prot · H00988 · 2013-04-10 00:00:00 — Jag har frågat förut, och jag har noterat att de borgerliga ledamöterna försöker slinka undan. Men kanske har ni filat på ett svar till dagens debatt. Eftersom inga förslag om kommissioner för jämlik hälsa, patientkontrakt eller handlingsplan för psykiatrin kommer från regeringen har vi nu ett rent motionsbetänkande när det gäller hälso- och sjukvården. Jag tänkte belysa några av de reservationer som vi socialdemokrater står bakom, nämligen reservationerna 8, 12, 16 och 19 som jag yrkar bifall till. Reservation 8 handlar om en handlingsplan för psykiatrin. Att bli psykiskt sjuk eller drabbas av psykisk ohälsa påverkar inte bara en själv, utan det påverkar också familj, vänner och omgivning. Att få en psykisk sjukdom eller att må psykiskt dåligt är så vanligt att vi alla känner någon som är eller har varit drabbad. Psykisk ohälsa är också ett växande problem bland många ungdomar, särskilt bland unga kvinnor. Statistik från Kommuner och Landsting, SKL, visar att kostnaderna för psykiatri halkar efter annan sjukvård, trots alla tidsbegränsade statliga projektpengar. Vi socialdemokrater menar att det behövs en långsiktig och uthållig satsning i hela samhället för att skapa förutsättningar för god vård och ett gott liv för den som drabbas av eller lever med en psykisk sjukdom. Det behövs gemensamma mål för flera olika samhällssektorer och en nationell plattform som slår fast vad som är psykiatrins uppdrag och hur den ska utvecklas. Vi föreslår att regeringen upprättar en långsiktig nationell handlingsplan för en ambitionshöjning inom området vård och stöd för människor med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. Det får inte finnas någon risk för att satsningen betraktas endast som en mängd tillfälliga projekt och att den långsiktiga finansieringen är osäker. Handlingsplanen bör tas fram i nära samverkan med Kommuner och Landsting och ha en bred politisk förankring över blockgränserna. Jag ska säga någonting om reservation 12 om vård och behandling av olika sjukdomar. Sällsynta och extremt sällsynta sjukdomar är tillstånd som ofta är livshotande eller innebär kronisk funktionsnedsättning för den som drabbas. Tillstånden ställer sjukvården inför svåra utmaningar. Det saknas vetenskaplig kunskap om sällsynta sjukdomar, och experterna är få. Detta leder till att vården missar diagnoserna eller att patienten får en felaktig diagnos och i och med det också en felaktig behandling. Regeringen bör vidta åtgärder som leder till att människor som lider av sällsynta eller extremt sällsynta sjukdomar i får tillgång till likvärdig sjukvård av hög kvalitet på samma villkor som människor med så kallade vanligare sjukdomar. När det gäller reservation 16 som handlar om nationella riktlinjer vid behandling av ofrivillig barnlöshet kan vi konstatera att tar ut för lesbiska par som vill genomföra inseminationsförsök, medan man tar ut för samma åtgärd när det gäller heterosexuella par. Det finns liknande exempel i andra landsting. Men den typen av särbehandling borde inte vara möjlig. Det kan inte heller vara så att möjligheten till behandling ska bero på var i landet man råkar bo. Det är inte heller rimligt att avgiftsskillnaden är så stor som den är . Mot denna bakgrund menar vi att likvärdigheten kring infertilitetsbehandlingar borde ses över. Reservation 19 handlar om elektronisk kommunikation för patienter inom rättspsykiatrin. En patient som är dömd till sluten psykiatrisk vård kan genom att använda sin mobiltelefon, sin personliga dator eller en dator som finns tillgänglig på avdelningen fortsätta att kränka andra människor. Det kan inte vara rimligt att människor som har begått allvarliga brott, och där domstol kommit till slutsatsen att de är i behov av vård, ändå tillåts begå nya brott som försvårar vården och kränker brottsoffren. Det är rimligt att det i samband med beslut om rättspsykiatrisk vård också kan beslutas om begränsningar när det gäller till exempel sexualförbrytares tillgång till internet. Lagstiftningen angående rättigheten för patienter dömda till rättspsykiatrisk vård att använda mobiltelefoner och datorer borde enligt vår mening anpassas till dagens verklighet. brottsoffrens rättigheter och skydd mot nya övergrepp måste kunna garanteras och finnas med i en helhetsbedömning. Rättspsykiatrin i har ett undantag där de låter de boende ha tillgång till dator enligt bokning och med kontroll. Det finns med andra ord idéer om lösningar, och är det att regeringen och socialministern faktiskt tar denna fråga på allvar och återkommer till . Det finns så mycket att säga när det gäller hälso- och sjukvård, inte minst om det faktum att skillnaderna i hälsa ökar, vilket delvis är en fråga för hälso- och sjukvården. har mött som för WHO:s räkning tagit fram Closing the gap in a generation. Vi har informerat oss om arbetet som bedrivs i Kommuner och Landsting för jämlik hälsa, och vi har särskilt tagit del av gedigna arbete med forskarrapporter och förslag för jämlik hälsa. Det hade varit minst sagt värdefullt med ett underlag från en nationell kommission. Men regeringens motstånd kvarstår, och skillnaderna i hälsa ser därför ut att öka och befästas. I detta anförande instämde , och (alla S). 