prot · H10914 · 2013-10-17 00:00:00 — Det låter som förfärliga siffror, men när man jämför med andra länder förefaller det som att man ligger på ungefär den nivån. Varje gång vi kan minska risken för att en skada uppkommer, eller reducera en skada är mycket vunnet. 3 000 personer beräknas dö till följd av att vi gör fel i vården. Självklart blir det i första hand stora mänskliga vinster om vi gör rätt men också stora ekonomiska vinster. Det handlar också om strukturer, om hur mycket pengar vi har för att kunna säkerställa att man får en bra arbetsmiljö som medarbetare i vården, om hur många arbetskamrater och kolleger man har och om hur arbetsfördelningen mellan olika professioner är. Det finns mycket att göra där. Det finns det också för att underlätta för medarbetarnas arbetssituation genom att ta itu med sådant som har blivit till lager på lager av uppgiftslämnande och dokumentation. De har säkert kommit till var och en för sig på goda grunder, men sammantaget blir det näst intill ogörligt för en del av vårdens medarbetare att göra ett riktigt bra jobb just inom det område som han eller, vanligare, hon är utbildad för. När det handlar om att se på arbetsfördelningen mellan olika professionsföreträdare och om att avlasta onödiga byråkratiska uppgifter utsåg jag en samordnare som ska jobba särskilt med den frågan. Ytterst handlar det om att säkerställa att den duktiga personal vi har inom olika områden ska kunna ägna sig åt just det som han eller hon är utbildad för. Det handlar naturligtvis också om resurser och om hur många människor som finns i arbete för att vi ska kunna få de skatteintäkter vi vill ha för att säkerställa en god vård. Hur fördelar vi de resurserna på ett klokt sätt? Det är ett arbete som ska ligga huvudsakligen på den regionala nivån. Inspektionen har tittat på och har begärt att de ska åtgärda en rad brister. har redovisat de åtgärder av allehanda slag som har vidtagits för att göra situationen bättre. Det är ett tufft arbete där vi ser att det är tufft framför allt i storstadsområden, inte minst då personalen naturligtvis vill ha sommarledighet och trycket, särskilt på de akuta mottagningarna som förlossningsvården tillhör, är i stort sett oförändrat. 12 (S): inlägg förstärker det jag säger om att man inte tar ansvar på den regionala nivån. Man struntar i det och hänvisar till tjänstemän och tar inget politiskt ansvar. ordförande har vid ett flertal tillfällen sagt att sjukvården inte är hennes ansvar. finns det inte heller något sjukvårdslandstingsråd eftersom han har tagit timeout. Situationen börjar bli ganska komplicerad. Jag upplever ändå att statsrådet förstår det jag säger. Han har antytt att ett sätt att ta ifrån till exempel politikerna i ansvaret eftersom de inte klarar av det är att förstatliga akutsjukhusen. Man kan ha ett resonemang om vad saker och ting ska vara, alltså en ordentlig översyn av uppgifter i . Detta är dock ett långsiktigt projekt. Det kommer att ta 10–innan det skulle bli en förändring i den riktningen, om det nu är önskvärt. Vad avser statsrådet att göra ? Situationen är faktiskt akut. Det fungerar inte. hänvisades födande kvinnor mellan de olika förlossningsklinikerna, mitt i pågående värkarbete. Det är inte okej! Inspektionen för vård och omsorg har också tydligt kritiserat detta, men det blir inte bättre. Sedan är det nästa verksamhet, och nästa verksamhet. Det blir aldrig bra. Statsrådet verkar argumentera på samma sätt som infrastrukturministern som verkar förvånad över att det blir vinter och att tågen då uppenbarligen inte går. Statsrådet säger att folk har semester på somrarna och att det därför är svårt med vikarier. Det är inte någon nyhet. I har människor lyckligtvis rätt att ha semester. Då blir konsekvensen att man måste ha ersättare. Problemet i är att det snart inte är någon som vill jobba där. Det spelar ingen roll om vi utökar antalet platser på läkarutbildningen eller sjuksköterskeutbildningen eftersom folk flyr därifrån på grund