prot · H009130 · 2013-06-27 00:00:00 — Den ska också gå över HH-leden och genom metrotunneln mellan och till att börja med. När det gäller utjämningsfrågan tror jag faktiskt att finansministern får gå hem och läsa på lite. Det jag säger är att det rimliga hade varit att de skatteintäkter som trots allt kommer genom avtalet borde landa först i den kommun där den som pendlar bor och sedan gå in i skatteutjämningssystemet. Det var vad en enig skatteutjämningskommitté också sade, och det kräver att löne- och skatteuppgifter på individnivå utväxlas mellan och , vilket inte är något konstigt på något vis. gömmer sig bakom internationell rätt, men det jag sade i mitt första inlägg var att de nordiska ländernas välfärd och finansieringen av välfärden ser så annorlunda ut i och med att vi har beskattningsrätt på kommunerna och att det är kommunerna och landstingen som står för det allra mesta för de allra flesta skattebetalare den stora insatsen för att solidariskt bidra till välfärden. Det är därför det här problemet uppstår. Det uppstår inte mellan och och andra länder som har en mer centralt finansierad välfärd, men det uppstår när välfärden är finansierad kommunalt, så som vi slåss gemensamt för att den även fortsättningsvis ska kunna vara. Jag vet att vad som försiggår i inte tar upp så mycket intresse i regeringen. Men måste ni faktiskt inse att hela kan bli vinnare på att sluta negligera . Det här handlar om fyra miljoner människor. Det finns en tillväxtpotential på om man kan få de här två regionerna att fungera sömlöst. Det är enorma pengar. Det är enorma tillväxtmöjligheter som vi har om vi kan riva gränshindren, och det här är ett av dem. 64 Finansminister (M): Jag tycker att den här debatten väl har belyst att integrationen i är central och viktig och en bra del av den svenska ekonomiska utvecklingen. Det är gynnsamt för både och , gynnsamt för både och . Det är och förblir så att de avtal vi har med överensstämmer med internationell rätt och med internationell vedertagen praxis för den här typen av avtal. ska vi göra en utvärdering, och utifrån den ska vi sedan fortsätta samtal med våra danska kolleger. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2012/13:463 om rättssäkert skydd av förföljda kvinnor och deras barn 65 Finansminister (M): har frågat mig om arbetet med ett rättssäkert system för personer som lever med skyddad identitet. Han har även frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att stoppa omprövning av skyddad identitet till dess att ett rättssäkert system finns på plats. Skyddad identitet innebär att personen i fråga får en sekretessmarkering i folkbokföringsregistret. Denna åtgärd regleras i tryckfrihetsförordningen och offentlighets- och sekretesslagen. Åtgärden innebär inte något bindande avgörande av sekretessfrågan. Enligt praxis omprövas frågan om sekretessmarkering ska vara kvar, vanligen vart eller . Denna omprövning är inte författningsreglerad. Arbetet med att förstärka skyddet för personer som är utsatta för hot eller förföljelse är högt prioriterat för regeringen. Möjligheten till skyddade personuppgifter är i det sammanhanget en viktig fråga. har gett en utredare i uppdrag att lämna förslag i fråga om skyddade personuppgifter i syfte att höja skyddsnivån och rättssäkerheten för personer som riskerar att utsättas för brott. Uppdraget kommer att redovisas . Därefter kommer ärendet att beredas inom . 