prot · H00990 · 2013-04-12 00:00:00 — Detta är en mycket intressant diskussion eftersom regeringen i sitt interpellationssvar säger: För att ingen kommun och inget landsting ska förlora på den föreslagna förändringen skjuter regeringen dessutom till ca . Jag begriper inte hur regeringen resonerar. Skatteutjämningssystemet har som utgångspunkt att skapa så likvärdiga förutsättningar som möjligt för landets olika kommuner genom en inkomstutjämning mellan de kommuner som har en stark skattekraft och de kommuner som har en låg skattekraft. Man ska också titta på kostnaderna i de olika kommunerna som varierar. Utifrån detta ska man sätta ihop ett system som gör att det blir så likvärdiga förutsättningar som möjligt för kommunerna. Det ska alltså vara opåverkbara faktorer. Detta innebär naturligtvis, genom de beslut som vi har tagit i , att de kommuner som har stark skattekraft får vara beredda att lämna över resurser till de kommuner som har svag skattekraft. Därför kan man inte göra som regeringen säger här. Då fungerar inte systemet. Jag är fortfarande förvånad över att inte vill säga någonting om det som har hänt. Faktum är att de kommuner som enligt detta förslag ska få blir överkompenserade. De är redan i en situation att de har låg kommunalskatt. som får extra med detta förslag har den lägsta skatten av alla kommuner i . Dessutom fick de ett överskott på . Samtliga av de andra kommunerna som finns med bland de cirka tio kommuner som ska få en 1 miljard att dela på går med överskott, och de har låga kommunalskatter. Däremot har , som jag tog upp i min interpellation, en helt annan situation. var landstings- och kommunalskatten i och . De hade alltså jämfört med ungefär 3:50 mer i kommunalskatt. För en inkomsttagare med blir det mer i skatt. Deras situation är sådan att de faktiskt har höjt skatten med för att klara sin ekonomi. Det är situationen. Det förslag som den eniga utredningen hade lagt fram för har ännu inte blivit genomfört. Vi hade förväntat oss att det skulle kunna genomföras från . Det gör att kommunerna med låg skattekraft tvingas till skattehöjningar på grund av regeringens senfärdighet. Dessutom lägger regeringen fram förslag om att tillföra dem som redan är överkompenserade 1 miljard ytterligare. Det är en väldig orättvisa. Det kommer att skapa en enorm debatt om systemets legitimitet. Man kan heller inte längre säga att det innebär att man utjämnar. Det gör inte regeringen. Regeringen ökar snarare nu med sin politik skillnaderna. Det är det allvarliga i situationen. Om man ska tala om att man ska ha ett skatteutjämningssystem som skapar likvärdiga förutsättningar ska man dra tillbaka den promemorian och genomföra det förslag som den eniga utredningen hade arbetat fram. 64 Statsrådet (M): Tack så mycket för interpellationen! Vi har talat om detta förut, och vi kan tala om det igen. Det är en viktig fråga. Den innehåller många dimensioner som ska tas i beaktande. Jag är dock glad att vi har fått ett förslag som beaktar de marginaleffekter som finns och skapar likvärdiga förutsättningar för tillväxt, något som är viktigt för alla kommuner. Det finns många sätt att se på detta. Jag har därför tagit mig friheten att ta fram en alternativ interpellation som jag tänkte läsa upp. föreslog en parlamentarisk utredning ett antal viktiga förbättringar i det kommunala utjämningssystemet för att kommunerna ska ha så lika förutsättningar som möjligt att bedriva verksamhet. Skatteutjämningen handlar om att utjämna opåverkbara kostnader och utjämna skattekraften mellan landets kommuner. Det är därför glädjande att regeringen nu landat i ett förslag där den parlamentariska utredningens förslag i huvudsak genomförs, exempelvis förändringar i kostnadsutjämningen men också att inkomstutjämningsavgifterna sänks. Jag har stor förståelse för att det har varit en utmaning att landa i förslaget, inte minst då flera moderatdominerade kommuner får det sämre i förhållande till nuvarande system. ser jag fram emot att lägga frågan om