prot · H10917 · 2013-10-23 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om kompletteringsval Förste vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i socialutskottet under ledighet. Förste vice talmannen förklarade vald –till suppleant i socialutskottet (C) 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:26 Till Interpellation 2013/14:26 Behovet av långsiktig tågplanering av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2013/14:43 Till Interpellation 2013/14:43 Västerdalsbanan och andra lågtrafikerade banor av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2013/14:44 Till Interpellation 2013/14:44 Lysekilsbanans framtid av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tidigare inbokade resor och arrangemang. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2013/14:46 Till Interpellation 2013/14:46 Arbetslösheten av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:49 Till Interpellation 2013/14:49 Ökningen av antalet dödsolyckor av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 4 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:22, 26 och 27 till skatteutskottet Motioner 2013/14:Kr5–Kr8 till kulturutskottet /14:MJ4 till miljö- och jordbruksutskottet /14:U4 till utrikesutskottet 5 § Ärende för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkande 2013/14:KrU2 6 § årliga rapport betänkande 2013/14:FiU9 årliga rapport (redog. 2012/13:RR5) föredrogs. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 7 § Ändringar i inkomstskattelagen med anledning av anslutning till EU betänkande 2013/14:SkU3 Ändringar i inkomstskattelagen med anledning av anslutning till EU (prop. 2012/13:181) föredrogs. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 8 § Beskattning av etanolbränsle betänkande 2013/14:SkU4 Beskattning av etanolbränsle (prop. 2012/13:183) föredrogs. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 9 § Erkännande och verkställighet av utevarodomar inom EU betänkande 2013/14:JuU3 Erkännande och verkställighet av utevarodomar inom EU (prop. 2012/13:156) föredrogs. 1 (M): Jag tänkte inte orda länge om detta eftersom vi har ett enigt betänkande. Jag ska ändå poängtera vikten av att vi får ett rättsligt samarbete inom EU som fungerar även inom verkställighetsdelen av de rättsliga besluten. Det internationella straffrättsliga samarbetet innebär att stater bistår varandra i pågående brottsutredningar, inför och under rättegångar och – icke att förglömma – även när det kommer till att verkställa en straffrättslig påföljd som är meddelad i ett annat land. Propositionen berör utevarodomar, alltså när en dom har meddelats mot någon som inte har varit på plats under en rättegång. Det är viktigt att påpeka att det rambeslut som propositionen implementerar inte syftar till att lägga sig i vilka förutsättningarna är för att meddela en utevarodom i den nationella rätten. Det syftar i stället till att harmonisera benämningen av vad en utevarodom är så att det kan hanteras konsekvent i hela unionen och på så sätt förenkla handläggningen av utevarodomen. Detta kan tyckas vara en liten fråga i det stora sammanhanget, men det är viktigt att den blir konsekvent reglerad. När alla länder har ratificerat detta rambeslut har vi tagit ett ytterligare steg mot en effektivare rättslig hantering av dömda brottslingar i EU. Det är också viktigt att säga att detta i grunden är en rättssäkerhetsfråga eftersom lika fall måste behandlas lika inom hela Europeiska unionen. Man ska kunna förvänta sig att få en likvärdig rättslig bedömning oavsett var i unionen ens påföljd ska verkställas. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 10 § Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan betänkande 2013/14:UU5 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan (prop. 2012/13:92) föredrogs. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 11 § Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan betänkande 2013/14:UU6 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan EU och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan (prop. 2012/13:106) föredrogs. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 19 §.) 12 § Minskade krav på dokumentation i skolan betänkande 2013/14:UbU5 Minskade krav på dokumentation i skolan (prop. 2012/13:195) föredrogs. