prot · H00974 · 2013-03-07 00:00:00 — Men genom samarbetsavtalet har sålt stridsledningssystem och radarutrustning till . Vapenexporten granskas av ISP, men om det gäller konsulttjänster är kontrollen obefintlig. När ett företag säljer kunskap om hur man tillverkar krigsmateriel utomlands kontrolleras det varken av eller av . Det är med andra ord helt lagligt att sälja dessa kunskaper till exempel till diktaturer som . Denna lucka i lagen gör det möjligt för försvarsindustrin att sälja avancerad kunskap om vapentillverkningen även till länder som bryter mot mänskliga rättigheter. Min fråga till ministern är: Tänker handelsministern ta några initiativ till att försöka täppa till just denna lucka i lagen? 74 Statsrådet (M): Det stämmer att , , är en självständig myndighet som fattar självständiga beslut i varje enskilt fall om det ska förekomma försvarsmaterielexport eller ej. Deras bedömning görs på grund av flera olika faktorer, där mänskliga rättigheter är en av faktorerna. Till syvende och sist handlar det om egen säkerhet. Man kan också ta hjälp av EKR, , som är ett rådgivande organ till , för att fatta besluten. Som mycket väl vet pågår det nu en utredning där målet är att se över hur vi kan skärpa kontrollen av exporten till icke-demokratiska länder. Detta är en parlamentarisk utredning, och den kommer att vara färdig 2014. Men det är ingenting som hindrar att det kommer delutredningar. Vi ser vad som händer också när det gäller tjänsteexporten. 75 (S): Min fråga går till , försvarsministern. hade jag en interpellationsdebatt med försvarsministern. Jag frågade då om det förelåg någon oro för rekryteringen till den nya försvarsorganisationen, då med som utgångspunkt. Bakgrunden var de uppgifter som redan då hade börjat cirkulera i medierna om brist på medel för den nya organisationen inom försvaret. Vi har fått svart på vitt att medel saknas. Jag frågar därför försvarsministern återigen om hon inte känner stark oro när det gäller om den nya organisationen verkligen ska kunna genomföras. 76 Försvarsminister (M): Jag har redan tidigare i kammaren försökt beskriva hur införandet och genomförandet av den här viktiga reformen fortskrider. Vi har fått en årsredovisning från Försvarsmakten om hur det har gått . Det visade sig att rekryteringen av gruppbefäl, soldater och sjömän går bra. När det gäller de kontinuerligt anställda uppfyller Försvarsmakten sina mål med råge. Det som går trögare är rekryteringen till det som kallas för GSS/T, nämligen tjänstgörande soldater och sjömän, och det finns flera skäl till det. Dels kom inte lagstiftningen på plats förrän , dels har man inte förrän börjat med grundläggande militär utbildning för den här kategorin. Försvarsmakten har inte sagt att det är brister i dagens ekonomi som gjort att man inte har kunnat rekrytera eller skriva kontrakt med de tidvisa anställda. 77 (S): Kan ministern då verkligen vara så säker på att det kommer att stämma i verkligheten? De signaler som vi får nu från Försvarsmakten är ju att det saknas pengar. Många arbetstillfällen står på spel. Oron blir därför stor när försvarsminister och försvarsledning inte drar jämnt, inte beskriver samma verklighet. Både försvars- och civilanställdas jobb står på spel när pengarna saknas. Pengarna räcker inte är det besked som vi har fått från Försvarsmakten . Detta kommer att påverka jobben i både och alla andra försvarsorter i . Det måste försvarsministern ändå kunna medge. 78 Försvarsminister (M): Det vi vet är att Försvarsmaktens ekonomi är i balans och också bedöms vara i balans. Den oro som både Försvarsmakten och regeringen känner är för den långsiktiga ekonomin där Försvarsmakten har anmält att man befarar kostnadsökningar inför kommande år, efter att är över. Jag vill återkomma till att när det handlar om rekrytering av soldater finns det ingenting som tyder på att det skulle vara brist på pengar hos förbanden. Tvärtom har förbandsanslaget ökat. Vi ökade det . Det var också ett underutnyttjande på drygt 100 miljoner . Snarare handlar det som jag sade i mitt förra svar om metoder, hur man samverkar mellan det civila samhället, civila arbetsgivare, utbildningsanordnare och Försvarsmakten, så att det blir naturligt att kunna vara tjänstgörande i Försvarsmakten. 