37 PER RAMHORN (SD): ska vi debattera hälso- och sjukvård. Det är ett stort och viktigt område som berör oss alla förr eller . Jag börjar med att yrka bifall till våra reservationer 4, 10, 13, 18 och 20. Det är särskilt en reservation som jag kommer att hålla mig till i denna debatt, och det är reservation 13 som handlar om lika villkor för mammografi oavsett var i landet man bor. Ordet cancer väcker oro och ångest hos de flesta av oss. Ett cancerbesked blir för de flesta av oss en påminnelse om hur skört livet är. Statistiskt kommer var tredje person i att drabbas av cancer under sin livstid. Det gör att cancern räknas som en folksjukdom här i . Hos kvinnor är bröstcancer den absolut vanligaste cancersjukdomen. insjuknar ca 7 000 kvinnor i i bröstcancer. Det innebär att närmare 20 kvinnor får en bröstcancerdiagnos. Det absolut mest avgörande för ett bra behandlingsresultat och överlevnad är att man upptäcker bröstcancern i ett tidigt skede, och då främst genom mammografi där man bedömer att förmågan att upptäcka kvinnor med bröstcancer är . Säkerheten att utesluta bröstcancer bedöms vara . Därför är det oerhört viktigt att kvinnor får tillgång till mammografi. Enligt riktlinjer ska mammografi omfatta alla kvinnor i åldern . Men alla landsting erbjuder inte mammografi till kvinnor i åldern . De erbjuder mammografi oftast först fast forskning visar att dödligheten i bröstcancer är betydligt högre för kvinnor i åldersgruppen som inte har erbjudits mammografi. Detta tycker vi sverigedemokrater inte är rimligt. Vi anser att alla landsting ska erbjuda mammografi eftersom ca 700 kvinnor som är får bröstcancer. Det är elva unga kvinnor . Dessutom är risken att dö i bröstcancer betydligt större om man är ung när man får diagnosen. Det finns flera anledningar till detta. En förklaring är att tumörerna upptäcks i ett senare skede men också att tumörerna är mer aggressiva hos yngre kvinnor än hos äldre. Därför är det oerhört viktigt att dessa unga kvinnor också får möjlighet till mammografi så att man kan upptäcka cancern i ett tidigt skede så att dessa kvinnor som kan vara våra döttrar, systrar och fruar får chans till bot och överlevnad från denna allvarliga sjukdom. Därför skrev vi en motion i denna viktiga fråga som vi hade stora förhoppningar att få igenom tillsammans med S, V och MP och därmed få en majoritet i för denna ytterst viktiga fråga. Men tyvärr, och det är jag uppriktigt väldigt ledsen för, väljer S, V och MP att inte stödja förslaget fast man här i krävt exakt samma sak. Jag vill påminna om vad som stod i S:s, V:s och MP:s gemensamma reservation som skrevs för mindre än : Det finns inget hållbart argument för landstingen att utestänga kvinnor från mammografi. Tvärtom är det extra allvarligt att kvinnor i denna åldersgrupp inte kallas. Vi anser att det bör bli obligatoriskt att erbjuda mammografi åt alla kvinnor i i åldern . Det är naturligtvis anmärkningsvärt att när det nu i riksdag skulle kunna finns en majoritet för förslaget väljer man att inte stödja det. Det är beklagligt. Främst är det beklagligt för alla dessa unga kvinnor som inte får möjlighet till mammografi där man i ett tidigt skede kan upptäcka cancern och därmed rädda liv. skulle jag vilja läsa upp några rader från en ung kvinna som har drabbats av just denna fasansfulla sjukdom. De beskriver på ett bra sätt hur det känns att drabbas av bröstcancer . Hon skriver: Den var inte större än en ärta. Det är svårt att förklara, men jag kände den tydligt. Jag visste att man kunde drabbas av bröstcancer . Men trodde aldrig att det skulle hända mig. är jag en av dem. har jag obotlig bröstcancer. Jag sökte vård för att undersöka knölen. Knölen i mitt högra bröst var bara en körtel, det var alla säkra på, en vanlig och ofarlig svullnad som man kan få. Jag visste att körtlar kan bli lite svullna, men svullnader brukar ju gå tillbaka. Det gjorde inte den här. Det går egentligen inte att beskriva med ord hur rädd jag blev när jag fick reda på att det var cancer. Det var den värsta dagen i mitt liv. Jag trodde att jag skulle dö. har jag haft en ständig oro i min kropp. kan jag kontrollera mina känslor, men ibland går det inte, och de dagarna gråter jag. Jag tänker mycket på döden och är rädd för att dö i den här sjukdomen. Jag är arg och besviken på läkarna som inte tog mig på allvar och som sade att jag var för ung för att få cancer. Tänk, ja tänk, om de upptäckt cancern i ett tidigt stadium, innan det var . 