prot · H00996 · 2013-04-23 00:00:00 — Hyran kunde därmed sättas högre. Allting tyder på att det är det som har skett. Man har fått en snabb omsättning till att börja med. Det kommer att fortsätta. Jag tror inte att någon kunde föreställa sig att det skulle gå så här fort med prisökningarna. Men har vi sett det. Jag säger samma sak som ministern: ska naturligtvis vänta och se och inte utvärdera det för mycket. Men jag är fortfarande lika övertygad som jag var innan om att den nya lagstiftningen, där man tar bort retroaktiviteten, kommer att leda till kraftiga hyreshöjningar. Den kommer dock inte att leda till att vi får fram särskilt många nya bostäder, för det är andra krafter som ligger bakom det. 65 Statsrådet (KD): Jag vill repetera lite för att vara tydlig med hurdant regelverket nu är. En privatperson kan hyra ut exempelvis sin bostadsrätt och få täckning för sina driftskostnader och kapitalkostnader. Det är ganska rimligt, tycker de flesta människor. Man har tidigare i praktiken gjort så på många ställen, fast det kanske ibland har varit olagliga hyror. Det har i vissa fall inneburit att den som hyrt har gått till hyresnämnden och sagt sig vilja ha tillbaka pengar, kanske en tusenlapp , fastän vederbörande skrivit på kontrakt och bott där och fått rätt. Eller så har hyresgästen levt upp till avtalet, fast det kanske egentligen varit högre hyror än vad lagstiftningen medgett. har vi skapat ett tydligare regelverk. Jag tycker fortfarande att det är rimligt att människor kan ta betalt för sina driftskostnader och kapitalkostnader. Det är också tydliga regelverk kring besittningsskydd och uppsägningstider. Effekten som vi nu kan se på Bostad hemsida är att tvåorna har fått 20 procents ökade kostnader. Treorna har fått en lite mindre ökning. Ettorna och fyrorna har till och med fått en svag prissänkning. Men har det blivit ett kraftigt ökat antal boendetillfällen i alla storleksordningar. Det är vad Bostad hemsida, som sysslar med andrahandsuthyrning, visar indikativt just . Är detta någonting vi säkert kan säga är ett bestående intryck? Nej, det är det inte. Men man kan inte prata om att det har blivit en viss prisökning då tar man ofta exemplet med tvåorna, som ökat mest och glömma bort att också tala om alla nya boendetillfällen som dykt upp på hemsidorna. Det är plussidan. Sedan finns det en baksida. Jag hävdar fortfarande att om vi hade fått igenom hela vårt förslag hade det blivit ett större utbud av lägenheter, och det hade också motverkat prisökningstendenser. Jag tror att det är en ganska rimlig analys att göra om man förstår lite grann om hur utbud och efterfrågan fungerar. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2012/13:359 om nedläggning av och kulturen vid 66 Statsrådet (FP): har frågat mig om jag tänker ta initiativ till några åtgärder som förhindrar en försämring av möjligheterna att stärka och främja finska språket och kulturen. Vidare har han frågat mig om hur jag ser på finska språkets ställning i och om interpellationen ger mig någon anledning att agera för finska språkets sak. Det har skett en betydande ambitionshöjning i fråga om minoritetspolitiken och därmed i arbetet med att skydda och främja den finska minoriteten, kulturen och språket. beslutade regeringen om en strategi för de nationella minoriteterna som innebär att regeringen tar ett samlat och långsiktigt grepp om minoritetsfrågorna. Inte minst ansvariga myndigheters uppföljning av minoritetspolitiken visar att arbetet går i klart positiv riktning. Av och i årliga rapport framgår att arbetet för de nationella minoriteternas rättigheter utvecklats positivt inom flera områden. Det gäller bland annat inom förvaltningsområdet för finska språket. Med utgångspunkt i strategin sker många insatser på nationell och lokal nivå i syfte att stärka finska språket och kulturen. Dessutom har den finska gruppens möjligheter till inflytande ökat genom en särskild bestämmelse i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Jag vill betona