79 (M): Min fråga ställer jag till landsbygdsminister . Det har blivit ett alltmer ökat fokus på att kunna skydda sin tamboskap och sina hundar med anledning av det ökade rovdjurstrycket i vårt land. Allt oftare ser vi att dessa djur kommer in i bebodda områden. Då är min fråga till landsbygdsministern vilka möjligheter det finns att exempelvis skydda hundar i trädgårdar. Frågan ställs mot bakgrund av att tre hundar har dödats i byn i . Det är en oerhört stor oro bland de boende där. Vilka möjligheter ser ministern att skydda dem? 80 Landsbygdsminister (C): Även detta är en angelägen fråga, speciellt i de delar av landet där de stora rovdjuren finns. Regeringen gjorde förändringar i gällande förordningar 2007 och 2008 som i korthet innebär att det respektive 2008 är möjligt att skydda sina tamdjur mot vilda djur som kan orsaka dem skada, och det inkluderar hundar eftersom de räknas som tamdjur. 81 (M): Det är gott och vist, men det innebär att man måste vara med i just det ögonblick som det sker. Det finns också ett annat instrument, nämligen planerad skyddsjakt som man kan få tillstånd för. När det gäller Junselevargen har man försökt att få till stånd skyddsjakt på den. Bara en enskild varg har åsamkat skattebetalarna ca 4 miljoner i kostnader. Det är tre organisationer, som inte vill ta fullt ansvar för den svenska rovdjurspolitiken, som har anmält detta till olika rättsinstanser och den vägen lyckats stoppa skyddsjakten. Det innebär alltså att även den vägen verkar vara stängd. Då är min fråga till ministern om det finns någon möjlighet att rätta till detta så att människor kan skydda sina tamdjur och känna trygghet. 82 Landsbygdsminister (C): Jag tackar även för denna frågeställning som är något annorlunda än den första, som jag uppfattade den. Skyddsjaktsbestämmelserna ändrades, om nu inte minnet sviker mig, , vilket gjorde att det blev utökade möjligheter att bevilja skyddsjakt på utvalda individer för att bland annat skydda de tamdjur som många människor har i sin vård. Vi kompletterade alltså gällande jaktförordning med detta, om jag minns rätt, . Därtill skrev dåvarande miljöminister och jag till 2010, möjligen 2011, och föreslog dem att ändra det art- och habitatdirektiv som gäller i Europeiska unionen och som många av de nu överklagade skyddsjaktsbesluten grundar sig på. Art- och habitatdirektivet är ju väldigt gammalt, och sedan den tid då det antogs har unionen utökats betydligt till ytan. 83 (S): Min fråga går till finansminister . Finansministern har som jag förstår ambitionen att bli känd för att hantera skattebetalarnas pengar på ett försiktigt sätt, en bra ambition. Men ibland blir det slarv, slarv som kostar skattebetalarna hiskeliga belopp. köp av Nuon, som regeringen godkänt, har kostat i nedskrivningar oerhört mycket pengar. Och i går kom beskedet att företaget ska minska antalet anställda med 2 500 för att något förbättra bolagets situation. Min fråga till finansministern är: Hade finansministern kännedom om Nuonaffären och det hiskeliga överpris som det statliga bolaget betalade? 84 Finansminister (M): Låt mig börja med att tacka för att han på ett så utomordentligt sätt korrigerar de missförstånd som har varit i den här debatten. Socialdemokraterna har ju en partiledare som har talat om att vi har tappat 97 miljarder. tydliggör vad det möjligtvis kan handla om, en i det här läget nedskrivning på 15 miljarder. Det är viktigt att vi ensar den här debatten så att de felaktiga uppgifter som har gått ut med inte får fäste. Det är styrelsen som har fattat beslut om Nuonaffären, en styrelse som till stora delar tillsattes under en socialdemokratisk regering med , tidigare näringsminister, som en av ledamöterna. Vi måste lita på den kompetens som och styrelsen har i