den kommunala skatteutjämningen på hyllan för att i stället rikta in mina interpellationer på andra viktiga samhällsproblem där jag hoppas att vi kan nå fram i en minst lika välavvägd politik. Till detta vill jag i detta replikskifte dock anföra att vi kan ha olika synpunkter på marginaleffekternas betydelser för incitament. Det kan gälla både individer och företag i form av företagsskattesats och även kommuner i form av marginaleffekter i det kommunala utjämningssystemet. Jag har full respekt för att vi har olika uppfattningar. Jag tror att det är viktigt för drivkrafterna för individer, företag och även kommuner att man får någonting tillbaka, eller får en hyfsat stor del tillbaka, när man får en inkomstförstärkning. Det är möjligt att har en annan uppfattning och anser att det inte spelar någon större roll om man har incitament eller inte. Här kan det finnas en skiljelinje som jag accepterar och respekterar. Vi kan tycka lite olika. Tittar man internationellt finns det en väldigt stor studie genomförd av två personer som heter Persyn och Algoed vid universitet i . De har som i många andra internationella studier kommit fram till att utjämning som är så omfattande har allvarliga negativa effekter på tillväxten. Skadeverkningarna är större i svaga kommuner som får större bidrag. Därför leder en stor utjämning till ökade regionala klyftor. Jag saknar tillväxtperspektivet i den kritik som riktas mot förslaget. Om man har uppfattningen att incitament inte spelar någon roll för kommuner förstår jag att man kommer fram till ståndpunkt. Men jag hävdar att så inte är fallet. 65 (S): Det var ett intressant inlägg. Frågan är: Var skapas tillväxten i ? Jag är inte övertygad om att tillväxten skapas där skatten är lägst. Vi kan ta ett exempel. Jag gick in på hemsidan och tittade efter på kommun, som är en av de kommuner som har den lägsta kommunalskatten. Den har ungefär samma skatt som , 29:45. Vad är det för tillväxt där? Det visar sig när man går in och tittar att av dem som är sysselsatta i jobbar på eller inom kommunen. Det har jag alls ingenting emot. Men att säga att det är en sådan enorm tillväxt i kommun i övrigt är ytterst tveksamt. När jag tittar på beskrivning av den tillväxt som är i kan jag notera att det är en väldigt kraftig tillväxt . Man räknar med enormt stor befolkningsökning. Det gör också andra kommuner i med nuvarande system. Det är ingen här som säger: Vi kommer inte att få befolkningsökning i på grund av att vi är med och betalar till skatteutjämningssystemet, tvärtom. De andra kommunerna har däremot nu enorma problem ute i landet. Vi kan titta på gruvnäringens möjlighet att expandera. I till exempel , och andra ställen i och i Bergslagen har de jättehöga kommunalskatter. De har jättestora problem att klara finansieringen. De har inga överskott i sin kommunala kassa. För att klara det som måste ske i form av att bygga bostäder, service, skolor och liknande som de behöver bygga ut för att de ska få människor att bo där det har varit avfolkningsbygd måste man göra nya investeringar i service. De kommer att tvingas att låna eller att höja kommunalskatten. Det tycker jag att regeringen skulle ha funderat på när man hade utredningen. När man ser en uppgång på vissa ställen i på grund av det som sker i gruvområdet borde man kanske hitta ett system som gör att man kan stödja kommunerna så att de verkligen klarar den expansion som behövs. Det är vad man ska ha fokus på, inte att överkompensera de kommuner som redan har en låg kommunalskatt. Hur kan statsrådet motivera att som hade ett överskott på 3 miljarder i det här förslaget ska få ett tillskott på ? Hur kan man motivera det? Vad är det för ökning? Ska det bli en ännu mer kraftig befolkningsökning i ? Är det tanken? Nej, regeringen måste tänka om. Ni är ute på en farlig väg när ni försöker laborera i systemet. I en enig utredning med kommuner från , , , och så vidare har alla varit med och resonerat och kommit fram till: Vi ska skapa så likvärdiga förutsättningar som möjligt. Den tillväxt som Stockholmskommuner och inte minst moderata kommunalråd talar om har ingen substans. Det har ingen betydelse. De har inte fått gehör inom Kommuner och Landsting för den åsikten. Varför följer nu regeringen de råden från ett litet antal kommuner som redan har en överkompensation? Jag kan inte riktigt förstå vad det skapar för ökad tillväxt i hela . Syftet är att öka sysselsättningen i hela landet och ta till vara möjligheterna i de delar av landet som har haft en svag utveckling. 