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 2 (S): God morgon till er alla! Jag hoppas att ni är lite piggare än vad jag är . Jag ska försöka göra detta så smidigt som möjligt trots min förkylning. med en borgerlig regering ser vi en del av resultaten. Skolresultaten har fortsatt att sjunka, och den likvärdighet som jag vurmar för har minskat. Elevernas bakgrund avgör alltmer om de kommer att lyckas med sina studier i grund- och gymnasieskolan. har gått från en topposition till en medelmåtta enligt de internationella rankningarna. Det här duger inte. Det enskilt viktigaste för elevernas resultat är att de möter skickliga och engagerade lärare som har bra förutsättningar att bedriva en god undervisning. Jag hade med allra största sannolikhet inte stått här framför er om jag inte hade haft en lärare som gav mig en skjuts framåt när jag så väl behövde det och visade mig vägen. För att stärka läraryrket krävs förbättringar på flera områden. Vi vill se en professionalisering av läraryrket med lärare som har rätt till en systematisk kompetensutveckling och gott om tid att bedriva och utveckla undervisningen. De ska också ha bra villkor genom karriärutveckling samt goda former för samarbete och utbyte med sina kolleger. Lärare ska ha tid att vara just lärare. Därför behöver mängden administration minska. Politiken ska skapa förutsättningar för lärare att göra ett bra jobb, men inte bestämma hur det ska utföras. Skolans verksamhet och skolpolitiken ska utgå från forskning och beprövad erfarenhet. Skolledare ska vara välutbildade och ha tid att vara pedagogiska ledare. ska ha en lärarutbildning av högsta kvalitet. Alltmer av lärarnas arbetstid upptas av administration. Fler nationella prov, obligatorisk närvarorapportering, skriftliga omdömen för alla elever från årskurs 1, individuella utvecklingsplaner och skriftliga åtgärdsprogram är alla insatser som var och en är fullt rimliga men som sammantaget innebär en enorm börda för lärarna. Detta minskar kraftigt den tid lärarna kan lägga ned på att planera och bedriva undervisning. Vi måste minska lärarnas administration genom att ta bort delar av de dokumentationskrav som har införts och ge lärarna större möjlighet att utforma sin uppföljning på det sätt som bäst passar deras arbetssituation och de utmaningar eleverna står inför. Vi vill se att skollagen ändras så att de individuella utvecklingsplanerna slopas helt. Skollagen ska ställa krav på formativ bedömning, men hur detta utförs och dokumenteras ska vara upp till varje skolhuvudman att besluta om. De skriftliga omdömena ska inte längre vara obligatoriska i årskurs 6–9. En lärare som undervisar i flera klasser och ämnen lägger ofta en arbetsvecka per läsår på att producera de mest rudimentära omdömen en gång per termin utan att det bidrar nämnvärt till elevernas utveckling. Barn och föräldrar måste känna sig trygga i att de får information om elevens utveckling och tydliga formativa bedömningar om hur målen i kursplaner och läroplaner kan nås och hur eleven i övrigt kan utvecklas så långt som möjligt. Vi är övertygade om att det är professionen, lärare och rektorer, som är bäst på att hitta verktyg och metoder för att säkerställa detta. Skollagen bör också förändras vad gäller krav på åtgärdsprogram vid särskilt stöd. Regeringen har sagt att den vill ta bort krav på åtgärdsprogram helt och hållet och i stället låta det vara upp till föräldrarna att kräva det. Vi har kritiserat detta, och vi hoppas att det inte blir så eftersom det kommer att ytterligare spä på ojämlikheten i skolan. Men vi ser behovet av att minska den arbetsbelastning som åtgärdsprogrammen medför. Vi föreslår i stället att kravet på åtgärdsprogram tas bort för särskilt stöd av mindre omfattning men att kravet på åtgärdsprogram finns kvar vid större behov av särskilt stöd. Vi har en reservation som jag tror heter reservation nr 1, och den yrkar jag bifall till. 3 (MP): Den svenska skolan har präglats av en kraftig ökning av lärarnas administrativa uppgifter. Lärarna har att hantera nationella prov, betyg, individuella utvecklingsplaner, åtgärdsprogram, omdömen, rapporter, utvärderingar med mera. Dessutom har rent administrativa och elevrelaterade uppgifter som saknar koppling till det pedagogiska arbetet tillkommit. I en studie har kartlagt grundskollärares tidsanvändning. Av studien framgår att många lärare upplever att de inte hinner planera sin undervisning i önskad omfattning. Studien visar också att lärarna i genomsnitt använder enbart en tredjedel av sin arbetstid till att undervisa. Bara av tiden används till att planera undervisningen. Lärarna anser att alldeles för mycket tid viks för administration och dokumentation. I en annan studie, som är gjord av , med namnet Låt lärare vara lärare visas att läraren förfogar över till för- och efterarbete under en vanlig skolvecka. Det motsvarar en kvart per lektion. Den här utvecklingen leder till att