att den finska minoriteten och kulturen och det finska språket har fått en förstärkt ställning i ett stort antal kommuner. Förvaltningsområdet för finska har ökat från 5 till 48 kommuner. Det betyder att ett mycket stort antal sverigefinnar har fått ett utökat skydd för sitt språk och sin kultur på hemmaplan, i den egna kommunen. Det finns också möjlighet att söka medel för revitaliseringsinsatser för finska språket från och folkminnen. Därtill sker en permanent satsning på ämneslärarutbildning i finska och meänkieli med . Jag vill också peka på att budgeten för minoritetspolitiken har ökat . tillfördes anslaget för åtgärder för nationella minoriteter , och tillfördes ytterligare . Genomförandet av strategin kommer att fortsätta . I det ingår att hantera de brister som identifierats av reformen i syfte att säkerställa genomförandet av strategin och efterlevnaden av minoritetskonventioner för att tillgodose den finska minoritetens språkliga och kulturella rättigheter. Slutligen vill jag betona att det är varje universitet och högskola som bestämmer över sin interna organisation med utgångspunkt i att verksamheten bedrivs med hög kvalitet och att de tillgängliga resurserna används effektivt. I fråga om bidrog regeringen med engångsvis. Intresset bland studenterna har sedan starten varit lågt, och verksamheten har varken kunnat bära sina kostnader eller kunnat erhålla externa forskningsmedel . Inget formellt beslut är dock, såvitt jag vet, fattat än vad gäller den föreslagna nedläggningen av Finskt språk- och kulturcentrum. Jag ser fram emot en intressant interpellationsdebatt. 67 (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Det här är, vill jag påstå, en ganska stor fråga i . Jag ställde naturligtvis interpellationen därför att jag hade möjlighet till det som riksdagsledamot, men jag är även ordförande i här i . Det är en samling glada människor som vill främja finska språket och kulturen i . följer vi det svenska språkets ställning i . Jag tycker att det är oerhört viktigt att de här olika språken frodas båda två. Vi har en lång gemensam historia bakom oss i våra länder. Därför blev jag lite bestört, måste jag säga, när jag fick reda på att det finns planer på att lägga ned och kulturen vid . Jag är glad att se att jag har många kamrater från föreningen här som vill delta i interpellationsdebatten. Jag är också glad för det regeringen har gjort. Den har tagit steg framåt i en positiv anda. Förvaltningsområdena växer i antal. Vi vet att det är lite om jag uttrycker mig slarvigt knöligt på vissa håll och kanter. finns det lysande exempel. Vi var och besökte kommun, som har gjort stora framsteg och visat framfötterna i de här frågorna. Men kommer vi till någonting som är väldigt allvarligt. Om man ska främja ett språk måste det finnas någon typ av institution som är bärare av språket. Detta är en institution som har mycket kunskap i sig och som kan vidareutveckla och vidarebefordra det finska språket. Detta gör att många människor får möjlighet att studera språket och att många människor kanske får möjlighet att jobba med den stora grupp sverigefinnar som finns här. Det är strax över 700 000 människor som har en direkt koppling via släkten till . Därför blir jag, statsrådet, lite fundersam när jag läser den sista delen av interpellationssvaret. Vi är helt överens om att minoritetspolitiken är viktig. Jag tror att den kommer att bli allt viktigare. Det handlar om identitet och mångfald. Det handlar om att blir rikare ju fler språk vi använder oss av här. Det är många i den här gruppen som är knutna till . Statsrådet skriver att det är upp till eller högskolan att avgöra om denna viktiga språket ska försvinna. Jag tror att frågan är bredare än så. Det krävs en nationell syn på det hela och att den också läggs in i strategin för minoritetspolitiken. Det finns kritik från . Det tänkte jag återkomma till i mitt andra inlägg här. Jag är inte ute efter konflikt, statsrådet. Jag är ute efter att först och främst säkerställa att statsrådet själv visar intresse för och tar ställning i dessa frågor. Vi kan då meddela alla i kammare och från vår förening att det finns en god vilja hos regeringen att säkerställa att vi kan ha en god utbildning när det gäller finska språket. Det är också en viktig kulturbärare så att vi kan fortsätta och kanske förbättra rekrytering av personal inom äldreomsorg där många sverigefinnar finns eller varför inte inom förskolan. 