66 HANS (S): Tiotusentals kvinnor och deras barn får utstå hot, våld och trakasserier. I genomsnitt mördas en kvinna , oftast av en närstående man. Över 28 000 fall av våld mot kvinnor anmäls . Detta är bara toppen av ett . Den verkliga siffran känner vi inte till. Detta är situationen för kvinnor i dagens . Många tvingas leva med skyddad identitet för att komma undan sina förföljare. Över 11 000 kvinnor, många med barn, lever med sådant skydd. Skyddad identitet innebär att personuppgifterna spärras och lämnas ut av skattemyndigheterna endast efter särskild prövning. Det är ändå inte ovanligt att spärrade personuppgifter lämnas ut till den som jagar dessa kvinnor, vilket kan få ödesdigra följder. Enligt beror detta på att flera myndigheter har bristande rutiner och dålig kunskap om hur skyddade personuppgifter ska hanteras. Behovet av skyddad identitet omprövas vanligen . Beslutet om det ska vara kvar eller inte fattas av en enskild handläggare på . Det är inte möjligt för kvinnan att överklaga detta tjänstemannabeslut. Om den skyddade identiteten tas bort kan det leda till stor otrygghet för den berörda kvinnan. Den borgerliga majoriteten här i har avslagit mina motioner om behovet av bättre skydd för förföljda kvinnor. Motivet för avslagen har varit att regeringen håller på med beredning av förslag i ärendet. Utredningens förslag, som kom , visade tydligt att myndigheterna är osäkra på och okunniga om hur de ska hantera frågor om skyddad identitet. Därför föreslog utredningen ändrade regler för hur detta ska förbättras och också bli rättssäkert. Utredningen föreslog också att beslut om borttagande av skyddad identitet ska kunna överklagas, vilket inte går . Det är den enskilda tjänstemannens beslut som gäller. Men när regeringen , beredande och funderande, äntligen kom med sitt förslag saknades dessa åtgärder helt och hållet. Ändå bedyrar i ett frågesvar till mig alldeles att skyddet av hotade och förföljda personer är högt prioriterat av regeringen. På vilket vis då, kan man fråga sig. I stället för att presentera konkreta förslag från och ska frågan, enligt svar här , utredas på nytt. utredande kan regeringen inte samla sig till ett förslag som skulle öka skyddet för förföljda kvinnor och deras barn. De får fortsätta att leva i otrygghet medan regeringen fortsätter att utreda det har man hållit på med bereda och fundera på hur frågan om skyddad identitet ska hanteras. Detta är enligt min mening, herr talman, minst sagt upprörande. Så länge ett nytt och rättssäkert regelverk inte finns på plats anser jag att inga beslut ska fattas om att skyddet ska tas bort från de kvinnor som har sådant . Detta är inte en partipolitisk eller ideologisk fråga. Det handlar om oerhört utsatta människor. I värsta fall kan det faktiskt handla om liv och död. Jag har två konkreta frågor till : När kommer regeringen att lämna ett förslag till om ett rättssäkert system till skydd för förföljda kvinnor och deras barn? Kommer regeringen att stoppa omprövningar av skyddade identiteter tills ett rättssäkert system finns på plats? 67 (S): Jag vill börja med att tacka för en väldigt viktig interpellation. Frågorna som lyfter fram är allvarliga. Det är allvarligt att regeringen har dröjt så . På kan man se att det var 12 433 personer som levde med skyddad identitet. Vi har också sett att personer inte har kunnat få skyddad identitet, och vi har fått reda på att man har tagit bort den skyddade identiteten från personer som har haft den, vilket har uppfattats som och faktiskt har lett till ganska allvarliga följder. De frågor som ställer är alltså väldigt relevanta. Min fråga till är: Varför har det dröjt så länge för regeringen att göra någonting i den här frågan, och varför är den inte prioriterad? Bakgrunden till min fråga är att jag kommer att ha en interpellationsdebatt med om om behovet av en aktiv jämställdhetspolitik. I det svaret påstår att man har en jämställdhetsintegrerad politik. Men om man tittar på den här frågan kan man konstatera att så inte är fallet. 