget problem med att säga det. Men det blir lite lustigt när kritiserar den socialdemokratiska regeringen eftersom hon satt här i kammaren och tryckte på en annan röstknapp än jag när man ville skära ned 100 miljoner 1997, 750 miljoner 1998, 500 miljoner 1999, 1 390 000 2000 och så vidare. Ni tyckte att järnvägsanslagen var för höga. Finansministern började sin karriär som finansminister med att säga att har överinvesterat i järnväg. Var är ansvaret för den egna politiken? När det gäller punktligheten är det fler resenärer än någonsin som blir försenade, enligt . Beträffande olycksstatistiken har antalet allvarliga fel inom järnvägen fyrdubblats. Det lackar mot jul, och man kanske ska vara lite snällare – evangeliet, det glada budskapet. Då får jag, trots min ofromhet, avsluta med en from förhoppning. Det infrastrukturministern i svaret till mig skrev skulle vara rådet till resenärerna var: Ta tåget och känn er trygga med det! Då är min förhoppning, herr talman och fru infrastrukturminister, att det under alliansregeringens vid makten kan bli verklighet. 44 Statsrådet (M): När pratar om punktligheten är det ungefär som när många människor pratar, framför allt de som kanske inte åker tåg så ofta. De tror att den blir allt sämre. Men så är inte riktigt fallet. Däremot finns det de som åker vissa sträckor som har rätt: Den håller inte måttet utan måste bli bättre. Jag står minst en eller nere på Centralen i och möter resenärer. Jag frågar ofta de som kommer fram vilka sträckor de åker på och hur ofta de åker. De flesta säger att det fungerar ganska bara. Men det finns ju tillfällen som ställer till det, i synnerhet om något händer i , för där är det så många resenärer som kommer , och då är det många som blir drabbade. Punktligheten var mycket bättre än . Det är i och för sig ett tecken på hur sårbar järnvägen var med kontaktledningsbrott, rälsbrott och annat. Därför har fokus för , med de extraanslag som de har fått, varit att mer och mer gå mot att förebygga i fråga om underhåll än att behöva göra oplanerade, akuta insatser som ställer till det för människor och också kostar betydligt mer. nämner reduceringsplanerna, som det så fint kallas, när något händer, när det blir extremt och kommer otroligt mycket snö. Jag utgår från att alla är överens om att om snön ska bort från järnvägens spår ska det göras så säkert som möjligt för dem som utför arbetena på och vid spåren. Då kan man behöva ha tomtid när det inte går några tåg. Det prövades , under en av de tuffa vintrar som inte var en bra vinter för någon, allra minst för resenärerna. Då släpptes alla tåg i väg. Det fick som konsekvens att man inte kunde komma fram och röja, att tåg stod mellan stationerna och att människor fick sitta och vänta i timmar. Vi har prövat det. Det var ingen bra idé. Därför har branschen kommit överens om och redan planerat att om det blir en tillräckligt extrem situation där man måste röja bort snö reducerar man antalet tåg, fast man kan förlänga dem som går. Då har man det planerat, och då finns det ingen diskussion som man behöver spilla tid på, utan man kan ge resenärer information och fundera över om man ska sätta in ersättningsbussar eller något annat. Ett tydligt exempel på hur det fungerade var när den första avstängningen skedde under stormen . Då ställdes det in tåg – från början planerat – eftersom man inte ville riskera människor. Det var en extrem vädersituation som kan uppstå. gjorde inte det. De hade över 5 000 personer som fanns ute på järnvägen och väntade, somliga ända . De lärde sig av den läxan och har lärt sig från . Att det är fler resenärer är någonsin som försenas är lätt att säga. Så kan det också bli, inte minst eftersom vi aldrig har haft så många resenärer på järnvägen som vi har . Det i sig är något som är positivt. Det jag märker när jag träffar alla resenärer nere på Centralen är att de ändå känner att de vill kunna lita på tåget, att de vill fortsätta åka tåget och att de vill göra det oavsett tid . Jag säger: Ja, det ska ni också kunna göra. 45 (S): Jag delar resenärernas