den här typen av frågor. Det är enligt aktiebolagslagen de som har det juridiska och också det politiska ansvaret för att fatta den typen av beslut. Sedan ska vi vårda . Det är ett bolag vars omsättning stiger. När andra energibolag faller i pris ska vi försöka säkra att det är ett bolag som framåt kan omsätta mer. 85 (S): Inte ett ord och inte ett svar på frågan om han hade kännedom om affären. har gett rejäla utdelningar till statskassan historiskt. Men hör vi från alla departement att nagelfar kostnader i parti och minut. Vilka besparingar i budgeten förväntar sig finansministern av den dåliga Nuonaffären och det svaga resultat som gör nu? Hur kunde finansministern missa denna största kontantaffär i historia som ett helstatligt bolag genomfört? Denna affär har kostat skattebetalare enorma belopp. Hur kunde du, , missa detta? 86 Finansminister (M): Det har varit alldeles tydligt att regeringen har varit informerad. Ansvarigt statsråd har ställt kontrollfrågor till styrelsen, och styrelsen har valt att gå vidare med affären. Det har aldrig funnits någon oklarhet om att regeringen har varit informerad om detta. Men, igen: Det är viktigt att tydliggör att de uppgifter om 97 miljarder i förluster som har varit ute och farit med inte är korrekta. Det är bra att klargör det. När det gäller utdelningarna, som är det viktiga här eftersom det avgör hur det påverkar de offentliga finanserna, har kunnat ge betydande utdelningar, och så även . Vi har alltså inte kunnat finansiera färre lärare eller sjuksköterskor med de här utdelningarna, utan det har fungerat som . Det är som ska svara på frågor som rör hur företaget utformar sin verksamhet. Vi har inte en daglig styrning i av vare sig myndigheter eller affärsföretag, utan det är ytterst verkställande direktören och styrelsen i bolaget som ska svara på frågor om hur personalhanteringen sköts. 87 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Dagens frågestund är därmed avslutad. Jag tackar deltagande ministrar och statsråd. 5 § (forts. från 3 §) Kriminalvårdsfrågor (forts. JuU12) 88 (V): Vi har åter på justitieområdet ett motionsbetänkande som handlar om kriminalvårdsfrågor. Det har redan sagts en del i debatten, till exempel att det är en viktig verksamhet inom rättsväsendet. Det håller jag med om. Verksamheten är av stor vikt när man har avtjänat sitt straff och ska anpassa sig till ett liv utan kriminalitet. Som sade har det förekommit många olika siffror när det gäller platser. Hur det är med den analysen har jag inte mäktat med att ta reda på eftersom det har figurerat olika siffror vid olika tillfällen olika år. Det har varit platsbrist, och är det överskott. En sak kan jag dock säga och det är att detta överskott skulle kunna användas på bästa sätt eftersom vi har så föråldrade anstalter. Vi står givetvis bakom våra reservationer, men för tids vinnande har det yrkats bifall endast till de reservationer vi har tillsammans med S och MP. Jag vill dock lyfta upp reservation 10, som handlar om villkor för häktade. I har vi hårda restriktioner för dem som sitter häktade, och vi har fått internationell kritik för det. Jag har i en interpellationsdebatt tagit upp detta med ministern, men jag ser inga förslag om att man ska lätta på detta. I den kritik som har framförts från mot svenska häkten konstateras bland annat att personer i svenska häkten har bristande tillgång till medicinsk personal. Man har också konstaterat att det kan vara en orsak till de många självmord och andra destruktiva handlingar som sker i våra häkten. En annan riskfaktor kan vara att den som häktas befinner sig i ett akut avgiftningstillstånd, vilket inte är något konstigt. Att genomgå en hastig avgiftning utan adekvat medicinsk tillsyn kan vara livshotande. Jag anser därför att det bör göras en förstärkning när det gäller tillgång till sjukvård i häktet och att regeringen bör komma med förslag om åtgärder. Detta tog jag också upp med ministern under en frågestund, och hon ställde sig då positiv till att förbättra