68 Finansminister (M): Låt oss konstatera att interpellationen rör en viktig frågeställning. Ingen regering har gjort så breda och kraftfulla insatser som den nuvarande för att bekämpa mäns våld mot kvinnor. Vi har alltså gjort en mycket kraftig utbyggnad av polisen. Vi har fler poliser som jobbar med att bekämpa brott än . Vi har skärpt straffen kraftigt, framför allt när det gäller våld i nära relationer. Vi har också genomfört breda satsningar för att stötta verksamheter som inriktar sig på att hjälpa kvinnor som utsätts för våld av män. Det har varit ett brett arbete vad det gäller att förstärka polisresurserna, att förlänga straffen och att brett göra insatser mot mäns våld mot kvinnor. Om detta råder ingen som helst tvekan, och siffrorna pekar entydigt på att resurserna på det här området har skalats upp på ett helt annat sätt än vad som gällde under den socialdemokratiska regeringen. Sedan gäller det hur vi ska förhålla oss till rutiner. Då är ordningen sådan sedan Axel och framåt att det här landet styrs via lag och förordning som tillämpas av oberoende ämbetsverk. Det är inte så att ett enskilt statsråd utan att komma i konflikt med grundlagen kan gå in och styra rutinerna för hantering av ärenden hos ett enskilt ämbetsverk. Det man kan redovisa här är att har centraliserat de här besluten till handläggare, därför att man ska försöka säkra att de sker på ett rättssäkert sätt och utifrån den höga ambition regering och riksdag gemensamt har, att vi ska ge ett skydd till kvinnor som är utsatta för mäns våld och som lever i en otrygghet efter dåligt fungerande relationer och utifrån de maktstrukturer som råder i vårt samhälle. är det inte så att regeringen har varit passiv, utan justitieministern har lämnat ett uppdrag till som ska utreda den här frågan och återkomma. förhåller det sig så att han kommer att återkomma med sina förslag , och när de har inkommit får man naturligtvis remittera dem. Då får vi se vilka slutsatser som ska dras utifrån remissinstansernas synpunkter. 69 HANS (S): är väldigt nöjd med hur situationen ser ut och hur regeringen har agerat. Han är också mycket nöjd med att man utredande nu har tillsatt en ny utredningsperson som ska komma med något förslag framöver. Det är ju ändå bra att någonting sker i det hela. Ett enskilt statsråd kan inte gå in och säga åt att stoppa de här besluten tills det finns en rättssäker ordning på plats. Men ett kollektivt regeringsbeslut kan mycket väl åstadkomma detta. Enligt regeringens hemsida prioriterar genom arbetet med att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättsstatens principer. En rättsstat kännetecknas av att rättssystemet är säkert. Det innebär bland annat att beslut som rör en själv ska kunna överklagas. Detta är mycket viktigt, och det fungerar i utom när det gäller just tryggheten för förföljda kvinnor genom skyddad identitet. Då finns inte möjligheten att få sin sak överprövad. En statlig utredning har konstaterat att hanteringen av spärrmarkering av personuppgifter inte är tillfredsställande och att kunskaperna hos de olika myndigheterna är bristfälliga. Vi kan läsa i tidningar om de ofta mycket tragiska konsekvenser som kan bli följden när förföljda kvinnors identitet röjs. Ändå agerar regeringen inte för att stärka skyddet och förbättra den situation som enligt utredningar och även myndigheterna själva inte fungerar på ett bra sätt. undertecknade konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet. Konventionen innehåller bland annat bestämmelser om förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder för offren. I en kommentar sade justitieminister bland annat följande: Att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor och våld i nära relationer är viktiga och prioriterade frågor för regeringen. Jag välkomnar konventionen som kommer att kunna fylla en viktig funktion såsom gemensam värdegrund för medlemsstater. har förbundit sig att bekämpa våld mot kvinnor. Det är hög tid att regeringen fullgör våra åtaganden och stärker skyddet för förföljda kvinnor i handling. Det räcker inte bara med fina ord och att säga att man ska återkomma med nya utredningar längre fram. Man har faktiskt hållit på med detta. Det är alldeles uppenbart att det inte är rättssäkert så som det sker . Jag tycker inte att jag fick bra svar på mina frågor, annat än att detta skulle utredas och att det var bra. Jag upprepar därför mina frågor. När kommer regeringen att lämna ett förslag till om ett rättssäkert system till skydd