vilja. Om jag skulle komma med ett ödmjukt tips till de resenärerna: Rösta på en regering som kan göra verklighet av den viljan, som inte skär ned anslagen med i budgetpropositionen, en regering som är beredd att ta de politiska initiativ som krävs för en fungerande järnväg, en regering som är beredd att göra de nyinvesteringar som krävs i en fungerande järnväg och en regering som inte lämnar resenärer på perrongen! Jag instämmer i delar av ministers syn på reduceringsplaner. Det kan vara en bra åtgärd vid extrem väderlek – så är det sagt. Men man ska nog också vara lite aktsam. Det finns ju en sak som ministern inte sade i sitt inlägg, nämligen att de inställda tågen är ett mycket effektivt sätt att få en bra statistik för punktlighet. Som den rapport från som statsrådet och en annan ledamot viftade med tidigare visade är detta att man ställer in många tåg ett av skälen till att punktlighetsstatistiken, trots att den ser ganska risig ut, ser någorlunda ut. Vi lever i det land, , där ett inställt tåg räknas som ett tåg som kom . De tusentals resenärer som lämnas på perrongen har i själva verket i statistiken kommit fram . Då är det inte så glädjande att hälften av alla tåg mellan och ställs in om det blir ett väldigt snöfall. På det sättet kan man också komma fram till, precis som statsrådet sade, att vintertrafiken går mycket bättre än sommartrafiken – eftersom man inte räknar med de inställda tågen i förseningsstatistiken. Jag tycker inte att det är ett hållbart sätt att resonera. Återigen, herr talman, hoppas jag, även om jag har en viss tvekan, att ministerns uppmaning är rätt: Ta tåget och var trygg med det! 46 Statsrådet (M): Innan jag säger det jag tänkte säga vill jag bara tala om att de inställda tågen också mäts och redovisas, under begreppet regularitet. När man tittar på punktligheten och också tittar på hur regulariteten ser ut får man en uppfattning om hur många inställda tåg det har varit. Det är alltså inte så att de inte mäts och inte redovisas. Man kan köra med ord och komma tillbaka till detta att regeringen skulle skära ned med 2013–2014. Men, – jag ska inte ställa någon fråga, eftersom det är mitt avslutande inlägg: Om man har en månadslön, samma lön som är utpekad och som man får , men får en liten julbonus, en utökning, ska man då vara glad över den bonus som man fick i decemberlönen 2013, eller ska man tolka det som en nedskärning när den vanliga lönen sedan kommer ? Det är precis så regeringen har gjort. Vi ser och följer behovet oerhört noga, nära tillsammans med . Vad behöver göras? När kan man göra det? Det handlar om järnvägen, drift och underhåll. Det har – under den plan som gäller – ökat mer än under den tidigare . har vi tillskjutit extra pengar där vi ser att kan göra något åt det. Vi tillsköt extra pengar 2011, 2012 och ännu mer 2103 plus att effektiviserar sitt eget arbete och tillför. Det är inte en nedskärning. Jag är glad att vi kan göra mer för järnvägen och att de som vill ta tåget även i jul kan göra det och också känna sig trygga. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellationerna 2013/14:131, 132, 140 och 160 om 47 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att minska risken för ohälsa och olycksfall i arbetslivet nu när kraftiga nedskärningar har genomförts inom arbetslivsområdet, till exempel genom att kontor i läggs ned. har frågat mig hur arbetet för att alla ska få en bättre arbetsmiljö på våra arbetsplatser främjas av mindre resurser. har frågat mig om jag anser att minskade resurser till bidrar till att förhindra och minska antalet arbetsplatsolyckor och dödsfall. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att den nu föreslagna omorganisationen inte ska resultera i försämrade möjligheter att driva ett framgångsrikt arbetsmiljöarbete och bekämpa den stegrande trenden mot ett ökat antal arbetsolyckor som leder till sjukfrånvaro. Jag väljer att besvara dessa fyra interpellationer samlat. Självklart bygger regeringens arbetsmiljöpolitik inte på något antagande om att mindre resurser skulle ge bättre arbetsmiljö. Det är emellertid inte heller så enkelt att arbetsmiljöproblem går att lösa enbart genom att tillföra mer resurser till . Frågorna är mer komplexa än så, och det tror jag att både och är väl medvetna om. Regeringens främsta prioritering är en politik för arbete och för att bryta utanförskapet. Denna satsning krävde omprioriteringar i budgeten, och effektiviseringar och besparingar gjordes inom ett stort antal områden inom statsförvaltningen. Detta berörde även . har effektiviserat sin verksamhet och sänkt sina driftkostnader väsentligt. Det innebär att det utförs fler inspektioner per inspektör än . Antalet krav i tillsynsbesluten har ökat, vilket tyder på att verkets arbete med urvalsmetoder för att identifiera de mest riskutsatta arbetsställena har gett resultat. Att information och kunskap om arbetsmiljöfrågorna når ut till arbetsplatserna har en stor betydelse för att arbetsmiljöarbetet ska bedrivas på ett bra och effektivt sätt. Den satsning som gjorts för att stärka arbete i denna del är därför viktig. Som jag har svarat i tidigare interpellationssvar i fråga om organisation är det myndighetens ledning som bestämmer hur myndigheten ska organiseras. Det centrala för regeringen är att myndigheten bedriver sin verksamhet på ett effektivt sätt som svarar mot deras uppdrag. Jag har stort förtroende för att myndigheten även fortsättningsvis kommer att klara detta. Det är naturligtvis viktigt att bedriver sin verksamhet på ett effektivt och välfungerande sätt. Det får dock inte glömmas bort att det är arbetsgivaren som har ansvar för arbetsmiljön och för att lagar och regler inom området följs. Även arbetstagarna, de fackliga organisationerna och skyddsombuden har en viktig del i att arbetsmiljön på de enskilda arbetsplatserna utvecklas på ett positivt sätt. Jag har i flera skriftliga svar på riksdagsfrågor samt vid tidigare debatter här i kammaren lämnat ytterligare exempel på insatser som görs såväl på lagstiftningsnivå som på myndighetsnivå. Jag kommer att fortsätta att följa utvecklingen i nära dialog med och med arbetsmarknadens parter. 48 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. I och för sig tycker jag inte att det var så mycket till svar. Men det är ett svar som är tämligen typiskt för det nymoderata språkbruket. Det är vackra ord. Man säger något så att det låter bra. Kopplingen till verkligheten är inte det viktigaste. Det viktigaste är att det låter bra. Man säger till exempel att man värnar den svenska modellen när man monterar ned den. Man tricksar med sysselsättningsstatistiken och nämner bara att fler arbetar men låter bli att nämna att andelen sysselsatta är lägre. Man säger att man satsar stort på utbildning och skola när man väljer att satsa 20 gånger mer på skattesänkningar. Man gör först en massiv nedskärning på ett område, till exempel vuxenundervisning, för att återställa en liten del av detta och har mage att kalla det för en storsatsning. Detta är en visa som vi har hört förut, och den upprepas . Ärligt talat börjar det bli rätt tjatigt. Fakta är följande: resurser minskar. har man mindre pengar att röra sig med än 2006. De minskade resurserna påverkar faktiskt verksamheten. Det är klart att alla myndigheter måste effektiveras och att de måste utveckla sina metoder. Men det finns en gräns då effektiviseringen i stället ersätts av utarmning, lägre kvalitet på arbetet och negativa effekter på arbetsmiljöarbetet i stort. Det blir helt enkelt sämre när man skär ned resurserna radikalt och utarmar organisationen. Jag kan nämna ytterligare fakta. fanns det 381 arbetsmiljöinspektörer. finns det 280. gjordes 40 000 inspektionsbesök. har antalet inspektioner minskat med en fjärdedel. har rekommendationer som innebär att det bör finnas en arbetsmiljöinspektör per 10 000 anställda. Efter dessa neddragningar har 0,6 inspektörer per 10 000 anställda. Det är sämst i . Det duger inte. En av de första sakerna som regeringen gjorde när den kom till makten var att lägga ned . Där skar man bort 400 miljoner på ett bräde. Effekten är att vi på ett