detta. Kritiken mot har varit både hård och omfattande när det handlar om restriktioner för häktade. Användandet av restriktioner har lett till såväl kritik som rekommendationer från konventionsorganen. Rekommendationerna har varit inriktade på det sammantagna bruket av restriktioner och deras längd. Att sitta i häkte med restriktioner ökar riskerna för den intagne. Då den häktade inte kan delta i eventuell daglig sysselsättning kan det innebära att han eller hon tvingas vara i sin cell . Jag anser att det är skrämmande att en rättsstat som under inte har lyckats komma till rätta med denna fråga. Därför ber jag regeringen att återkomma med förslag. Man vet att i ett inledande skede är den som blivit häktad mycket benägen att ändra sitt beteende. Därför är det bra att sätta in åtgärder redan där. Så till den reservation som vi har tillsammans med S och MP om utslussningsavtal. Genom har man lyckats väl. För kvinnor finns som startade i , och det har gett bra resultat. När man kommer ut och står där med sin påse är det svårt att sköta sig om man inte har en rejäl uppbackning, vilket jag tycker att man ska ha. Man har sonat sitt brott och avtjänat sitt straff, och ska man ha riktiga möjligheter att komma tillbaka. Därför tycker vi att arbetet med utslussningsavtal är viktigt, och man ska involvera kommuner och Arbetsförmedlingens resurser i detta. har avsatt medel i sin budgetmotion för att detta fortare ska komma till stånd. Det vore trevligt att höra Alliansens åsikter om utslussningsavtal. Är det något sådant på gång? Hur ser man på detta problem, och vill man göra något åt det? Som jag sade har vi stränga restriktioner på häktena i . Ministern har i frågestund sagt att hon tar detta på stort allvar och att hon är beredd att vidta åtgärder. Det skulle därför vara trevligt om Alliansen kunde berätta för oss hur man ska lätta på dessa restriktioner. Vi tar också upp utbildning, arbete och programverksamhet när det gäller kriminalvården. Vi har varit ute på studiebesök, och jag vet att det på kvinnliga anstalter har varit svårt att få tillgång till sysselsättning, det vill säga arbete. Jag skulle vilja ha ett svar från Alliansen om hur man ser på detta med arbete på våra anstalter, hur man ska förstärka det. Detsamma gäller utbildning. Många av dem som sitter på anstalt har missbruksbakgrund och behöver hjälp med utbildning. Det finns många bra program för det. Huvudsaken är att man har individuella verkställighetsplaner för att följa upp en individ så att han får rätt åtgärd. Det är många som har missat mycket av sin grundskolekompetens. Just detta att klara av grundutbildningen när man sitter på anstalt tycker vi är mycket viktigt. Vi står bakom alla våra reservationer, men jag vill speciellt yrka bifall till reservation 10, eftersom ingen har yrkat bifall till den förut. I detta anförande instämde (V). 89 (C): Detta är det årliga betänkandet om kriminalvårdsfrågor, även om vi inte hade något , så det har inte riktigt blivit något . I stället hanterar vi motionsyrkanden från både 2011 och 2012. Det är ett femtiotal motionsyrkanden, och vi har 15 reservationer och två särskilda yttranden. Jag vill börja med att säga att har en mycket väl fungerande kriminalvård. Jag skulle till och med våga påstå att vi har en av världens bästa. Den är nu förmodligen bättre än . Det är många olika signaler som visar att det går åt rätt håll. har vi haft en enda rymning från sluten anstalt. Vi minns hur det såg ut för . var det väl rymning på rymning. Vi har en historiskt låg nivå av narkotika inne på anstalterna. Vi har historiskt få avvikelser, det vill säga när man lämnar från permissioner. Inom kriminalvården är det ett större lugn och en bättre trygghet, som också ger förutsättningar för det som är viktigt inom kriminalvården, nämligen att bedriva vård, behandling och utbildning. Bara som ett exempel, för att visa att det fungerar bättre: utfärdas det ungefär dubbelt så många betyg på inlästa ämnen som det gjordes 2007. Även när det