av bristande ledarkunskaper både hos tjänstemän och hos ansvariga politiker, om det nu finns några sådana – det är en öppen fråga. Om jag hade varit i kläder hade jag, kanske inte officiellt med pukor och trumpeter, åkt ned dit och sagt att det inte är okej; vi ingår i Alliansen i . Ni sköter er inte. Ni har vad jag tror är den lägsta landstingsskatten i , och det räcker inte även om den skulle höjas med . Något ordentligt måste göras. Skåningarna har rätt till likvärdig vård, precis som andra i har. får de inte det. Åtta dödsfall misstänks bero på vårdplatsbrist i . Vi har diskuterat detta , men det blir inte bättre. Man fortsätter på samma sätt, och situationen blir alltmer katastrofal. Vad tänker ministern göra? 13 (M): I mitt förra inlägg nämnde jag kort att bemanningen ses över. Man har tagit tag i detta i . Man ska använda sina resurser mycket bättre och se till att de som får en utbildning kommer direkt in vid förlossningen. Det blir fler händer direkt, i stället för att dessa tjejer gör andra saker och kommer ifrån det arbete som de sedan inte vill ta. I Dagblads ledare stod det att när den sakliga och korrekta kritiken ersätts av felaktiga och överdrivna påståenden blir det svårt att hitta lösningar. En osaklig debatt riskerar att sluta i politiska låsningar. För att komma till rätta med problem som finns är det en förutsättning att man känner till dem och att det finns ett korrekt faktaunderlag att utgå ifrån. Det finns uppenbarligen utrymme för att påpeka att debatten som förlorar sina rätta proportioner lätt kan bli kontraproduktiv. Där har både medier och politiker ett ansvar. Ett tydligt exempel på de många myter som finns, och som du hjälper till att sprida , är att kvinnor tvingas föda i . Sanningen var att en kvinna, en danska, åkte till förlossningen i och frågade om det fanns möjlighet för henne att föda i , och om tiden räckte till för att hon skulle kunna ta sig dit. Svaret var ja på båda frågorna, och hon åkte. Det får de till att man struntar i vården, att den nedmonteras och att det är gräsligt. Man använder en populism i debatterna som gör att vi får ett skräckscenario för de blivande föräldrar som ska föda barn. Jag tycker inte att det är okej. Jag har en fråga till med anledning av interpellationen. Vilka åtgärder avser att vidta för att inte medverka till felaktig ryktesspridning så att föräldrar och deras anhöriga inte ska behöva oroa sig för tillståndet i den skånska förlossningssituationen i och på andra ställen? Jag tycker att det är beklämmande att man använder ord som gräsligt, kaos etcetera när det inte alls handlar om det. Var snäll och läs utredningen! 14 Socialminister (KD): Det stämmer, , att jag utifrån de erfarenheter jag i den här positionen fått tror att vi för att långsiktigt kunna få en ännu bättre fungerande vård och omsorg i skulle kunna se över uppgiftsfördelningen mellan de olika politiska nivåerna. Vi arbetar alla, oavsett partifärg, för att vi ska kunna ha en jämlik vård över hela landet. Vi vet att ett Vårdsverige som är uppdelat i 21 landsting har ganska svårt att säkerställa detta. Precis som säger är det ingenting som ändrar situationen eller . har vi den arbetsfördelning vi har. På den nationella nivån ansvarar vi bland annat för tillsynen. Tillsynen utförs av . De har möjlighet att komma med påpekanden, de har möjlighet att döma ut viten, ytterst har de möjlighet att stänga ned verksamhet om de finner att det finns grund för det. Det är viktigt att vi som politiker alla för diskussioner på ett sätt som bygger på fakta, som bygger på hur situationen faktiskt är. Det handlar om människors förtroende och trygghet i tillvaron. Det finns risk för att människor upplever någonting annat än vad som är för handen, hur situationen faktiskt är. Det vinner ingen av oss på. Här handlar det om att föra diskussionen bland dem som är ansvariga och i de beslutande församlingar som befolkningarna röstat fram. Det handlar om att diskutera hur man gör i till