prot · H00959 · 2013-01-29 00:00:00 — Sedan är jag glad att kunna meddela, inte minst de unga uppe på åhörarläktaren, att vi som är pensionärer har ett dubbelt jobbskatteavdrag som gör det extra lönsamt för oss att göra ett extra handtag då och då. Jag tror inte heller att det är många som längtar efter att jobba heltid eller ha en dryg arbetsdag när man är över 65, 67 eller något sådant. Men varje arbetsinsats är mycket värdefull, inte minst med tanke på den utveckling som vi har av befolkningen med en allt högre genomsnittlig ålder. säger att det enda sättet att bli av med det här är att inte ha en borgerlig regering. Igen: Med socialdemokratiska regeringar har inte pensionärerna fått det bättre. De har fått ha samma skatt, men skatten har sänkts under den här borgerliga regeringen, och den har sänkts gång på gång. Avslutningsvis, fru talman! säger att jobbskatteavdraget inte har fyllt sitt syfte. Sysselsättningen är väsentligt högre än vad den var när den här regeringen tillträdde. Arbetslösheten är också hög, men sysselsättningen, som jobbskatteavdraget är inriktad på, är väsentligt högre . skriver i tidningen att många studier pekar på att resultatet av den här typen av åtgärder blir en ökning av sysselsättningen med . Denna ökning av sysselsättningen som vi har i jag kommer inte ihåg den exakta siffran har vi trots att vi har haft en allvarlig ekonomisk kris . 42 Finansminister (M): Vi hade Ekofinmöte och fick en redovisning av det ekonomiska läget i . Det är en kris som går över länder. Arbetslösheten når nivåer som vi inte upplevt . Vi har 200 miljoner arbetslösa, tror , samlat i industriländerna. har klarat krisen bättre än de flesta därför att vi har varit tydliga med en ansvarsfull finanspolitik och därför att vi har förstärkt arbetslinjen. Det kanske ändå finns ett värde i att vi tittar på siffrorna. Vi fick arbetskraftsundersökningen . Antalet sysselsatta ligger på 4 663 000 personer, och det låg på 4 440 000 personer. Det är alltså en kraftig ökning av sysselsättningen. Då kan man argumentera att så har det varit i alla länder; i de flesta europeiska har det varit en kraftig ökning av sysselsättningen. Men så är det inte. är ett av de få länder där sysselsättningen har ökat . Det är en handfull länder som utmärks av att de har styrts på ungefär samma sätt som , som och några till, och där sysselsättningen har ökat. I de allra flesta länder ligger den lägre. Därtill kommer att vi i förstärkt arbetslinjen, och det har gjort att färre är beroende av bidragssystem. När det var som mest besvärligt var en fjärdedel av den arbetsföra befolkningen beroende av något av de sociala transfereringssystemen . Det har minskat kraftigt. Mätt på det sätt som den socialdemokratiska regeringen uppfann , med helårsekvivalenser, är det en minskning med 200 000 personer under den värsta ekonomiska kris vi upplevt sedan depressionen och då många skulle ha sagt att det var ofrånkomligt att vi skulle få en kraftigt stigande arbetslöshet och en kraftigt sjunkande sysselsättning och arbetsmarknad såsom det ser ut i många andra europeiska länder. Den socialdemokratiska argumentationen är fascinerande. Jag vet inte hur många interpellationsdebatter som jag har haft om jobbskatteavdragen. Finns det någonting som jag har lärt mig är det att socialdemokrater avskyr jobbskatteavdrag. Det är en kärna i nästan varje riksdagsdebatt. Det var konsekvent så länge som man hävdade att vi skulle föreslå kraftiga skattehöjningar för varenda löntagare i . Det var ju Socialdemokraternas linje tidigare. hävdar man att man alltså är för hela jobbskatteavdraget. Man tänker i huvudsak inte röra det. Men hur kan man vara så infernaliskt emot någonting och sedan inte stå för att man ska höja skatten för låg- och medelinkomsttagare? låter det här som att Socialdemokraterna anser att vi ska sänka skatten för pensionärerna så mycket att de får exakt lika stor skatt som löntagarna. Då ska man komma ihåg att den jämförelsen haltar eftersom