gäller utbildning har det verkligen gått åt rätt håll. Allt detta är bra för att nå det riktiga målet, som är att så få som möjligt ska återfalla i brott efter det att man har avtjänat sin tid i kriminalvården. Precis som vi var inne på i förra debatten finns det preliminära siffror som man kan läsa i Kriminalvårdens budgetunderlag . Återfallsfrekvensen har minskat från till . Det är en markant nedgång som verkligen är positiv. Man kan tycka att är alldeles för högt, men det går definitivt åt rätt håll. För många grova brott är fängelse den enda tillräckligt ingripande påföljd som är möjlig. Fängelse måste utdömas, men i fängelset är inlåsning i sig inget mål. Målet är att medborgarna ska vara så laglydiga som möjligt när de kommer ut. För att nå det målet handlar det om vissa förutsättningar. Jag var inne på lugn och trygghet. Men det gäller också att ha en utbildning så att man kommer närmare arbetsmarknaden, och att komma ifrån sitt missbruk är mycket viktigt. Det finns mycket kvar att göra det finns det anledning att säga också men jag tycker ändå att vi kan vara stolta över den kriminalvård som vi har. Halva justitieutskottet var och besökte . har redan gått igenom lite av vad vi upplevde där. Jag tyckte att det var en mycket bra studieresa. Det är viktigt att vi som ledamöter i riksdag åker till andra delar av världen och ser hur man jobbar där, för att lära mer men ibland också för att förstå vad vi själva gör bra. Några av de saker som jag tänkte nämna här och som jag tycker att vi kan ta med oss hem är bland annat utvärdering. Man utvärderar allt man gör på ett helt annat sätt jag fick åtminstone den känslan. Det gav en helt annan kunskap om vilket resultat verksamheten ger. Är till exempel behandlingsprogrammen framgångsrika eller inte? Vi har också tagit över många behandlingsprogram till den svenska kriminalvården från . Även när det gäller verkställighetsplaneringen hade de en mycket mer omfattande genomgång av de intagnas behov, allt för att kunna möta de behoven och se till att den enskilda vid frisläppandet ska vara förberedd för samhället utanför murarna. Det är saker som vi kan ta med oss. Jag vill också nämna några andra punkter där jag tror att vi kan bli betydligt bättre. Några har oppositionen redan tagit upp. Jag tycker inte att det är tillfredsställande att vi har så mycket restriktioner i svenska häkten . När man jämför med andra länder ska man komma ihåg att vi har ett delvis annat system. Det är bara det som sägs i rättegången som gäller. Det innebär att restriktioner måste följa med hela vägen fram till rättegången. Det är inte alldeles lätt att komma runt det. Men kanske ska vi börja fundera över att ha bindande förhör som sedan kan användas i rättegången, för att på det sättet kunna släppa på restriktionerna tidigare. Något som också har nämnts är häktning av barn, som jag tycker är problematiskt. Jag tycker att man borde ha ett system där barn aldrig sätts i vanliga häkten som är för vuxna. Vi har en speciell sorts verksamhet fast man inte ska kalla det kriminalvård som är sluten ungdomsvård. Kanske skulle vi kunna lösa häktning för dem under inom sluten ungdomsvård i stället. Även när unga har begått brott är det klart att man ibland måste hålla dem ifrån andra, så att de inte kan prata sig samman inför rättegången eller förstöra bevisning, eller av någon annan anledning som finns för häktning. Registerutdrag ur belastningsregistret vet vi har ökat snabbt. Det kommer en utredning på det området, och det är välkommet. Vi måste hitta en balans mellan behovet av att använda registerutdrag för att veta vem det till exempel är som ska anställas och möjligheten för den dömde att faktiskt komma tillbaka till samhället, så att man inte är utesluten från alla möjliga områden i samhället och alla möjliga yrkesplatser därför att man en gång har varit dömd för ett brott. hade vi motsvarande debatt senast. Då var det stora angreppet från oppositionen, framför allt Socialdemokraterna, på oss i Alliansen att det