lärarna har mindre tid till att utöva sitt kärnuppdrag, vilket sannolikt får konsekvensen att kvaliteten på undervisningen blir sämre. Den ständigt ökande dokumentationsbördan är delvis ett resultat av en politisk strävan från och de andra allianspartiernas sida att kontrollera lärarnas yrkesutövning. Även minskningen av den pedagogiska personalen har regeringen delvis ansvar för. Och detta är inte något som bara kommer från oppositionen, utan det är fakta som redovisas i olika undersökningar. Sedan blev ansvarig för skolan har pappersarbetet ökat och personalen i skolan minskat. Nio av tio lärare vittnar om att de har fått en ökad administrativ arbetsbörda enligt en undersökning från . har hela 12 600 pedagogiska tjänster försvunnit från den svenska skolan enligt en undersökning från som vi har beställt. Den borgerliga regeringen har till viss del insett sina misstag, och vill , efter många påtryckningar, minska dokumentationen något. Detta är ett steg i rätt riktning, och det välkomnar vi, men åtgärderna är inte tillräckliga. Vi menar att endast dokumentation och administration som syftar till att stimulera elevernas utveckling bör prioriteras. Pappersexercis i syfte att vara myndigheter och politiker till lags kan inte anses vara den mest angelägna sysselsättningen för lärarkåren. Således bör inte sådana arbetsuppgifter vara prioriterade för landets lärare. Vidare anser vi att endast dokumentation med tydliga pedagogiska syften bör prioriteras. Just därför är det viktigt att får i uppdrag att göra en översyn av föreskrifter och allmänna råd kopplade till skolornas dokumentationsförfarande. har regeringen infört en rad nya nationella prov. infördes nationella prov i årskurs 3 i ämnena svenska och matematik. infördes nationella prov i de naturorienterande ämnena i årskurs 9. kom proven i de samhällsorienterande ämnena och de naturorienterande ämnena i årskurs 6 samt proven i de samhällsorienterade ämnena i årskurs 9. Lärarna vittnar om att dessa nya pålagor kraftigt bidrar till deras ökande arbetsbörda. anser att det bör övervägas om antalet nationella prov kan minskas och i så fall vilka prov det skulle gälla. Då kan tid frigöras för lärare att ägna sig åt sin undervisning, och möjligheterna till dialog och kommunikation mellan lärare och elever ökar. Av den anledningen bör få i uppdrag att utreda hur de nationella proven kan bli färre. För att lärarna ska kunna ägna sig åt sitt kärnuppdrag behöver de avlastas. Detta görs bäst genom att stödjande personal med speciell kompetens anställs. Det handlar till exempel om personal i elevhälsan, bibliotekarier, vaktmästare, kökspersonal med mera. Andra yrkesgrupper som fyller en mycket viktigt pedagogisk funktion i skolan är studie- och yrkesvägledare, specialpedagoger och fritidspedagoger. har tillgången till dessa yrkesgrupper blivit sämre, vilket har drabbat såväl lärare som elever. vill se till att tillgången till dessa så viktiga yrkesgrupper förbättras och därigenom avlasta lärarna. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till våra reservationer 2 och 3. 4 (M): Att vara lärare är ett av de bästa arbeten som finns. Glädjen över att möta sitt underbara gäng i klassrummet är något av det mest energigivande som finns. Belöningen när man tillsammans lyckas och en elev som haft det svårt greppar sin situation och äntligen lyfter, genombrottet när aha-upplevelsen uppstår och allt ramlar på plats och värmen i kroppen när man ser glöden i barnens ögon och får vara en del av det är faktiskt ett privilegium och en ynnest. Ändå pratar vi aldrig om detta. Vi pratar inte om glädjen, belöningarna, värmen och genombrotten – allt det positiva. Debatten om att vara lärare har i alltför hög grad kommit att handla om det som gör lärarjobbet jobbigt. Ett alltmer komplext samhälle visar sig naturligtvis också i klassrummet och i skolan. Ett inkluderande arbetssätt ställer andra krav än vad tidigare arbetssätt har gjort. När jag gick i skolan kunde man åka ut i kliniken om man av olika anledningar inte fungerade i klassrummet, och det innebar att den minst utbildade läraren tog hand om de elever som hade störst behov av stöd och hjälp. Så har det fortsatt att vara i den svenska skolan . Alliansregeringen säger att det får vara slut med det. Det är de bäst utbildade lärarna som ska ta hand om eleverna med störst behov av hjälp och stöd. Därför har vi bland annat återinfört specialpedagogutbildningen och pekar på det viktiga uppdrag som dessa lärare har i den svenska skolan. Vi säger inte att vi ska tillbaka till exkludering, tvärtom, men det måste ske med hjälp av särskilt