68 (FP): Tack, , för att du lyfter upp den här interpellationen i kammaren. Vi som kommer från och följer den här frågan lokalt, i mitt fall i , tycker att det är en mycket viktig fråga. Man kan titta på vad som har hänt när det gäller lagen om minoritetspolitik, de finska förvaltningsområdenas ökningstakt och inte minst att det finska civila samhället har engagerat sig starkt i till exempel det här ärendet. Det är Finska-PRO, , förskollärare och väldigt många som följer ärendet och är angelägna om att verksamheten på något sätt ska få överleva. När vi har den här typen av diskussioner i utbildningsutskottet och ställer frågor till ansvarig statssekreterare på högskolesidan när det gäller finska språket generellt sett tror jag inte att han hittar på. Det handlar om att söktrycket och intresset för den finska språkutbildningen tyvärr är alldeles för svagt. Det är inte någonting som man kan beställa fram. Det är ett hinder i frågan. Trots det har jag fått svar från statssekreterare att regeringen ändå vill satsa på vissa orter när det gäller tillgången till finska språket. Där har man inte räknat upp centrumet vid . Jag vill också tacka för svaret. Det visar ändå vad och regeringen gör på det minoritetspolitiska området. Vi hade en debatt om hur mycket vi som riksdagsledamöter ska gå in i enskilda institutioner och utbildningar. Det blir svårt att vara konsekvent om vi i den ena debatten är för en generell politik och i den andra debatten ska gå in och peta i enskilda utbildningar. Jag vill ändå visa mitt stöd när lyfter upp den här frågan. Jag hoppas, och det har jag också framfört lokalt, att lärosätet självt ska inse att vi som bor i och befinner oss i och med många personer som har anknytning till ska kunna ha kvar den viktiga verksamheten. Eftersom vi har varit i kontakt med många berörda vet jag att det pågår en debatt inom akademin om kvaliteten, söktrycket, kompetensförsörjningen samt kopplingen och närheten till . I den debatten måste de inom akademin och inte minst rektorn för på något sätt landa. Det är därför vi inte har fått något besked , som säger. Det är många som väntar. Hur ska ärendet landa? Alla drömmer om mer pengar. Jag vet inte om det över huvud taget är möjligt att satsa mer pengar på ett område som på andra orter har visat att det inte lockar studenter. Det minoritetspolitiska arbetet, inte minst konkretiserat i finskt förvaltningsområde, förpliktar naturligtvis samhället, staten och kommunen på olika sätt att försöka tillhandahålla dessa utbildningar. Grunden måste vara att det är kvaliteten och söktrycket till utbildningen som ytterst avgör var dessa utbildningar ska bedrivas. Vi fortsätter också att följa ärendet från vårt håll. 69 (M): Jag vill först tacka för svaret från ministern. Det är ett positivt svar, och det andas optimism. Jag tror att regeringen är ganska överens om att vi måste satsa på minoriteterna. Jag har haft förmånen att få jobba i ett finskt företag . Metallverken köptes av Outokumpu och har huvuddelen av verksamheten i . Jag har lärt mig att se hur mycket vi har gemensamt industriellt och kulturellt. Det gäller inte minst att vi är arbetsamma och hur mycket vi skulle kunna göra genom att ytterligare arbeta ihop. Jag har också haft förmånen att som vd i ett bolag i jag bor i och även till mitt företag i rekrytera finländare som både ingenjörer och arbetare som har gjort utomordentliga insatser just i detta område. Jag talar då om , och . Jag är väldigt glad att vi där har ett väl fungerande förvaltningsområde. Jag kan också konstatera när jag har besökt