vi, i förhållande till många andra länder, har ett annat förhållningssätt till arbetsgivaravgifter. Det är inte så att vi i har en större skillnad mellan löntagare och pensionärer, utan den är tvärtom mindre än i många andra länder, som vi alla borde känna till. Är det då så att Socialdemokraterna har ett stort förslag om sänkt skatt för pensionärer som de tänker genomföra? Nej, de har en justering i förhållande till regeringens förslag till pensionärsskatt. De har aldrig, som påpekade, i regeringsställning någonsin föreslagit en så här kraftig sänkning för pensionärerna. Från oppositionen lät det i valrörelsen som att det skulle bli skattesänkningar på kanske ett tiotal miljarder för att få ned pensionärsskatten. När man tittar på budgeterna nu handlar det om en liten justering. Socialdemokraterna har tappat bort arbetslinjen. Det sitter i ryggraden att det aldrig får löna sig att sätta sig i bilen, åka till jobbet och slita i sitt anletes svett. Det är huvudproblemet med Socialdemokraternas ekonomiska politik. 43 (S): Den lilla justering som vi socialdemokrater gjorde i vårt budgetalternativ innebar att vi fördubblade sänkningen i och hans kamraters förslag, så om vårt förslag handlade om en justering vet jag inte vad man ska kalla det som finansministern föreslog. Sedan är det faktiskt så, , att vad vi diskuterar är frågan om rättvisa skatter. När vi sänkte skatterna tidigare sänkte vi dem för alla. Det som är problemet nu är att man slår sönder skattesystemet och tar ett system som gäller för några och ett annat system som gäller för andra. Det är precis det som vi vill försöka komma åt. I svaret skriver finansministern att jobbskatteavdraget är den viktigaste av regeringens jobbskapande åtgärder. Visst, sysselsättningen har ökat. Vi kan inte blunda för den uppgiften. Men vad vi också måste tänka på är hur många det är som är arbetslösa. är det ungefär 400 000 människor som står utan jobb i . Det är en ökning som är väldigt kraftig i förhållande till vad som gällde 2006 när regeringen tog makten, men det talar ni väldigt sällan om. Det är 400 000 människor som nog inte är så imponerade av den politik som ni står och skryter över här. När ni tillträdde 2006 var det med ett löfte om att ni skulle göra något åt arbetslösheten och för jobben. presenterade siffror som visar att arbetslösheten växer snabbare i än i alla andra EU-länder, bortsett från . Det är alltså facit efter en och en halv mandatperiod. gick igenom expertutlåtanden över elva av regeringens viktigaste jobbreformer. Endast nystartsjobben visar sig ha lett till en minskad arbetslöshet. Omdömet om kulturarvslyftet och de differentierade a-kasseavgifterna är att de var fiasko. När det gäller reformer som sänkt restaurangmoms, sänkt arbetsgivaravgift för unga, jobbcoacher, etableringslots för nyanlända och jobbskatteavdragen är omdömena: osäkert, inget mätbart, marginellt, mycket liten och osäker men sannolikt positiv. Det här är ett magert resultat av de största insatser som regeringen gjort. Därför har den politiken nått vägs ände. Är det inte dags, finansministern, att ompröva en politik som uppenbarligen inte alls har varit lyckosam 8 procents arbetslöshet och 400 000 som står utanför arbetsmarknaden? Det är alltså den sänkning som inte har gjorts för pensionärerna som skulle vara lösningen på det här problemet. Jag tycker att det är väldigt konstigt att pensionärerna ska drabbas av en ekonomisk tanke, som finansministern haft, som har visat sig ha misslyckats. Ta tag i det här , och försök att göra något vettigt av det! Det går inte att leva på någonting som inte har fungerat. 