yrkesskickliga lärare som fått en adekvat utbildning. Alla barn förtjänar att få de bästa förutsättningarna. Alliansregeringen har lyssnat på de svenska lärarna. Vi vet att det är den enskilda läraren som gör den största skillnaden. Det är det som sker mellan elev och lärare i klassrummet som får saker och ting att hända. Det är relationen och det är tilliten dem emellan som skapar grunden för lärande. Det säger forskningen, men det säger också förnuftet. av sjunkande resultat var alliansregeringen när man kom till makten full av beslutsamhet att komma till rätta med de problem som fanns. Elevernas kunskaper sjönk, och medvetenheten om detta var inte tillräcklig hos vare sig elever eller föräldrar. Betyg gavs inte förrän till jul i åttonde klass, och då var det i regel för sent att på djupet rätta till de större kunskapsluckorna. Att läget varit så förtvivlat var i alldeles för många fall en förfärlig överraskning, och alldeles för många fick inte det stöd och den hjälp som de behövde för att nå Godkänd. Bland många vårdnadshavare fanns också en kritik rörande att man inte fått reda på hur barnet låg till och att man inte visste vad som saknades för att nå Godkänd. Därtill kom alla de barn som vid skol- eller lärarbyte föll mellan stolarna, och kunskapen fanns inte att hämta utan fick byggas upp på nytt av en ny lärare. Behovet av något slags dokumentation tycktes kristallklart. Tillsammans med krav på dokumentation infördes också betyg från årskurs 6. Detta är ett utmärkt sätt att få ett kvitto på vad eleven kan i ett mycket tidigare skede . Här finns helt andra förutsättningar att hjälpa elever med kunskapsluckor. Naturligtvis anser jag att vi skulle behöva titta på att införa betyg ytterligare något eller . Ett oerhört vällovligt syfte blev en alltför stor börda för lärarna, och plötsligt motverkade det sig självt. Lärarna uppfattade att de tillbringade alltför stor tid med att skriva och att uppfinna manualer och fiffiga matriser och system i stället för att ägna sig åt sina elever och få så mycket så kallad elevtid som möjligt. Överallt uppfanns hjulet på nytt, och många sömnlösa nätter och irriterade diskussioner på lärarrum var en del av bilden. Man skrev uppsatser som man inte var säker på att så många föräldrar läste. Så här var det inte tänkt att bli. Men, fru talman, alliansregeringen har återigen lyssnat på lärarna. I den proposition som vi debatterar föreslår regeringen att IUP:n, den individuella utvecklingsplanen, tas bort i de årskurser där betyg ges, det vill säga årskurserna 6–9. I årskurserna 1–5 halveras antalet IUP:er från en gång per termin till en gång per läsår. Utvecklingssamtalen däremot bedöms vara så viktiga informationskanaler till vårdnadshavarna att de behålls. Informationen från den tidigare IUP:n ska nu muntligt lämnas under utvecklingssamtalet. Vi har sett att uppföljning runt de nationella proven samt betygen i de allra flesta fall uppfyller de behov som fanns runt tidigare reaktion och information. Det gäller dock att ha en balans. som det gäller att inte belasta våra lärare med en alltför omfattande dokumentation måste vi ändå garantera att elever och vårdnadshavare vet vad som krävs och vad som saknas. Inga barn får falla mellan stolarna. Till stor del kommer en sund del av summativ, men framför allt också formativ, bedömning att fylla den funktion som vi saknat. En stor del finns också i att ge professionen den tillit den förtjänar. har vi gett lärarna de verktyg som bättre matchar behoven. Men viss dokumentation hör faktiskt läraryrket till. Så har det alltid varit, och så kommer det alltid att vara. Alliansregeringen har genomfört en rad reformer som syftar till att stötta lärarna och att framhålla deras viktiga uppgift. Vi har skapat en ny, modern lärarutbildning som bättre ska matcha kraven i dagens skola, och vi har satsat på fortbildning och mycket mer. Inte minst har vi nu också lyft karriärtjänstreformen där vi återigen tagit initiativ i en fråga där Socialdemokraterna snabbt följde efter och liksom med så mycket annat vi föreslagit kom fram till att även detta var ett klokt förslag. Alla förslag som alliansregeringen lägger fram tycker Socialdemokraterna är goda idéer, och därför blir deras politik mest att de vill ha lite mer av allt det vi föreslår. Frågan jag ställer mig är varför de inte hade några idéer när de själva hade skolministerposten. Var fanns handlingskraften när skolresultaten drastiskt började sjunka? Varför hade man inga idéer om hur man skulle börja vända utvecklingen? ligger ett förslag på bordet som ger bättre förutsättningar för lärare att göra det som de är riktigt bra på, nämligen att rusta våra barn för en ljus framtid med goda kunskaper och ett gott självförtroende, och tillsammans med sina elever känna glädjen, belöningarna, värmen och genombrotten. Vår alliansregering vill att lärarna ska vara med sina elever och inte tillbringa tiden med administration och dokumentation. Jag yrkar bifall till propositionen och avslag på samtliga reservationer. 