exempel eller i , som varit på tapeten . På den nationella nivån har vi en del små resurser, vi har lagstiftningen och vi har våra myndigheter som vi jobbar genom. Det är vad jag som minister kan göra i det här fallet, med den arbetsfördelning som vi har. 15 (S): Tack, statsrådet, för svaret! Jag tycker också att man ska hålla sig till fakta. Därför är min fråga om statsrådet tycker att det är naturligt att åtta patienters död kopplas samman med vårdplatsbristen. Det är inget som Socialdemokraterna kommit på, utan det är något som , regeringens egen myndighet, har tagit fram. har också kritiserat det och, som sagt, Inspektionen för vård och omsorg. Det är allvarliga saker. Återigen säger jag att det är bra att vi har myndigheter, och det är bra att vi har en lagstiftning, men om vi ska ha en socialminister krävs det att socialministern också kan åtgärda saker och ting. Det blir ju inte bättre. Jag tror att det bara är de som har allianspartibok i , och inte ens alla där, som tycker att situationen är alldeles utmärkt. De flesta har erfarenhet av att det inte alls fungerar, och det är jätteallvarligt. Det var totalt kaos i förlossningsvården, och det var inte det enda stället. Med ogenomtänkta sammanslagningar har man flyttat verksamheter fram och tillbaka. Man har anställningsstopp. Man gör stora besparingar. Det får självklart konsekvenser. Jag är alldeles övertygad om att välfärd måste få kosta, och jag tycker att statsrådet skulle åka till , sätta sig med sina allianskamrater där och diskutera hur man ska komma till rätta med problemen. Skatten behöver höjas. Det behövs fler människor i vården. I annat fall kommer vi inte att klara det. 16 Socialminister (KD): Det är inte så att jag, med hänvisning till tidigare inlägg, blir överraskad över att det blir sommar. Jag blir överraskad när sommaren blir lång och varm. Problem med bemanning är något som inträffar och utgör en svår påfrestning för samtliga landsting. Samtliga större verksamheter i har problem med bemanningen i det sammanhanget. I de allra flesta fall jobbar de som galärslavar för att hitta och värva personal som kan göra insatser. är en erfaren politiker som funnits med i Skånepolitiken och i under en lång följd av år. Hon vet hur arbetsfördelningen ser ut mellan de olika politiska nivåerna. Hon vet vad socialministern i sin roll kan göra kontra vad som är ansvaret för politikerna i exempelvis , , och . De har ansvaret för dessa verksamheter. Det är de som ska se till att det fungerar. Det är viktigt att alla de påpekanden som görs om brister behandlas för vad de är, tas på allvar och följs upp och åtgärdas. De myndigheter vi har för att utföra inspektion och tillsyn av verksamheter har ett mycket stort ansvar på sina axlar att å medborgarnas vägnar se hur verksamheterna fungerar, påtala brister som upptäcks och i förekommande fall vidta de åtgärder som krävs för att det ska fungera. Det har, såvitt jag förstår, fungerat i . Man har gjort tillsynen, man har sagt åt regionen att ett antal saker ska åtgärdas. har återkommit och sagt att det har de gjort. Jag är säker på att inspektionen kommer att fortsätta sitt arbete i liksom i andra landsting. Det är det viktigaste instrumentet vi har på den nationella nivån. Landstingsverksamhet ligger på region- och landstingsnivån i . Den här diskussionen kan säkert fortsätta att föras också i olika beslutande sammanhang. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna i väntan på att (MP) skulle infinna sig i kammaren för debatt om interpellation 2013/14:4. 