66 (S): Jag har i tidigare debatter här i kammaren noterat att statsrådet inte ens i är i närheten av att kunna framlägga någon doktorsavhandling i ämnet kommunalkunskap. var han innovativ och tänkte sig att kontrollmakt av regeringen också skulle omfatta regeringen, så att regeringen skulle interpellera sig själv. Det blir möjligen lite enklare att hantera så. Jag tror att det tekniska uttrycket skatteutjämning egentligen är lackmustest. Det handlar om att alla landets 290 kommuner ska kunna leva. De har olika förutsättningar. Några bär på oerhörda rikedomar i form av vattenkraft, malm, industriell tillverkning av lastbilar, pappersmassa eller vad det kan vara. Men de har inkomster och strukturella förutsättningar som gör att de avviker från andra. Det har funnits ett politiskt intresse i vårt land över partigränserna av att kommunerna ska ha hyggligt likvärdiga förutsättningar att bedriva barnomsorg, äldreomsorg och skola. Detta är lackmustest i den meningen att färgen på papperet som dras upp i propositionens dröjande alltid blir blå. avslöjar att man egentligen när det gäller skatteutjämning är intressepartiet för välbärgade i storstaden. Det är inte bara jag som socialdemokrat som säger det. Jag kan återge vad 9 av 13 kommuner i , flertalet med moderat kommunstyrelseordförande, säger. Dessa kommuner ställer sig mycket avvisande till denna förändring av förslag. Det är en förändring som tillför ytterligare till redan ekonomiskt välmående kommuner. Man tillför 1 miljard till kommuner med en utdebitering som ligger lägre än rikets vägda genomsnitt. Moderata kommunalråd ute i landet protesterar mot den moderatledda regeringens politik intressepolitiken för välbärgade i storstad. Man ska inte ställa kommun mot kommun. Men man ska ställa upp lika förutsättningar som ska gälla. Den manipulation som föreslår i ett enigt kommittéförslag handlar bara om att rädda väljarstöd och majoritetsförhållanden i de rikaste kommunerna i landet. Andra kommuner, som bär upp stora delar av näringslivet i meningen sysselsättning och som skapar bytesbalansöverskott, kämpar med svåra strukturproblem. 42 av dem fick höja skatten inför innevarande år. Då svarar med att vänta med skatteutjämningen, och när han säger något är det 1 miljard till de mest välbärgade. Det är inte en politik för hela landet, herr talman. 67 Statsrådet (M): Utredningen gjorde ett gott arbete i att kartlägga de förändringar som har skett i . Det har skett stora förändringar, mycket beroende på den maxtaxa på dagis som vi införde för . Den har lett till ett helt annat beteende hos småbarnsföräldrar och därigenom förändrat förutsättningarna för kommuner och landsting att verka på ett annat sätt . Därför var det bra att man gjorde en genomgång av effekterna. Som jag har sagt tidigare accepterar regeringen detta och tycker att det är bra. Däremot beklagar jag att utredningen inte har beaktat tillväxtaspekterna. Jag kan också notera inte med överraskning men med lite ögonbrynshöjande det fullständiga ointresse som och ägnar incitamentseffekterna. Jag hade en hypotes att så var fallet som jag härmed verkligen fick bekräftad. Socialdemokraterna anser inte att incitament är viktigt. Det spelar ingen roll vilken skattesats man har vare sig för individer, företag eller kommuner. De kommer i alla fall att agera precis som om det inte spelade någon roll. Vi tror att det spelar roll. Vi tror att det är viktigt. Jag vill hävda att vi har stöd i internationell forskning för