44 (S): Finansministern säger att vi vill hindra människor som har arbetat i sitt anletes svett från att få det bättre. Jag skulle i stället vilja säga att det är pensionärerna som har slitit i sitt anletes svett under hela sitt arbetsliv. Många pensionärer har börjat jobba redan . Under hela sitt liv har de arbetat och slitit, och straffas de av regeringen genom pensionärsskatten. Om det är några som verkligen har slitit så är det pensionärerna. Om det är några som verkligen får betala nu är det pensionärerna. Jag vill upprepa än en gång att pension är inget bidrag. Det är uppskjuten lön som löntagaren har avstått under hela sitt arbetsliv för att sedan få en bra pension. Självklart förväntar man sig då också en rättvis beskattning. Huvudsyftet för oss handlar inte om sänkt skatt, vare sig för löntagare eller för pensionärer, utan det handlar om rättvis beskattning. Då ska lön och uppskjuten lön, som pension är, beskattas på samma sätt. Så gör man i andra länder, men just i gör vi inte det. Det är just detta som är problemet. En diskussion är om man ska höja skatten för löntagarna och sänka den för pensionärer. Jag tror att man kanske hamnar någonstans mitt emellan, att man höjer skatten för dem som faktiskt har råd att betala vi har många höginkomsttagare i det här landet som har råd med högre skatt och sänker den för pensionärerna, men naturligtvis inte med lika mycket som jobbskatteavdraget, om man då kommer fram till en kompromiss. Men det som är det avgörande är att vi ska ha rättvis skatt. Det handlar inte om skattenivån som sådan. När det gäller arbetslösheten låg den på när regeringen tog över efter Socialdemokraterna. ligger den på . Det är väldigt tydliga siffror på att det går åt fel håll. 45 (FP): Jag kan inte se att det skulle vara särskilt rättvist att höja skatten för dem som arbetar. Jag tror att det är väldigt viktigt för landets pensionärer, om jag nu ska fokusera på dem, att det finns en rejäl skattebas som består av människor som arbetar. Jag tror att det är fler människor som arbetar om vi har jobbskatteavdrag. Det är nämligen dessa människor som genom sina skatter ska finansiera vård och omsorg, bland annat av pensionärer. Om vi inte har en bra skattebas kommer vi heller inte att via det offentliga kunna finansiera vård och omsorg. Det är helt centralt för den offentligfinansierade välfärden. Det nämner ni inte med ett ord. Det är som om pengarna kommer från himlen, bara så där. Men så är det inte. Det måste produceras. Sedan talar Socialdemokraterna här om rättvisa skatter, att de ska vara samma för alla. Men låt mig då påminna om att det fanns i skatteskalan någonting som hette LO-puckeln. Skatteskalan var utformad just för att gynna LO:s medlemmar. Till och med LO och socialdemokratiska politiker talade själva om LO-puckeln. Var det rättvisa att utforma skattesystemet på ett sådant sätt att en specifik grupp skulle ha en lägre skatt än vad den hade blivit om den hade varit proportionell? Nej, man kan väl argumentera för att det absolut inte var rättvist. Som sagt var: Vi har haft en kris , och arbetslösheten är för hög. Men den skulle inte bli lägre om ni skulle få igenom er skattepolitik. Det kan jag lova. 46 Finansminister (M): jag har varit finansminister har vi sänkt skatten för pensionärerna med , om jag minns rätt. Ingen annan finansminister har genomfört en sådan sänkning av skatten för pensionärerna inte , inte , inte , inte , inte någon av de tidigare socialdemokratiska finansministrarna. Den här regeringen har sänkt skatten för pensionärerna. Det är vi stolta över. Det har gett pensionärerna en bättre levnadsstandard. Den här debatten handlar dock om jobbskatteavdraget som helhet, och den debattens kärna är att Socialdemokraterna underkänner arbetslinjen. De anser inte att det är viktigt att det lönar sig att sätta sig i bilen och åka och jobba. Det är inte viktigt att människor är på sitt arbete och arbetar. Det är därför Socialdemokraterna är ett arbetarparti. De förstår inte att för att människor med tuffa arbetsvillkor i hierarkiska arbetsmiljöer ska åka till jobbet måste det löna sig att arbeta. Det är bra att människor känner att de uppmuntras att vara på jobbet. Socialdemokraterna beskriver som ett formidabelt misslyckande. Allt har blivit sämre, och allt har gått åt pipan. Det är inte den bild man får när man jämför