område där vi har varit världsledande nu står i skamvrån som ett av bara två länder i som inte har en sammanhållen nationell arbetslivsforskning. Regeringen har skurit ned på anslaget till företagshälsovården och dragit ned på medlen till utbildning av skyddsombud. Som lök på laxen har en omorganisation ytterligare kommer att försvåra det viktiga arbetsmiljöarbetet. Verket krymper sin organisation, distrikten blir färre och lokalkontor läggs ned, bland annat i . Jag har varit på i och talat med dem som jobbar där. De är lojala tjänstemän som utför sitt uppdrag på bästa möjliga sätt med de resurser som de har. Det kommer de att fortsätta göra, även om kontoret flyttas till . Men budskapet från dem till mig var tydligt, och jag ska nu förmedla det till arbetsmarknadsministern. De sade: Det är klart att det kommer att bli sämre. Jag upprepar därför min fråga. Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att minska risken för ohälsa och olycksfall i arbetslivet när kraftiga nedskärningar nu genomförs på området? 49 (S): har vi återigen en debatt här i kammaren som handlar om arbetsmiljöfrågor och vilken organisation och vilka verktyg staten har för att verkligen se till att det blir en bättre arbetsmiljö här i . Då svarar arbetsmarknadsministern att detta självklart inte bygger på vilka resurser har utan att det är mer komplext. Vad menas med detta? Finns det ytterligare ett svar bakom begreppet att det är mer komplext? Sanningen är, precis som och andra har berättat, att 2006 hade en budget som låg på nästan . Men om man räknar om pengarna till dagens penningvärde blir det . Det är alltså en massiv nedskärning av resurser. Min fråga var ganska enkel: På vilket sätt främjar det arbetsmiljöarbetet i att man sänker resurser? Då svarade ministern att det är en komplex fråga som inte bara handlar om resurser. Då har jag ytterligare en fråga: Vad mer ligger i det komplexa? Det är klart att resurser spelar roll. För ni moderater samma resonemang när det gäller skolan, alltså att det inte handlar om hur många lärare vi har? För ni samma resonemang när ni talar om rättsvårdande myndigheter, alltså att det inte handlar om hur många poliser vi har? Man kan alltså minska antalet arbetsmiljöinspektörer. Det är också precis det ni gör . har lagt fram en plan för som innebär att de ska ned till 200 inspektörer 2017. Det handlar tydligen inte om resurser utan om mer komplexa saker. Då kan vi väl ta upp den diskussionen här? Vad är det som är mer komplext? Ja, det går att skratta åt frågan, , om man är arbetsmarknadsminister. Det visar bara på det totala ointresset och på nonchalans. Jag kan ta upp det andra begreppet som ni använder, nämligen att ni var tvungna att spara på för att bekämpa utanförskapet. Har ni hört? Var sker det en stor utslagning av människor om inte i arbetslivet? Alla dessa människor tvingas lämna arbetslivet som ni moderater för ett samtal om att vi borde jobba längre. Dessutom skär ni ned på resurserna till arbetsmiljön och på forskningen kring arbetsmiljön därför att ni ska bekämpa utanförskapet. Jag hade en interpellationsdebatt för någon vecka sedan med som försökte beslå kammaren med lögn. Han sade att har fått mer resurser, och han sade att olycksfallsstatistiken går åt rätt håll. Om det är någonting som gör mig upprörd så är det när man försöker slå blå dunster i ögonen på riksdagsledamöter och befolkning. Det är det här som är det undanglidande svaret. Låt oss ta då en djup diskussion om det som är komplext! Handlar det om att inte kan ersätta specialkompetens som ska hantera kemikalier och arbetsmiljömedicinska saker? Handlar inte det också om resurser? Jag hoppas verkligen att vi kan få en seriös diskussion om verkets roll, om resursers roll och om kunskaps roll, – eller om hur utanförskapet bekämpas. Görs det genom att vi försämrar möjligheterna till ett gott arbetsmiljöarbete i ? Kan vi få svar på den frågan? 