detta. Det här beaktades inte av kommittén, vilket jag beklagar. Jag tycker att lackmustestet är om Socialdemokraterna kan medge att incitament över huvud taget spelar roll för individer, för företag eller för kommuner. Låt mig dessutom säga, vilket var inne på, att Kommuner och Landsting tillstyrker de förändringar i inkomstutjämning och strukturbidrag som föreslås. Detta görs av en enig styrelse i SKL. Så är det, och inte på något annat sätt. Förbundet har inga synpunkter på att regeringen väljer att sänka inkomstutjämningsgraden och därmed inkomstutjämningsavgiften för de kommuner och landsting som överstiger av rikets medelskattekraft då regeringen tillskjuter medel för finansieringen och denna förändring. Det är det som är sanningen ingenting annat. 68 (S): Det kanske inte är så konstigt. Det kostar dem ju inget eftersom denna miljard inte tas från några andra kommuner. Den tillförs från statskassan. När det finns olika politiska partier i SKL kan det vara så att man tycker: Åkej, om staten vill skjuta till en miljard så får det vara upp till staten! Men jag som riksdagsledamot, som har ansvar för hela budgeten, tycker att det är en olycklig utveckling att man på detta vis skjuter till en miljard. Därför har jag valt att ha denna debatt med statsrådet. Jag tror inte att man kommer runt den principiella frågan, nämligen att man överkompenserar de kommuner som redan har låga kommunalskatter jämfört med de andra kommunerna, som är i betydligt större behov av en utjämning för att kunna få ned sina kommunalskattenivåer. Det är det som är den stora och viktiga frågan. Det kom upp en frågeställning om ointresse för tillväxt. Vi har inte alls något sådant. Men ta då fram en riktig utredning som går igenom detta en parlamentarisk utredning med representanter för olika partier som får diskutera vad det är som skapar tillväxt i ! Det ska inte vara någon enskild promemoria eller några underlag som har arbetat fram och som vi inte har fått ta del av. Låt oss titta på detta gemensamt. Vad är det som skapar tillväxt? För min del är jag helt övertygad om att det som skapar tillväxt är det som har att göra med hur människor lever och bor i olika kommuner, forskning och utveckling, vilka industrier som ges möjlighet att utvecklas och vilka tjänsteföretag som ges möjlighet att utvecklas. Det är detta, och att det finns en bra service runt allt detta, som skapar förutsättningar för tillväxt. Det har jättestor betydelse. Det är därför jag menar att det leder fel när man överkompenserar de kommuner som redan har låg kommunalskatt och dessutom bevisligen har visat att de gör stora överskott, vilket de andra kommunerna, med höga skatter, inte gör. 69 (S): Innan jag kom till var jag kommunalråd . Jag känner åtskilliga kommunalråd i detta land i 290 kommuner. Jag har aldrig träffat någon som inte har brunnit för att utveckla sin kommun, att åstadkomma fler jobb, att ge förutsättningar för en bättre välfärd och att kunna ha omsorg om barnen och de gamla. Har gjort det? Anser att de kommuner som har en medelskattekraft över 100 jobbar hårdare och sliter mer och att de som har en medelskattekraft under 100 är nonchalanta och tänker att staten fixar detta? Har statsrådet den synen på landets kommunpolitiker? Det skulle vara intressant att få det bekräftat. Han säger ju mellan raderna att de rikaste ska kompenseras därför att vi utjämnar förändrade förutsättningar framför allt i benägenheten att använda barnomsorg. Sedan säger : Ingen kommun och inget landsting ska förlora på den föreslagna förändringen. Kan garantera att det han säger i sitt interpellationssvar här och i kammaren stämmer? Kommer ingen kommun och inget landsting att förlora på den utjämning som föreslås i propositionen som läggs fram i riksdag? Kan han garantera det? Den frågan ställer jag jämte frågan om huruvida han har träffat något kommunalråd som bara sitter och väntar på miljarder från regeringen eller som inte är besjälad av sitt uppdrag. 