för förföljda kvinnor och deras barn? Kommer regeringen att stoppa överprövning av skyddade identiteter tills ett rättssäkert system är på plats? behöver inte svara som statsråd här och utan kan ta med sig frågorna till regeringen. Den kan överväga om det inte vore klokt att se till att avvaktar med att fatta beslut tills det finns ett system som är rättssäkert och som ger kvinnan möjlighet att vid avslag och borttagande av den skyddade identiteten vända sig till ännu en instans som kan pröva detta. är det bara tjänstemannens beslut som utgör ett avgörande. Det finns inte möjlighet att vända sig vidare. Det är en stor brist i den svenska rättsstaten, herr talman. 70 (S): Det är hedervärt av att informera oss riksdagsledamöter om hur arbetet i går till och hur regeringsformen och riksdagsordningen ser ut. Men jag tror att vi har något så när koll på det där. Det försöker förklara är att om regeringen vill agera kan den göra det mycket snabbare. Jag kan påminna om ett av de snabbaste beslut som har fattat och som regeringen drev på. Det var en mycket kraftig förändring av a-kassan, som jag tror gjordes . Förändringen av sjukförsäkringen var om möjligt ännu snabbare när det gällde att försöka rätta till stora misstag som gjorts. Man rättade inte till grundproblemen, men man rättade till vissa saker. Den här regeringen har alltså agerat i frågor som den själv har tyckt varit viktiga att agera i. När det gäller den här frågan kan man fundera på vad det är som gör att den har dragits så i långbänk. Precis som och har sagt finns ingen partiskiljelinje i de här frågorna. Min bild är att både moderater, socialdemokrater och hela har ett starkt engagemang i att få stopp på mäns våld mot kvinnor. Men då gäller det att stärka kvinnornas rätt att leva under den skyddade identitet som behövs tills den man som utsätter dem för hot och förföljelse hamnar bakom lås och bom. Jag ställer mina frågor igen. Hur snabbt kommer det här att gå? Hur kommer det att ta före valet eller efter? Någon uppfattning måste finansministern ha. Han sitter trots allt i regeringen. 71 Finansminister (M): Låt mig vara tydlig med att regeringen inte är nöjd med den situation som råder i . Det finns ett våld mot kvinnor från män, ofta i nära relationer, som är en del av den könsmaktsordning som råder och som måste bekämpas med hjälp av lagar, polis och normering. Arbetet mot mäns våld mot kvinnor har intensifierats och förstärkts under alliansregeringens regeringsperiod. Det handlar om att insatserna i pengar räknat har skalats upp påtagligt, inte minst för att stötta skyddsverksamheten. Det handlar om att vi på en lång rad områden har skärpt straffen så att de som begår den typen av övergrepp får ta konsekvenserna av sitt handlande. Det handlar om att vi har gjort insatser för att fler poliser ska finnas i rättsväsendet och för att polisens verksamhet på området ska fungera bättre och vara mer välorganiserad. utredning kommer att redovisas , och då kommer förslagen att skickas ut på remiss. Sedan ska regeringen återkomma. Såvitt jag förstår kommer den redovisningen att ske , det vill säga . Sedan var det frågan om arbete. Den sekretessmarkering som finns nu är inte ett sekretessbeslut av den myndighetskaraktär som det annars är fråga om vid beslut, utan det är en sekretessmarkering. Det ska vara en markering till tjänstemännen att om någon begär ut uppgifter om personen ska begäran särskilt noggrant prövas mot bakgrund av den hotsituation som finns. Därmed är det inte heller enligt svensk rätt möjligt att överklaga en sådan sekretessmarkering. Det sammanhänger med gällande rättsordning. I fråga om hur organiserar sitt arbete rör detta det inre arbetet i ett ämbetsverk. Jag vill ändå påpeka att den ordning vi har i enligt regeringsformen, riksdagsordningen och grundlagen är sådan att den ger ett utomordentligt starkt skydd för självständiga ämbetsverk att organisera sitt arbete. Det är till exempel den allra vanligaste formen nu är jag inte helt säker på det, men jag tror att det är den vanligaste formen av prövning som statsråd råkar ut för i . Har statsrådet respekterat de självständiga ämbetsverken eller har statsrådet ägnat sig åt ministerstyre? Ordningen är sådan att det är som lägger upp sina rutiner. Låt oss nu titta på förslag, och låt oss sedan förhålla oss till vilka av dessa som ska bli lagstiftning. Sedan får vi återkomma till debatten. 