med andra länder. Det finns en handfull andra länder som har klarat sig ungefär lika bra som , till exempel och . De har också fört en politik med regeringar som påminner mycket om den i och som har varit inriktad på ordning och reda i offentliga finanser, på att förändra arbetsmarknaden och på att förbättra villkoren för företagsamhet. Det är en den typ av politik som fungerat på riktigt. Andra länder har talat om stimulanser, överexpanderats och gått in i skuldkriser. Det är en annan politik. Det är inte den politik vi har stått för; det är den politik socialdemokraterna i har argumenterat för. Låt oss ta denna diskussion för vad den är. Det är inte så att Socialdemokraterna vill ha rättvisa skatter och att det inte är viktigt om man höjer eller sänker dem. Socialdemokraterna vill höja skatterna med 30 miljarder. Kan ni inte stå för det? Kan ni inte säga till svenska folket att ni ska dra in till staten? Kan ni inte förklara att ni tycker att det är bra att höja skatten för ungdomar, att det är bra med nästan 15 miljarder i skattehöjning på unga människors arbete? Kan ni inte säga att ni vill höja skatten i restaurangbranschen så att ni får bukt med jobbökningen där och slår till och trycker ut människor i arbetslöshet? Kan ni inte säga det och stå för det? Kan ni inte berätta att kärnan i samarbetet med kommer att handla om lastbilsskatter, bensinskatter och försämrade villkor för transportsektorn i ? Kan ni inte berätta för löntagarna att Socialdemokraternas sätt att möta krisen är massiva skattehöjningar som särskilt kommer att slå mot människor som bor och arbetar på landet? Detta är kärnan i den socialdemokratiska politiken. Varför kan man inte heller stå för sin utgiftssida i en enda debatt? En enda gång kunde väl en socialdemokrat säga som det är: Vi prioriterar att höja bidragen för dem som inte arbetar. Det är vår viktigaste prioritering. Jag hör socialdemokrater tala om utbildning och arbetsmarknadspolitiska insatser. Men varför kan inte en enda socialdemokrat i denna riksdag säga: Vi vill höja bidragen. Bidragen är det viktigaste, för kärnan i vår politik är att nedmontera arbetslinjen. Det får nämligen aldrig löna sig att arbeta. 47 (S): Jag vet inte vad finansministern går på, men jag antar att de bidrag han talar om är de försäkringar som anställda har skaffat sig via att betala skatt eller genom löneavdrag. Det handlar om arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring som gör att man ska kunna klara en omställning bra om man har oturen att bli sjuk eller bli av med sitt arbete. Att man ska ha denna rätt talar finansministern om som något skrämmande, och det är tråkigt. När man går i pension efter ett långt arbetsliv och har betalat en viss nivå i skatt på den lön man har fått ska man förutom att få en lägre ersättning, vilket de allra flesta får när de går i pension, dessutom betala högre skatt på den summa som redan från början är lägre. Det skulle alltså vara lösningen på problem. Det blir nästan patetiskt, tycker jag, att man inte ska kunna göra denna ganska marginella förändring. Men jag kommer aldrig någonsin, vilket jag tycker är bra, att få höra en borgerlig politiker säga: Vi ska ta bort denna skillnad. Ni säger att ni har sänkt skatten mer än alla andra, men det är inte det vi talar om. Kan vi få en likvärdig beskattning eller inte? Nej, inte så länge vi har en borgerlig regering. Det är helt uppenbart. 