70 Statsrådet (M): Jag är glad att jag och nu är överens om SKL:s remissvar och vad de tycker. Det var bra att vi redde ut detta missförstånd. öppnar för att vi ska ha en utredning om tillväxt. säger han: Jag är helt övertygad om att och så kommer de vanliga argumenten. Jag ser därför ingen öppning i frågan över huvud taget. Till vill jag säga att jag tror att incitament fungerar på individer, på företag och på kommuner. Om vi till exempel skulle ha en företagsbeskattning på i tror jag att det skulle påverka svensk företagsamhet. Jag tror att företagen skulle flytta ifrån . Om man skulle ha en marginalskatt på inkomster på individnivå på tror jag att det skulle få effekter på arbetsutbudet i . Jag tror också att marginaleffekter i kommuner får effekter för hur beteendet i kommunerna fungerar. Det är den verklighetsbild jag har. Vi kan ha olika verklighetsbilder, och jag har respekt för det. Men att säga att det inte spelar någon som helst roll tror jag är att göra det väldigt lätt för sig. När det gäller frågan om någon ska förlora eller inte säger jag att ingen kommun ska förlora jämfört med utredningens förslag. Det står i interpellationssvaret, och det säger jag nu också. Det är det jag kommer att garantera i propositionen . Jag vill vara tydlig och säga att regeringen slår fast att kompensationen ska införas. Förslag om detta kommer att ingå i propositionen 2014. Förslag till förändringar i utjämningssystemet kommer att lämnas i en särproposition. Dessutom har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att löpande följa upp utjämningssystemet. Därmed kommer systemet att kunna anpassas allteftersom förändringar i samhället påverkar förutsättningarna för kommuner och landsting att bedriva sina verksamheter. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2012/13:354 om klimatanpassning 71 Miljöminister (C): har frågat om jag avser att öka stödet för klimatanpassning till kommuner och landsting, om jag avser att verka för ökat anslag till det nationella kunskapscentrumet på och om jag avser att verka för att ska ta fram ett handlingsprogram för klimatanpassning. Det råder inget tvivel om att det är absolut nödvändigt att anpassa samhället till det förändrade klimatet. Enligt IPCC:s, den internationella panelen om klimatförändringar, fjärde utvärderingsrapport som kom 2007, vilket är ganska länge sedan, bör industrialiserade länder som grupp minska utsläppen med till 2020 jämfört med för att vi ska ha möjlighet att begränsa uppvärmningen till två grader. har flera studier visat att läget har förvärrats, bland annat den senaste mycket viktiga Världsbanksrapporten down the heat. Ett relevant exempel är höjningen av medelvattenståndet. Det befaras nu bli betydligt högre än vad man beräknade . Det är också en fråga som påverkar och de svenska medborgarna väsentligt. Arbetet med klimatanpassning pågår i . Klimat- och sårbarhetsutredningen (SOU 2007:60) visade att klimatanpassning är en komplex fråga, att den berör många aspekter i samhället och att den kommer att behöva utvecklas . Detta tog regeringen fasta på i sin proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik, prop. 2008/09:162, där vi lämnade övergripande förslag på hur arbetet med klimatanpassning ska bedrivas vidare. Regeringen betonar i propositionen att grunden i arbetet utgörs av långsiktig planering för och anpassning av bland annat bebyggelse och infrastruktur. Det innebär en längre planeringshorisont där det är viktigt att satsa på rätt saker och att basera sina beslut på bästa tillgängliga dataunderlag och bästa tillgängliga teknik. Som själv säger är det dyrt att satsa fel och prioritera fel. För att kunna göra rätt vägval har arbetet därför inletts med att bygga upp kunskap. Jag ska här kort redogöra för åtta steg. Regeringen har inrättat ett vid som ska bli spindeln i nätet för att samla in, utveckla och förmedla kunskap om klimatanpassning till olika delar av samhället. Utöver de som nämner får centrumet ytterligare för information till länsstyrelserna. Det är den andra