5 § Svar på interpellation 2013/14:4 om åtgärder mot ohälsosam luft i 17 Miljöminister (C): Ärade ledamöter och åhörare! har frågat mig om jag avser att agera för att åtgärdsprogrammet om PM10 för innebär att ytterligare begränsningar av användningen av dubbade vinterdäck införs. Interpellationsdebatten ska alltså handla om dålig luftkvalitet, inte bara i utan i sju olika svenska städer. och jag tycks vara eniga om att det finns ett behov av att sänka partikelhalterna i Stockholmsluften, så ett kort svar på interpellationen skulle kunna vara ja. Jag vill dock passa på att framhålla följande. Situationen i de svenska städer som har eller har haft problem med höga partikelhalter har förbättrats, men är inte tillfredställande. Partikelhalterna orsakar fortfarande hälsoproblem, och vi har i svårt att leva upp till samtliga krav i EU:s luftkvalitetsdirektiv. Bakom den förbättring som skett ligger bland annat att regeringen har gett kommunerna möjlighet att införa dubbdäcksfria gator eller zoner, att perioden när dubbdäck får användas har avkortats och att det tillåtna antalet dubbar på ett däck har minskats. Därutöver har flera kommuner förändrat sin vinterväghållning och förbättrat renhållningen så att färre partiklar virvlar upp. Detta räcker dock inte, utan det behövs fler åtgärder. Det var just i detta syfte som jag besökte sju städer med luftkvalitetsproblem för att diskutera deras situation. Vad kan staten göra? Vad kan de göra själva? Det gäller inte bara kommuner utan också landsting, som har ansvar för trafikhållningen på många ställen. Därutöver har regeringen gett i uppdrag att arbeta med riktad information gentemot de aktörer som påverkar bilägarnas val av däck. Ett sådant arbete är motiverat, eftersom många ägare till moderna bilar väljer dubbade vinterdäck trots att de inte ökar säkerheten jämfört med odubbade. För äldre bilar utan antisladdsystem är dubbdäcken däremot viktiga för säkerheten. Syftet med uppdraget till är att andelen bilar med dubbdäck ska minska utan att säkerheten äventyras, särskilt i de mest utsatta miljöerna. Då minskar även koldioxidutsläppen, bullret och slitaget på vägbeläggningen. Vidare har regeringen i budgetpropositionen aviserat sin avsikt att utreda möjligheterna att ytterligare reglera användningen av dubbdäck. Av budgetpropositionen framgår också att regeringen kommer att intensifiera detta arbete . Den åtgärd tar upp, en skatt för dubbdäcksanvändning, ger effekt först på viss sikt och löser inte de problem med luftkvaliteten som finns i exempelvis . Däremot arbetar och ytterst hårt för att använda de verktyg som står till buds för att förbättra luftkvaliteten. Vi kan inte vänta, utan de befintliga åtgärderna måste utnyttjas fullt ut. Det är därför viktigt att de ansvariga väghållarna i alla städer återigen analyserar vad de verkligen kan göra och att de intensifierar sina insatser. Det är också viktigt att landstingen vid sin upphandling av kollektivtrafik väljer rätt sorts fordon och att kommuner och regioner planerar trafiken i städer och samhällen på ett sådant sätt att sådana här situationer inte uppstår. Jag avser att kalla till mig dem som har ansvar för att vidta åtgärder lokalt i dessa områden för att fortsätta den diskussion som vi har haft på ett väldigt bra sätt om vilka ytterligare åtgärder som kan vidtas i närtid för att minska problemen. Därefter kommer regeringen att ta slutlig ställning till hur den öppna frågan i åtgärdsprogrammet ska hanteras. 18 (MP): Tack, miljöminister , för svaret på interpellationen i detta ämne, som är väldigt allvarligt. Vi har varit medvetna om den påverkan som små och stora partiklar i städernas innerstadsluft har på hälsan för både barn och äldre. Både barn som har lung- och andningssystem som utvecklas och äldre som redan kan ha nedsatt lungkapacitet och annat är känsliga för den typ av partiklar som kommer från dubbdäck och vägslitage. Men det är naturligtvis också de mindre partiklarna, som är rena avgaspartiklar eller kvävedioxider. Där har vi ett likartat problem, men det handlar mer generellt om trafikmängderna. Jag är glad att miljöministern vill visa att hon, liksom jag, är orolig för utvecklingen och att vi inte fått bukt med den tidigare och därför vill svara jakande på min fråga, att hon kommer att agera och faktiskt också agerar på flera olika sätt. Jag håller med regeringen om att man måste jobba med många olika delar för att lyckas minska