48 Finansminister (M): frågade mig vilka bidrag Socialdemokraterna vill höja. Det framgår av den socialdemokratiska budgeten. Sanningen är att det är praktiskt taget varje system med utgifter som man vill förstärka i den delen. Det är arbetslöshetsförsäkring, sjukförsäkring, förtidspension, bostadsbidrag och föräldraförsäkring. Hör och häpna! Vi fick förnyelse med en ny socialdemokratisk partiledare. Ni samlade ihop de klokaste tänkarna ni kunde hitta, de mest nyskapande, de som kunde bryta ny mark för att skapa jobb i , och så föreslog ni höjt barnbidrag. Ni föreslog ingen åtgärd för att fler skulle komma i jobb eller för att företagen skulle vilja anställa. Det är inget fel på barnbidrag, men om kärnan i en socialdemokratisk förnyelse av grubblande är att det är höjt barnbidrag som är kompletteringen är jag bekymrad över vilken förnyelse vi ska se. Det låter på som att denna debatt handlar om att Socialdemokraterna föreslår stora skattesänkningar för pensionärer, vilket ni aldrig genomfört i regeringsställning. Men det är inte alls kärnan i den socialdemokratiska skattepolitiken. Det är inte där merparten av skatteförändringarna ligger. Merparten av skatteförändringarna, 30 miljarder, är höjda arbetsgivaravgifter för unga, höjd moms för restaurangföretagare, nedmontering av och en omfattande höjning av transportsektorns beskattning. Det är kärnan i den socialdemokratiska politiken. Så här går det ihop: Stora höjningar av bidragen för dem som inte arbetar finansieras med stora skattehöjningar som slår mot produktion och jobb i . Det är bekymmersamt. Jag är för ett samhälle där alla människor uppmuntras att arbeta, för man mår bra av att gå till arbetet och göra en ansträngning. I detta anförande instämde Finn (M). Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 10 § Svar på interpellation 2012/13:185 om förlorade tillväxtförmåga 49 Finansminister (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att långsiktigt öka investeringsnivån i det svenska näringslivet. har också frågat mig om sänkningen av bolagsskatten är den mest prioriterade åtgärden för att återställa svensk konkurrenskraft. För att kunna genomföra satsningar på stärkt konkurrenskraft krävs en ansvarsfull ekonomisk politik. är ett av få länder som har möjlighet att driva en expansiv politik som snabbar på återhämtningen till ett mer normalt resursutnyttjande. Tack vare de säkerhetsmarginaler som har byggts upp har i och med budgetpropositionen kunnat sänka bolagsskatten, öka infrastruktursatsningarna samt höja anslagen till forskning och utveckling. Dessa åtgärder bidrar sammantaget till att förbättra de långsiktiga villkoren för svenskt näringsliv samt till att öka svensk konkurrenskraft gentemot andra länder. Som andel av bnp har bland de högsta FoU-investeringarna bland . För merparten av dessa svarar ett fåtal stora multinationella företag. Av denna anledning är det av stor vikt att göra det attraktivt för dessa och liknande företag att bedriva verksamhet och forskning i . För att försvara goda position som forskningsnation har regeringen valt att fokusera på just dessa frågor i budgetpropositionen. Bolagsskattesänkningen stärker företagsklimatet och gör mer attraktivt för inhemska och utländska investeringar. När skattekilen minskar blir fler investeringar lönsamma. Investeringar som utan bolagsskattesänkningen inte hade gjorts eller kanske hade gjorts utomlands kan nu genomföras i . Fler investeringar ökar både kapitalstocken och kapitalintensiteten i den svenska ekonomin. En högre kapitalintensitet i företagen ökar produktiviteten. Det skapar också utrymme för högre löner. Det är viktigt att föra en politik som möjliggör en gynnsam reallöneutveckling för svenska löntagare. Högre löner ökar arbetsutbudet och sysselsättningen. Mot den bakgrunden är bolagsskattesänkningen en prioriterad åtgärd för svensk konkurrenskraft och sysselsättning. 50 (S): Jag vill börja med att tacka finansministern för svaret. Det blir allt tydligare att svensk ekonomi nu viker. varslades 10 000 personer om uppsägning. Allt fler varsel verkställs också. Sedan fick korrigera sina prognoser räknar nu även regeringen med stigande arbetslöshet . har länge klarat diskussionen om den vikande ekonomin med att hänvisa till den negativa situationen i omvärlden. Problemen i svensk ekonomi beror inte på att vi har misskött oss utan på vikande efterfrågan i de länder som vi exporterar till. På kort sikt är det naturligtvis så. Den akuta kris som vi möter just nu beror på vikande efterfrågan i euroområdet. Men det betyder