i att det är utomordentligt välskött och bra. Vi bygger det rätt. Dessa människor kom till , och en del för ganska länge sedan. De har sina rötter i och är halvsvenskar. Men de behöver också stöd och hjälp för att kunna verka här . Att de kan ha språket kvar tror vi är otroligt viktigt. Jag vill också poängtera att är en institution som jag själv har varit med och byggt upp, och jag har suttit i styrelsen. Den fungerar väl när det gäller att arbeta med de finska frågorna. Det är en högskola, och det känner också till, som bygger på industriell verksamhet. Det finns ett mycket väl fungerande samarbete med näringslivet där många finländare har sin utkomst. Det handlar om ABB, , och så vidare. Jag är övertygad om att om vi kan arbeta ihop i den här frågan kan vi verkligen utveckla en bra bas för minoriteterna i och för det finska språket. 70 (S): Se on tärkeä kysymys, jonka nosti esiin valtiopäivillä. Ursäkta, herr talman, att jag inledde på finska. Jag sade att det är en viktig fråga som lyfter i vår riksdag. Finländarna är vår största minoritet. Det är nära en halv miljon som är finländare eller som har finskt ursprung. Nedläggningen av den finska verksamheten vid är ett reellt hot mot finska språkets ställning i . Statsrådet talar väldigt mycket i sitt svar om förvaltningsområden och ganska lite om själva frågan. Det är givetvis bra att man har utökat antalet förvaltningsområden och att man också har anslagit mer medel. Det är väldigt bra. Men det är också viktigt, statsrådet, att vi inte ger en alltför ljus och glättad bild av hur det hanteras i förvaltningsområdena. Jag bor själv i ett förvaltningsområde, . Jag vet hur verkligheten ser ut. Det är väldigt begränsade medel som anslås från nationell nivå. I vår kommun har vi merkostnader på närmare 10 miljoner. Det är service som finländarna i allra högsta grad är berättigade till. Men de nationella anslagen är väldigt lite. Det är drygt 1 miljon. När man talar om frågan i interpellationen räcker det inte att tala om förvaltningsområdena. Det handlar om mycket mer. Där är och kulturen vid en viktig resurs för finska minoriteter. Det är också en viktig resurs för vårt land. Kunskapen i den finska minoriteten ser väldigt olika ut. Det finns de som har svaga språkkunskaper. Men det finns också de som har mycket starka och goda kunskaper i finska språket. Vi ska inte kasta bort den resursen. Vi ska i stället använda, förstärka och sprida den. Det handlar om personliga och kulturella skäl i kontakt med släkt, vänner och bekanta för att förstärka sin identitet. Men det handlar även om möjligheterna i yrkeslivet inom exempelvis handel och vård. Särskilt i en del av de geografiska områdena i vårt land blir det väldigt tydligt. Kunskapen i finska språket kan egentligen vara en förutsättning för att man ska vara anställbar över huvud taget. Tillgång till utbildning på alla nivåer säkerställer kompetens hos arbetskraft som har finska språket. Det handlar om rätt utbildad arbetskraft även till andra näringar. Vi har 2,7 miljoner finska turister som besöker . Det är en viktig kundgrupp som behöver service. Ungefär lika många kommer från och , men de förstår i regel svenska, och de är ingen minoritet. Utgångspunkterna för åtgärder är därför lite olika. Kunskap i finska språket ökar alltså även anställbarheten i andra yrken. Det är viktigt med tillgång till utbildning i finska språket på många olika områden i yrkeslivet. En viktig resurs i detta är och kulturen vid . 