72 HANS (S): avslutade med att säga att vi får återkomma till debatten. Det hoppas jag verkligen att vi inte behöver. Jag anser att detta inte är en partipolitisk fråga över huvud taget. Det är absolut ingen valfråga eller ideologisk fråga. Det här handlar om de 12 000 i huvudsak kvinnor som utsätts allra mest, oftast av män som jagar, misshandlar eller förnedrar dem, så till den milda grad att de behöver skyddas för att kunna leva säkert. Det är ingen sinekur att leva på det sättet, utan det är oerhört begränsande för ens möjligheter att leva ett bra liv. Det är priset kvinnorna betalar för att slippa misshandlas, hotas och trakasseras. I vissa fall kan det handla om liv och död. Jag tar med mig vad finansministern har sagt om att man kommer att agera. Jag hoppas verkligen att det inte bara är ord utan att ministern avser att ta till sig vad utredningen lägger fram och jobba för att det verkligen blir någon form av förändring i dagens system. Bland annat har tittat på frågan, och där finns ett stort kapitel som går igenom exakt hur det fungerar. Den visar på den ena bristen efter den andra i dagens system. Jag tog för givet att regeringens förslag som lades fram utifrån konkreta åtgärder skulle innebära förbättringar för förföljda kvinnor och deras barn. Men det gjorde det inte, utan i stället tillsattes en ny utredning. Men jag ser det som positivt, och jag hoppas att regeringen agerar för dessa människor. Det är människor som är extremt utsatta, och de förtjänar faktiskt en bättre livssituation än vad de har . Om samhället kan hjälpa till på något vis ska vi försöka göra det på ett så bra sätt som möjligt. 73 Finansminister (M): Arbetet i regeringen är inte så fördelat att jag är ansvarig för de rättsvårdande insatserna, och det är där i grund och botten som det tunga arbetet med att stoppa mäns våld mot kvinnor ligger. Men jag vet att regeringen har skalat upp sina breda insatser mot kvinnovåld, att vi har förstärkt straffsatserna och att vi arbetar bland annat utifrån för att ytterligare förstärka straffen för att stoppa och motverka mäns våld mot kvinnor. Vi vet att hela rättskedjan från polis till åklagare och domstolar har fått resurser och utrymme för att jobba med dessa frågor. får vi nya förslag från , och de ska gå ut på remiss. Då ska frågan återigen prövas vad vi kan göra för att även utifrån sekretessmarkering och personuppgifter kunna skydda kvinnor som utsätts för mäns våld. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna . 14 § Svar på interpellation 2012/13:471 om regeringens budgetarbete 74 Finansminister (M): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att budgetpropositionen ska innehålla en djupgående jämställdhetsanalys och på vilket sätt jag avser att säkerställa att inte budgetpropositionen medverkar till större ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män. Regeringens huvudsakliga strategi för att nå jämställdhetsmålen är jämställdhetsintegrering. Arbetet med jämställdhetsintegrering är prioriterat av regeringen, och det pågår ett systematiskt och planmässigt arbete med jämställdhetsintegrering i där varje statsråd är ansvarig för jämställdhetsintegrering inom sitt politikområde. SCB följer, på regeringens uppdrag, upp hur väl regeringen lever upp till sin egen strategi och sina egna åtaganden avseende jämställdhetsintegrering. I budgetpropositionen var av tabeller och diagram könsuppdelade och analyserade efter kön, och i finansplanen och dess bilagor var av tabeller och diagram könsuppdelade. Regeringen har tagit del av kvinnolobbyns