50 (S): Författaren och skribenten konstaterar att har skrivit mer om att sprängningen för i har orsakat skador på stadens kyrkor än om att fem byggnadsarbetskamrater har fått sätta livet till under arbetets gång. Vad är det som händer i ? Vi har en situation som är ohygglig. Det avlider ungefär en person på arbetsplatserna runt om i . Det är någonting som är svårt att ta till sig. Nästan ännu svårare att ta till sig är att den sittande regeringen för en arbetsmarknadspolitik som leder till fler arbetsplatsolyckor. Dessutom bantar man och monterar ned delar av , som kanske är ett av samhällets viktigaste verktyg i kampen för en bättre och säkrare arbetsmiljö. Vi har också en minister som inte tänker ge mig ett svar på min fråga om huruvida mindre resurser ger en positiv effekt på antalet dödsfall och olyckor på landets arbetsplatser. Det hör väl till god ton, så jag vill ändå tacka för det korta och koncisa svaret. Det visar klart och tydligt att ministern, precis som när det gäller andra områden i regeringens politik, är övertygad – nej, jag vill påstå att ministern är fanatiskt övertygad – om att skattesänkningar är den enda lösningen på alla problem. I sitt svar säger ministern så här: Självklart bygger inte regeringens arbetsmiljöpolitik på något antagande om att mindre resurser skulle ge bättre arbetsmiljö. Det är ett intressant svar, måste jag säga – självklart bygger inte regeringens arbetsmiljöpolitik på något antagande om att mindre resurser skulle ge bättre arbetsmiljö. Innebär detta att regeringen medvetet minskar anslagen till för att få sämre arbetsmiljö och fler arbetsplatsolyckor? Eller ska slutsatsen vara att skattesänkningar går före resurser till att upprätthålla en god arbetsmiljö på landets arbetsplatser? Det jag hade hoppats skulle ge mig en klarare bild av regeringens politik i arbetsmiljöfrågan har tyvärr inte gett mig någon vägledning alls. Min slutsats så här långt är att ministern vill sopa problematiken med olycksfall på landets arbetsplatser under mattan. För mig är det självklart: Ingen ska dö eller skadas på jobbet. Att någon dör på jobbet är något som bara inte får hända. För mig är regeringens svar – eller icke-svar – beklämmande. Därför frågar jag om mina slutsatser utifrån det svar jag har mottagit är riktiga, nämligen att regeringen medvetet minskar anslagen till för att få sämre arbetsmiljö och fler arbetsplatsolyckor. Eller ska slutsatsen vara att skattesänkningar går före resurser till att upprätthålla en god arbetsmiljö på landets arbetsplatser? 51 (S): Jag tackar ministern för svaret. hade vi 28 386 arbetsplatsolyckor med efterföljande sjukfrånvaro. låg vi på 29 071. Det är alltså en trend som har börjat gå uppåt efter att tidigare ha gått ned. Det måste naturligtvis bero på någonting; det är inte så att det kommer bara av sig själv. Den utveckling vi har haft inom området, med först nedläggning av och sedan nedskärningar inom , har naturligtvis effekter. har 0,6 inspektörer per 10 000 anställda. I har man 1,85 inspektörer per 10 000 anställda och i 1,78 inspektörer per 10 000 anställda. har rekommendationen att man ska ha 1,0 inspektörer per 10 000 anställda. Vi ligger alltså under ILO-rekommendationen. Det här är ett område där tidigare låg i framkant. Vi uppfattades som väldigt offensiva, och vi drev ett omfattande utvecklingsarbete. Att vi har sjunkit när det gäller antalet inspektörer beror på de nedskärningar som har gjorts och som har beskrivit. Som en effekt av regeringens politik finns det också inom en ständigt pågående och långsam neddragning av verksamheten som tar sig det uttrycket att av pensionsavgångarna bland personalen tillsätts på nytt. av pensionsavgångarna tillsätts på nytt. Det innebär att det ligger ett latent tryck på att minska personalstaben, och det är klart att det får effekter för arbetet. Ministern säger i sitt svar att man nu har fler inspektioner per inspektör än . Det säger egentligen rätt lite om verksamhetens helhet, men jag kan gå igenom hur det ser ut när det gäller inspektioner per inspektör. Genom att sätta ökad press på varje inspektör och genom att dra ned på personalen har man ökat från tidigare 100–105 förrättningar till kanske 130 förrättningar .