dessa utsläpp i städerna. Det handlar både om vad den lokala aktören kan göra för att begränsa och ha en bättre trafik och om mer information och en mer upplyft debatt kring däckval. Det är naturligtvis inte alltid så enkelt för den enskilde bilisten att känna till detta, utan däckfabrikanter och däckförsäljare måste ge bilisten mycket mer information vid valet av däck. Vi har kommit en liten bit på väg i denna fråga, men vi märker också att det går alldeles för långsamt. Det är fortfarande många barn i som rör sig, bor, lever och har förskolor vid de gator där vi vet att halterna är alldeles för höga. Detta är inte ett problem som man kan skjuta upp lösningen på hur länge som helst, utan man behöver agera brådskande. Jag hade därför en ganska konkret fråga som jag hoppades att jag skulle få svar på. Miljöministern har på sitt bord just frågan om det nya åtgärdsprogrammet för Stockholmsluften när det gäller partiklar av denna storlek, och jag frågade om hon kommer att besluta om att utöka dubbdäcksförbudet, som bara finns på en gata i , till att gälla fler gator. Anledningen till att det är en öppen punkt är ju att man på nivå inte har velat utöka detta utan hellre pratar om åtgärder som man ska kunna vidta , till exempel med en skatt eller något liknande. På den lokala nivån skyller man på regeringen. Jag har också hört miljöministern, förutom i de initierade samtalen i de olika städerna, vara ute och varna för att man vill föra ned de böter som EU kan komma att straffa med på grund av denna situation på ett kommunalt plan. På ett sätt skyller regeringen också på det kommunala planet. Kvar står barnen i som inte har en luft som är hälsosam för dem. Och vi står just denna dag inför en ny vintersäsong med kommande snöoväder, som meteorologerna pratar om, och många bilister funderar på att byta till vinterdäck. Ett beslut är brådskande, fru miljöminister, och därför frågar jag igen: Kommer du att agera och utöka dubbdäcksförbudet, som du har på ditt bord, genom att besluta om att lyfta fram de frågorna i åtgärdsprogrammet för Stockholmsluften så att vi redan denna vinter kan få en liten förbättring för barnens hälsa? 19 (V): Jag vill tacka för en viktig interpellation. Jag vill också tacka miljöministern för svaret. Jag är stockholmare och själv astmatiker, och jag är pappa till en son som också har astma, så jag vet mycket väl vad dålig innerstadsluft kan innebära. Jag hoppas verkligen att vi skyndsamt kan göra någonting åt den dåliga luftkvaliteten i , , , och på många ställen runt om i våra städer. Jag förvånas emellertid lite över svaret från miljöministern. Hon säger att läget trots allt har förbättrats gällande de höga partikelhalterna men att det inte är tillfredsställande. Då skulle jag vilja referera till den senaste statistiken kring luftkvaliteten, som refererades bland annat i . Där konstateras att man i bara har överskridit gränsvärdena för partikelnivåer mer än 200 gånger. Det handlar om platser som , , , E4:an vid och så vidare. På alla dessa mätplatser har luftkvaliteten blivit sämre än vad den var 2012. hänvisar till statistiken , men lever vi 2013. Vi har statistik för hur luften är nu , och den har försämrats. Det är precis som säger, att nu kommer dubbdäckstiderna igen. Man får ha dubbade däck på sina bilar , och vi märker på allt fler ställen till exempel här i att folk kör omkring med dubbdäck. har sagt att vi måste ha ett snabbspår för det här, att vi måste skynda på åtgärderna för att minska användningen av dubbdäck. tar upp ett exempel, och det är att man kan utvidga den zon som finns på i där man inte får köra med dubbdäck. Men på tror jag att vi måste ha avgiftszoner för dubbdäck. Det har man i , och det har fungerat väl. Där har man minskat användningen av dubbdäck. Det här är ingen ny fråga, . Den har vi pratat om ett antal gånger. Jag blev besviken när jag läste budgeten, där det inte fanns några som helst konkreta åtgärder för att kunna införa avgiftszoner i en del av våra städer där det är stora problem med luftkvaliteten. Lokalpolitikerna här i vill införa avgiftszoner för dubbdäck, men de kan inte göra det själva, för beslutet måste fattas här och måste fattas i av regeringen. Det måste vara ett statligt beslut för det. I har det som sagt fungerat väldigt framgångsrikt. Jag skulle vilja höra vad planen är för att införa avgiftszoner för dubbdäck. 