5 (FP): Jag vill först yrka bifall till propositionen och avslag på samtliga reservationer. När man lyssnar på företrädare för Socialdemokraterna och oroar man sig för den olikvärdiga utvecklingen i svensk skola. Då måste jag naturligtvis ställa några frågor till från : Vad syftar nationella prov till? Vad syftar centrala rättningar av nationella prov till? Vad är syftet med nya kursplaner med tydligare centralt innehåll? Svaret från och Alliansen är just att säkerställa en ökad likvärdighet i en kommunaliserad skola. Företrädarna för S och MP säger också att det är viktigt att professionalisera skolan och att vi måste ha duktiga lärare som ägnar sig åt just undervisningen. Då måste jag påminna kammaren om att när vi röstade i ett ärende som är väldigt centralt för professionaliseringen av lärarkåren, nämligen lärarlegitimationen, röstade de tre rödgröna partierna på tre olika sätt. Ett parti avstod, ett parti röstade nej och ett parti röstade ja. Jag vet inte, fru talman, hur en votering rörande frågorna som det här betänkandet handlar om, nämligen betyg, skriftliga omdömen och utvecklingssamtal, skulle gå till. Vad tycker egentligen de rödgröna i betygsfrågan? Det vet vi inte. Läraren är den absolut viktigaste faktorn för att elever ska uppnå goda resultat. Därför är det bekymmersamt, som mina kolleger har anfört, att flera rapporter påvisat att lärarna upplever att de inte har tid med det viktigaste, nämligen undervisningen. För exakt , , tillsatte utbildningsministern en utredning som skulle titta på statens administrativa krav och vad vi kan rensa bort, minska och förenkla. Bakgrunden till den här situationen har varit behovet av uppföljning, eller snarare bristen på uppföljning och kommunikation, och otydligheten i kommunikationen mellan skolan och vårdnadshavarna. När man lyssnar på Socialdemokraterna kan man tro att allt elände beror på den här borgerliga alliansen som har skött skolpolitiken . Men infördes exempelvis instrumentet utvecklingssamtal. insåg den dåvarande att det inte var tillräckligt, för det fanns ett behov av att tydliggöra vilka insatser som behövdes från skolans sida för att eleverna skulle nå målen i skolan. var det dags att ändra igen. Då reglerades skriftliga individuella utvecklingsplaner formellt i lagen. De skulle vara framåtsyftande, och de skulle tala om vilka insatser som eleverna behövde för att uppnå målen. Huvudskälet till detta var kritiska synpunkter gällande betygssystemet. Det var otydligt, och betygen delades ut alldeles , nämligen i årskurs 8. Den kritiken har inte minst vi från framfört mot den dåvarande och dess stödpartier. kom och regeringen med ett förslag på skriftliga individuella utvecklingsplaner samt omdömen kring elevernas kunskapsutveckling i varje ämne. Omdömena fick också, efter många års debatt och diskussioner, vara betygsliknande. Det har de aldrig fått under eftersom Vänstern tycker en sak, en annan sak och sossarna tycker en tredje sak. Jag förstår att det inte var lätt. Många undersökningar har visat att många elever lämnar skolan utan tillräckliga förkunskaper och kommer till gymnasiet utan behörighet. Det beror på att skolan inte har haft en systematisk kvalitetsuppföljning tidigt, redan i låg- och mellanstadiet. debatt om betygens vara eller inte vara har vi infört tidigare betyg med flera steg i årskurs 6. Det innebär att man kan ta bort dubbletterna när det gäller den administrativa dokumentationen i högstadiet. Men som min kollega från sade behöver det finnas kvar något slags systematisk struktur även i låg- och mellanstadiet. Vi tillstyrker därför inte utspelet från Socialdemokraterna som vill slopa både IUP och skriftliga omdömen i låg- och mellanstadiet. I denna debatt, fru talman, vill jag ändå peka på att det finns ett starkt stöd för många av de här instrumenten. Hundra procent av lärare vill inte att vi tar bort allt detta. är väldigt oroliga för vad som kan hända om man tar bort för mycket av utvecklingsplanerna och åtgärdsplanerna. Vi återkommer till åtgärdsprogrammen eftersom de inte ingår i just denna del av regeringens förslag. Detta förslag kommer också att innebära att kommunerna, huvudmännen, fortsatt kan använda dessa instrument.