delen. Länsstyrelserna ska bistå kommunerna. Den roll som kunskapscentrumet spelar är central och kommer att fortsätta utvecklas. Men det behövs också annan kunskapsuppbyggnad. Anslaget till klimatanpassning används också till att och det är nummer tre flygskanna hela landet och bygga upp en nationell höjddatabas, vilket också är oerhört viktigt för att man ska kunna bedöma klimateffekterna och vilken anpassning som behövs. Anslaget används också till att kartlägga de värsta riskområdena för ras och skred och för översvämningar. En hel grupp myndigheter deltar i det arbetet. Det är den fjärde delen. När det gäller nivån på anslaget har uppmärksammat en tillfällig anslagshöjning 2012. Den extrasatsningen gjordes för att ta fram just den här nya höjddatabasen och var alltså specifikt adresserad till det projektet. Konsekvenserna av ett förändrat klimat varierar mycket beroende på regionala och lokala förutsättningar. Jag håller med om att åtgärder och prioriteringar behöver anpassas till dessa. Länsstyrelserna har en central roll i arbetet och får därför av anpassningsanslaget för att kunna agera som regionala noder i arbetet. För att ytterligare stärka det lokala och regionala arbetet har regeringen gett länsstyrelserna i uppdrag att utarbeta regionala handlingsplaner för klimatanpassning. Det är den sjätte delen i den här kunskapsstrategin. Vi arbetar alltså redan systematiskt för att möjliggöra en anpassning av samhället till ett förändrat klimat. Inför nästa klimatpolitiska kontrollstation blir det också aktuellt att se över hur vi kan utveckla klimatanpassningsarbetet ytterligare. Regeringen har, vilket är väl känt, aviserat en nationell kontrollstation vad gäller energi- och klimatöverenskommelsen och för uppföljning av arbetet med klimatanpassning. Den bör sammanfalla med den klimatpolitiska kontrollstationen 2015. Det faller sig naturligt att även beakta det förslag till strategi för klimatanpassning inom EU som kommissionen arbetar på . Strategin, som förväntas presenteras , syftar bland annat till att främja samordning, kunskapsutbyte samt integrera anpassning i relevanta EU-policyområden. Där har jag personligen lagt ett stort arbete på att ha en dialog med kommissionen och på att leda en del av de diskussionerna på olika miljömålsmöten. Slutligen ska man också säga att det är otroligt viktigt att arbeta med utsläppsminskande åtgärder. Den långsiktiga visionen är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser. Det är naturligtvis det viktigaste. 72 (V): Jag vill tacka miljöministern för svaret på min interpellation. Vi är nog ganska överens om vikten av att göra rätt saker . Klimatanpassning är en grundläggande del av det. Den andra delen handlar om att minska utsläppen i sig, som underströk. Att minska utsläppen har vi debatterat ganska mycket, och det ska vi självfallet fortsätta att göra. Men jag tycker att det är mindre fokus på själva anpassningen. Vad gör vi här och för att säkerställa några av våra mest grundläggande funktioner i samhället? Det handlar om tillgång till dricksvatten, avlopp som fungerar, elnät och infrastruktur, hur vi producerar livsmedel , var vi bygger upp våra bostadsområden och så vidare. Vi vet att alla de här grundläggande funktionerna kommer att påverkas av ett förändrat klimat. Vi vet att vi kommer att få mer extrema väderhändelser som stormar, plötsliga regn, hetta och så vidare. I ljuset av stormen 2005 kan vi också se att det kostar extremt mycket pengar för samhället när sådana här stora väderfenomen inträffar. Regeringen har räknat ut att den totala kostnaden för stormen landade på . Vi kommer aldrig att helt och hållet kunna värja oss från extrema väderhändelser, men vi måste som sagt integrera själva klimatanpassningen i den svenska politiken mycket mer. Det finns många som har ansvar för klimatanpassningen. Vi har våra kommuner och landsting, vi har den relativt nya Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, vi har , som nämnde, och vi har länsstyrelserna.