var så hög beläggning inom kriminalvården. Vi skulle genast sätta i gång att bygga nya anstalter. Det skulle behövas 1 300 nya platser till 2013. Så sade man från oppositionens sida i den här debatten. kan man säga att det var en väldig tur att vi inte lyssnade på er. satt i medeltal 4 852 personer i fängelse. Det är det lägsta antalet . Prognoserna visar att det kommer att bli en ytterligare minskning ned mot 4 000 intagna till 2016. Medelbeläggningen var , och beräknas den bli . Det kan jämföras med 2010, då den var , eller om vi tittar längre tillbaka, när det var en socialdemokratisk regering som styrde landet med , när medelbeläggningen på svenska fängelser var . Det satt alltså i snitt fler människor i fängelse än det fanns platser. Att minska beläggningen är viktigt. Det är viktigt för att kunna förflytta intagna mellan olika anstalter och avdelningar för att på det sättet bryta upp gängbildningar inom anstalterna. Det är också viktigt för att den som blir intagen ska kunna få en plats nära sin bostad. Där tycker jag att man ska betona barnens rätt att kunna träffa föräldern även om föräldern sitter i fängelse. Det försvåras naturligtvis om man sitter på en anstalt långt bort. Även i häktena har vi haft beläggningsproblem. var beläggningen , vilket var alldeles för högt. 2013 beräknas beläggningen vara även i häktena. Det beror delvis på att det har byggts nya häkten, bland annat i och . öppnas ytterligare 171 platser i . Kriminalvården planerar för ett nytt häkte i och för åtminstone tillfälliga platser i . Jag vill avsluta med att säga att vi har en bra kriminalvård, men allting kan alltid bli bättre. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 90 (M): Målet för kriminalvården är att påföljder verkställs på ett säkert, humant och effektivt sätt och att antalet återfall i brott ska minska. anser att det är självklart att om man begår allvarliga brott ska man dömas till fängelse och detta av två skäl. Det krävs en skarp reaktion från samhället. Men lika viktigt är det att påföljden faktiskt är en kompensation för brottsoffret, en kompensation som utifrån brottsofferperspektiv, om ett allvarligt brott har begåtts, kanske inte alltid ses som tillräcklig men likväl är viktig. Jag ska ge några fakta om kriminalvården. Den består av 31 häkten, 52 anstalter och 34 frivårdskontor. Därutöver bedriver man transporttjänst. Medelbeläggningen på anstalt var drygt 4 500 personer, och frivården hade i genomsnitt drygt 14 000 klienter. Över lag arbetar kriminalvården proaktivt med många viktiga frågor. Till exempel kan jag konstatera det som andra har lyft fram tidigare, nämligen att i princip ingen har rymt . har en person rymt från anstalt som har säkerhetsklass 1 och 2. Den personen rymde . Från anstalter med säkerhetsklass 3, det vill säga öppna anstalter, avvek 25 personer . Utifrån dessa fakta kan jag konstatera att frågan om att kriminalisera rymning inte känns angelägen och att detta inte är en fråga att prioritera. Vidare kan jag konstatera att arbetet för en helt drogfri anstaltsvistelse fortsatt visar goda resultat. Kriminalvårdens ansträngningar för att finna narkotika och andra droger fungerar väl, men detta måste fortsatt vara en prioriterad fråga att arbeta med. Det är självklart att våra anstalter ska vara helt drogfria. Utifrån det kan jag konstatera att reservation 13 från Socialdemokraterna och slår in öppna dörrar. För Alliansen är det självklart att verkställigheten inom kriminalvården är effektiv, så att den intagne ges möjlighet att komma tillbaka i samhället och inte återfalla i brott. Att fokusera på arbetslinjen är centralt. Därför är innehållet i kriminalvården viktigt. Jag vill börja med att konstatera att den som är intagen i fängelse ska ha en individuell verkställighetsplan. Denna plan ska vara anpassad till den intagne där man ska bedöma både risker och behov. Den är grunden för en bra verksamhet för varje intagen så att man får den hjälp som man behöver. Särskilt fokus ska ligga på unga dömda.