71 (S): Herr talman och herr statsråd! Språkfrågor är inte endast en angelägenhet för den enskilda människan. Det är inte bara en fråga om mänskliga rättigheter för individen, utan det finns också samhälleliga perspektiv. Det är motivet till att Kulturfonden för och har tagit initiativet till projektet . Det handlar om att öka intresset för det finska språket och den finska kulturen i och öka kunskapen om barns tvåspråkighet. Syftet är att utveckla samhörigheten och kontakterna mellan våra två länder och främja ett riktigt flerspråkigt . Finska nu vänder sig till personer som har en finsk bakgrund men som inte nödvändigtvis har finska som aktivt språk eller som kanske inte ens en gång kan finska. För denna grupp vill vi i projektet skapa samtal om hur familjer med finsk bakgrund kan utnyttja minoritetsspråkslagen. Vi tror att förskolan är en viktig plattform. Barn och föräldrar kan ses som en samverkande helhet tillsammans med förskolepersonalen. Barn kan få övningar i språk och sånger och föräldrarna en möjlighet att ta upp sina rötter. Pedagogerna får en ökad kunskap om finskans särställning och kompetens om hur man kan stimulera barn att lära sig flera språk. Det är fantastiskt att se vad som kan ske för de små barnen med flerspråkighet! Även om alla språk har ett lika stort värde är ett av syftena med Finska nu att för vår befolkning lyfta fram det finska språkets särställning i . Jag tar upp detta därför att konklusionen i interpellationen är frågan om och kulturen. Jag gör det därför att det finns en motsvarighet i som heter Svenska . Där har förre statsminister axlat ordförandeskapet. Detta projekt har ett liknande syfte att skapa en möjlig förståelse för att återuppväcka svenska rötter hos föräldrar och barn i som i huvudsak är finskspråkiga. Jag vill fästa statsrådets uppmärksamhet vid att om man ser en nedläggning av en högskoleinstitution i för finska språket och låter den ske måste man tänka på vad vi inte skulle vilja se hända i . Jag tror att de två projekt som Kulturfonden driver kan betyda en sorts nyrekrytering av intresset för de två språken som spelar en stor roll för det som är framtiden både för och som nationer och för de människor som bor där. Jag vill fästa statsrådets uppmärksamhet vid att det nu är viktigt att se att denna sak inte skadas av att statsmakterna förbisåg saker. och har markerat sitt intresse för de två projekten nu och Svenska nu genom anslag som vi hoppas ska kunna förvaltas på ett fint sätt. Jag är ansvarig för den svenska delen. 72 HANS (S): När jag talar om finskans vikt och särställning i möts jag ibland av denna bild: Ja, det kommer ju människor från alla möjliga håll, och olika nya minoriteter uppkommer. Jag tycker tyvärr att få svenskar har bilden av finskans särställning klar för sig i den väv som är . När föddes , när jarl grundade och när nationalstaten byggdes var Åbo en del av det hela. Finskan var talat språk i . När den moderna finskan konstruerades och fick en officiell ställning i det var minsann efter kamp var arkitekten bakom detta . Han var född på i . I står fortfarande på finska och svenska: Till minne av de tusende här jordade. En av största statsministrar, en nederlagets hjälte, är . Han var född i . förste statsminister var gunstling. I mitt sammanträdesrum i sitter en plakett till minne av en man med efternamnet . Hans efternamn är tämligen bekant i . När svenskar talar om hur det var när förlorade spänner , en mycket stor finsk historiker, ögonen i svenskarna och säger: när riket delades. svenska författning gällde i till 1918. När man ser på i kan man se att det står . Jo, den svenska lagen var skyddet mot det ryska förtrycket. Vad som är svenskt och finskt historiskt är ihopvävt. Låt nu inte kortsiktiga intressen i organisationer slå sönder institutioner som är nödvändiga för att de nationella minoriteterna ska ha det skydd som vi efter revideringar i grundlagen har sagt att de ska ha! Jag tycker att har anledning att skämmas för vår hantering av det finska språket i , under hela den finska invandringsperioden och framåt. När vi nu har inlett en resa och jag tycker att regeringen i mycket har gjort ett bra jobb där finns det ändå en stor brist. Detta är en nationell minoritet, där vi talar om en befolkningsgrupp på kanske 700 000 personer som har finskspråkiga rötter. Alla har inte finskan som levande språk; en del talar bara lite kyökkisuoema. Då kanske man måste fundera över att det behövs institutioner som bär den nationella minoritetens kultur. Då kan man inte tillåta enskilda högskolor, teatrar eller museer att agera hur som helst. Det krävs ett nationellt uppdrag till vissa institutioner att bära den nationella minoritetens särställning. Det gäller inte bara den finska minoriteten. Vi är båda intresserade av romska frågor, och vi har sett samma problem i den dimensionen. När det gäller den finska gruppen är det väldigt tydligt att det av historiska skäl saknas institutioner i . Låt oss inte lägga ned de få som finns. 