granskning, och de konstruktiva förslagen på förbättringsområden är värdefulla i vårt arbete med kommande budgetpropositioner. Målet för den ekonomiska jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Ett eget arbete utgör grunden för ekonomisk självständighet. Men många kvinnor arbetar i sektorer där lönerna är lägre. Fler kvinnor än män arbetar deltid. Fler kvinnor än män är timanställda. Regeringen har sedan den tillträdde fört en politik för att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden och göra det mer lönsamt att gå från deltid till heltid. Det är min ambition att fortsätta med denna politik som ger allt fler kvinnor och män möjlighet till egen, självständig försörjning. 75 (S): Jag vill börja med att tacka för svaret. Kvinnolobby har presenterat en rapport där man har gjort en jämställdhetsgranskning av regeringens budgetproposition. I rapporten finns ett avsnitt med följande korta slutsatser: Budgetpropositionen saknar ett genomgående jämställdhetsperspektiv. Den ger inga svar på frågan om statsbudgeten leder till ett jämställt samhälle. Regeringen arbetar inte systematiskt och konsekvent utifrån principen om jämställdhetsintegrering. Den jämställdhetsanalys som regeringen trots allt gör håller sig på en alltför övergripande nivå. Av det skälet går det inte att utläsa hur reformarbetet påverkar olika grupper av kvinnor och män. Det är särskilt bekymmersamt mot bakgrund av den ekonomiska krisen, och de konsekvenser den får för den enskilda. Därför har jag ställt två frågor till finansminister : 1.Avser finansministern att vidta några åtgärder för att budgetpropositionen ska komma att innehålla en djupgående jämställdhetsanalys? 2.På vilket sätt avser finansministern att säkerställa att inte budgetpropositionen medverkar till större ekonomiska skillnader mellan kvinnor och män? På de här frågorna har jag inte fått något riktigt konkret svar från finansministern, och det är oklart varför. Vi har ju sett att de ekonomiska skillnaderna ökar. Det kommer att debatteras senare här i kammaren. Vi har också sett att de som har tjänat mest på regeringens politik är rika män. De stora förlorarna är kvinnor med låg inkomst. Vad tänker då regeringen göra? Man citerar målet för den ekonomiska jämställdhetspolitiken som antogs av riksdag efter en utredning av , som också är ordförande för . Man kan tycka att det är en mycket relevant kritik som Kvinnolobby kommer med. I sitt svar säger regeringen att man har tagit del av kvinnolobbyns granskning och att de konstruktiva förslagen på förbättringsområden är värdefulla i arbetet med kommande budgetpropositioner. Min fråga är: Kommer man att vidta några åtgärder utifrån de punkter som jag läste upp? Det framgår inte av svaret. Vi har också rätt kunnat ta del av att i tjänar kvinnor av mäns löner. Vi kan se att detta med regeringens politik med jämställdhetsreglering inte fungerar som man kan tänka sig. Jag har några frågor till . Avser att avskaffa vårdnadsbidraget, som har en stor del i att kvinnor inte befinner sig på arbetsmarknaden? Avser att se till att kvinnor och män får rätt till barnomsorg på obekväm arbetstid? Avser att stärka personers rätt till heltidsanställning på arbetsmarknaden? Har han för avsikt att höja taket i sjukförsäkringen? Hur ser på en jämställd föräldraförsäkring, och är nöjd med beslut om att införa lönekartläggning? 76 (M): Det här är en viktig fråga, och det är en bra interpellation så till vida. Det här är något man måste följa noga och se till att fortsätter vara ett av de länder i världen som är mest jämställda. Liksom finansministern tycker jag att de förslag som kvinnolobbyn kom med i flera avseenden är konstruktiva och något man absolut ska överväga att ta till sig. Precis som finansministern är inne på är den kanske viktigaste jämställdhetsfrågan, där faktiskt sticker ut internationellt, att se till att så många kvinnor som möjligt faktiskt får chansen att delta på arbetsmarknaden och klara sin egen försörjning.