inte att det inte finns problem i svensk ekonomi. råkade jag se en artikel i som berättade om en ny rapport som tagits fram av Teknikföretagen, och fackförbundet . Rapporten togs fram inför avtalsrörelsen och är en lång genomgång av läget inom deras avtalsområde, egentligen för att parterna ska ha en likartad bild av situationen innan de går in i förhandlingar. Det som jag tyckte var det mest spännande är det som står om investeringsnivån och dess betydelse för den framtida tillväxten. Jag citerar: "Historiskt svaga industriinvesteringar innan finanskrisen och det kraftiga raset för investeringarna inom samtliga sektorer i svensk ekonomi under krisen, väcker frågan om hur ska lyckas återhämta samt förnya den produktionskapacitet som behövs för att kunna höja landets potentiella tillväxt. De låga investeringarna har resulterat i att möjliga produktionsnivå vid fullt kapacitetsutnyttjande har sänkts. tillväxt kommer att hamna på lägre nivåer än vid tidigare högkonjunkturer och sysselsättningen utvecklas långsammare om vi inte åstadkommer en kraftig ökning av investeringsvolymen framöver. Utan betydande investeringar höjs inte produktionsförmågan, så att vi kan möta en starkare efterfrågan när konjunkturen vänder uppåt igen." Det här är ett problem som alltså inte i första hand har med den vikande efterfrågan i omvärlden att göra. Även när efterfrågan vänder uppåt riskerar vi att inte nå samma tillväxttal som vid tidigare högkonjunkturer. Det är på lång sikt mycket allvarligare för svensk tillväxtförmåga än vikande efterfrågan i andra länder. Det är mot den bakgrunden som jag har ställt frågan till finansministern om vad han avser att göra för att höja investeringsnivån i den svenska industrin. säger i sitt svar att det krävs en ansvarsfull ekonomisk politik för att genomföra satsningar som stärker konkurrenskraften och att den sänkta bolagsskatten är viktig. Vad finansministern däremot inte säger ett ord om är vikten av att även göra rejäla kompetens- och utbildningssatsningar för att öka tillgången på kvalificerad arbetskraft. Anser ministern fortfarande att den sänkta bolagsskatten är den mest prioriterade åtgärden för att stärka svensk konkurrenskraft? 51 FINN (M): Jag tackar för en mycket intressant interpellation, och jag tackar finansministern för ett uttömmande svar. Låt mig notera den kanske viktigaste meningen i finansministerns svar: Investeringar som utan bolagsskattesänkningen inte hade gjorts eller kanske hade gjorts utomlands kan nu genomföras i . Vi har resurser att genomföra den här reformen, som verkligen är en reform. Finansministern betonar: Vad hade hänt om detta inte hade möjliggjorts på grund av sunda statsfinanser i jämfört med vår omvärld? Vad hade konsekvenserna blivit om omvärldens bolagsskattesänkningar hade skett i en sådan omfattning att vi hade riskerat utflyttningar av svenska företag? Då faller ju allt det resonemang som har. Kompetensökning satsar också alliansregeringen på. Den kompetensen hade, om bolagen flyttat utomlands, också flyttat ut. Sammantaget hade alla dessa satsningar på tillväxt inte varit möjliga i vårt land. Vi skulle alltså riskera att satsa på tillväxt i andra länder. Det kan vara väl så viktigt, men det är något som i första hand deras parlament har att ta ställning till. Det är också intressant att se hur med finansministern i spetsen har tagit ansvar för ekonomi när det verkligen bromsar in i omvärlden som det gör . I den finanspolitiska debatt vi hade var det tydligt att till skillnad från finansministerns kraftiga stimulansåtgärder var Socialdemokraterna på defensiven och ville inte stimulera ekonomin tillnärmelsevis så mycket som vi nu gör i alliansregeringens regi. Det är också intressant att resonera om de varseltal som skulle vara så astronomiska. Låt mig påminna om att perioden påföljande år var det sammanlagt 145 000 varsel. Som tur var bekräftades inte alla dessa. Det är inte säkert att alla de varsel som görs leder till permitteringar.