73 Statsrådet (FP): Tack för många intressanta inlägg! Jag tänkte koncentrera mig i sak på frågan om . Där är det så, och det kommer att fortsätta att vara så under den här regeringens tid, att de avgörande besluten om utbildning ska fattas på högskolor och universitet. Sedan kan man från statens sida ge särskilda uppdrag. Vi har det när det gäller ämneslärarutbildningen i meänkieli och finska vid . Jag har inte noterat att någon i oppositionen heller har några förslag på att ge särskilda uppdrag eller särskilda medel just till denna högskola. Det är det som i så fall skulle krävas. Inget beslut är fattat, men jag vill understryka att det är upp till de enskilda högskolorna och universiteten att fatta beslut. Just nu finns som sagt inget beslut fattat i sakfrågan. Jag skulle vilja bredda frågan lite, och det gör flera av riksdagsledamöterna här på ett alldeles lysande sätt. Den beskrivning som gör av , sverigefinnarnas och finländarnas betydelse historiskt för och vice versa är alldeles riktig. Vi har ibland en bild av att i kom med . Det är snarare så att de första människor från som bosatte sig i det som då inte ens var kom med vikingabåtar på 800- eller 900-talet. Den typen av utbyte över har vi haft . Jag delar uppfattning att vi har anledning att skämmas över en historia med en försvenskningsprocess som skapat en verklighet där många av de hundratusentals människor som bor i vårt land och har kopplingar över , en hel generation, skäms lite grann för att tala finska. Det är det vi behöver en revitaliseringsprocess för. Vi har föräldrar och far- och morföräldrar till barn i som växte upp i en situation, och det ganska , där det inte var okej att tala det finska språket. Det är bakgrunden till minoritetspolitiken. Där ska man hålla isär två saker. Det ena är minoritetspolitikens idé om att detta handlar om mänskliga rättigheter. Du har en grundläggande rättighet att utöva ditt språk och din kultur. Vi har en anledning att göra upp med en historia av försvenskning från majoritetssamhällets sida. Det är kärnan i minoritetspolitiken. Där har vi gjort rätt stora satsningar från regeringens sida. Vi har förstärkt dem i den här budgeten och i förra årets budget, och det ger effekt. och andra här har följt frågan . När minoritetspolitiken sjösattes hade vi en diskussion om idén med förvaltningsområden var så bra. Borde man inte ha samma regelverk över hela ? Regeringens tanke då var, och jag tror att den var riktig, att förvaltningsområdenas styrka är att vi hamnar i ett läge där det finns ett lokalt politiskt ägarskap över frågan. Det gör att det blir mer fart lokalt än ifall regeringen pekar med hela handen när det fattas politiska beslut. Den andra delen när vi talar om handlar om någonting annat. Det handlar om affärer, det handlar om framtidsmöjligheter och det handlar om att vi underskattar de band som finns mellan och där en oerhörd styrka ur handels- och turistsynpunkt är att vi har människor som talar svenska i , att vi har människor som talar finska i och att man har möjlighet att utveckla och utöka kontakterna. tittar vi lite långt när vi talar om internationalisering, men områden som och runt kan betyda oerhört mycket i en globaliserad värld. Där vill jag understryka det tog upp, det vill säga Finska nu och Svenska , den dubbla kopplingen och den dubbla förståelsen, vikten av att respektera den sverigefinska minoriteten i och vikten av att respektera det svenska språket i . Den respekt för det svenska språket som visas i har vi anledning att dra lärdomar av i .