20 Miljöminister (C): Jag skulle först vilja säga att jag verkligen tycker att det är bra att fler politiker, och fler över huvud taget, intresserar sig för frågan om luftkvalitet och dess hälso- och miljöeffekter. När jag började som miljöminister var inte debatten särskilt hög, och det är anledningen till att jag har åkt runt till de sju områden som har problem med att de överskrider EU:s gränsnormer. Det här är viktigt; det har stora hälsoeffekter. Dubbdäcksförbudet på i som har funnits beräknar forskningen sparar åtta liv . Det är naturligtvis ett viktigt resultat. Trängselskatten är ett annat exempel. Den sparar enligt forskningsrapporten 30 liv tack vare trafikminskningen, särskilt på ställen där det är väldigt mycket trafik. Det här är alltså en viktig fråga. Då kan man vidta ett antal åtgärder. Regeringen har gjort det – det finns en lång lista på vad som har vidtagits för att minska halterna av de här partiklarna. De kallas för PM10, för dem som inte jobbar med det här . Det är allt från åtgärder på miljösidan och forskningssidan till att försöka minska dubbdäcksslitaget genom att ge kommuner möjlighet att ha dubbdäcksförbud och miljözoner, att dubbdäck inte får användas så och att de inte får ha lika många dubbar, bara för att ta några exempel. har naturligtvis ett ansvar för statlig trafikplanering. trafikplanering har kommuner ansvar för. Kollektivtrafiken och hur den upphandlas har landsting ansvar för. Det är anledningen till att jag har sökt en dialog med de ansvariga på sju ställen i . Vi har olika delar av pusslet. Det finns flera åtgärdsprogram på plats, och fler åtgärder vidtas. Man jobbar också mycket med kortsiktiga åtgärder som att minska sandning, leda om trafik och dammbinda så att det inte virvlar upp partiklar. Det finns alltså mycket att göra också i det kortsiktiga perspektivet, och allt det ska länsstyrelserna se till att det finns åtgärdsprogram för. I har man gjort mycket, men gränsvärdena överskrids fortfarande på sina ställen. Det är något fler överskridanden än , och det beror mycket på vädersituationen – staden har faktiskt vidtagit fler åtgärder än . Detta visar att man måste fundera över om man ska införa rena förbud mot dubbdäck eller försöka komma framåt med den norska modellen som handlar om skatt på dubbdäck. Vi jobbar med detta i just . Det är svårare och knepigare än man kan tro. Enligt våra lagar och regler får man nämligen inte införa en skatt hur som helst, utan det finns vissa krav på hur och när den ska kunna användas. Det innebär att vi just nu tittar på förutsättningarna för hur detta ska kunna passa in i den svenska skattelagstiftningen. Ärendet bereds i , och jag hoppas att vi ska få resultatet snart. finns det möjligheter att vidta kortsiktiga åtgärder för att öka dammbindningen och se till att få färre partiklar i luft. 21 (MP): , du avslutade inte den meningen. Jag förstår att talartiden tog slut, men jag vill gärna veta vilken åtgärd du tänker bidra till för att vi redan inför denna vinter ska kunna känna att Stockholmsluften kan bli lite bättre. Man får ändå konstatera att kommunpolitikerna inte har levererat. De har vidtagit flera åtgärder, men de har inte gjort tillräckligt. En sak de inte har gjort tillräckligt är att tydligare begränsa dubbdäckens användning i . Man har sett det positiva resultatet från som du redovisade, men alliansstyret i har ändå varit ovilligt och motsatt sig att utöka förbudet, även om man bara gör det det tar för att bereda den ganska komplexa lagstiftning som en ny typ av dubbdäcksskatt skulle vara för det svenska skattelagssystemet.