38 (S) replik: När man lyssnar till en beskrivning av hur bröstcancer kan påverka kvinnor, en omgivning och barn sitter många och funderar på egna berättelser och människor man tänker på. Men och Per Ramhorn drar det lite väl långt att utifrån det beskriva det som att vi står inför något slags reservation som handlar om liv och död. Jag vill gärna passa på tillfället att kort beskriva varför vi inte ställer oss bakom reservationen, eftersom halva anförandet handlade om Socialdemokraternas uppfattning. Det gäller att ha forskning och kunskap och förlita sig på att det är vad som vägleder läkare och professionen och gör att landstingen fattar rätt beslut. Hur riktlinjerna exakt ser ut kan komma att variera. Riktlinjerna kan komma att förändras och uppdateras utifrån nya forskningsrön och framsteg. Det betyder att också åldern kan variera, om det är från 40, 41 eller . Var gränsen uppåt går kan också variera. opererar man bröstcancer på kvinnor som är både 80 och . Man skulle sannerligen kunna fundera på: Hur kommer de att leva efter operationen? Kommer de egentligen avlida av någon annan åkomma än av sin bröstcancer? Engagemanget är väldigt stort. Däremot är det bekymmersamt att de stora framstegen verkar stanna av lite grann. Hur vi egentligen ska se till att vi har en forskning som handlar om bröstcancer och cancer i stort och hur vi får nationella cancercentrum att hänga ihop med en nationell strategi engagerar mig väldigt mycket. Jag hoppas att våra landsting följer alla de rekommendationer som finns. Men de exakta årtalen, om det är 40, 41 eller och om den övre gränsen sedan ska gå vid 80, 85 eller , överlåter jag till forskningen att avgöra. 39 PER RAMHORN (SD) replik: Det stämmer, och där håller jag med dig , att det är forskningen som ska visa var gränserna ska gå. Det är vad utformar sina riktlinjer från. De anser att gränsen ska vara från 40 till . gör man en uppgradering av riktlinjerna, och det gäller bland annat de nationella riktlinjerna för bröstcancer. Det är bland annat etiska frågor och olika uppfattningar i professionen som man tittar på. Men man kommer inte att göra någon ändring när det gäller själva åldersgruppen från 40 till . Det har man inga planer att ändra. Det finns mycket forskning som utgår från för riktlinjerna från . Det finns bland annat en forskningsrapport som kom från . Det är den största i världen när det gäller bröstcancer hos unga kvinnor. Där säger man att det är betydligt högre risk för unga kvinnor att dö i bröstcancer, . Jag håller med dig om att det är viktigt att man ser på forskningen. Det som är märkligt i den här frågan är att Socialdemokraterna och de rödgröna har stött förslaget . Men när vi får chansen att genomföra det vänder man och yrkar inte på det. Det låter inte trovärdigt i mina öron. 40 (S) replik: För oss är principen väldigt viktig. De riktlinjer som finns ska följas. Det finns ingen mening med att vi har en socialstyrelse som utfärdar riktlinjer baserat på kunskap, forskning och erfarenheter och sedan gör en helt egen bedömning. Det är vår principiella uppfattning. Den gäller även för bröstcancer. Detta är en debatt som är ganska bred och vid. Jag vill passa på att fråga Per Ramhorn hur Per Ramhorn ser på att vi ska ha en långsiktig handlingsplan för psykiatrin och den ojämlikhet som vi i bred bemärkelse kan se inom hälso- och sjukvården. Ivf-behandlingar har i detta betänkande kommit att bli ett exempel på hur olika det kan se ut över landet, på tal om hur rekommendationer egentligen ska följas. 41 PER RAMHORN (SD) replik: När det gäller nationella riktlinjer vill vi ha mer tvingande riktlinjer. Det går att göra. Man har sett det när det gäller bemanning inom äldreomsorgen för demenssjuka där man nu utarbetar tvingande riktlinjer. På frågan från vill jag säga att vi vill att det ska vara likvärdig vård över hela landet även när det gäller psykiatrin. Det skriver vi i våra budgetmotioner. Det tar dock tid. Vi har suttit i riksdag , och Socialdemokraterna har funnits i riksdag . Det tar ett tag innan man ser vilka områden man vill prioritera först, men vi kommer framöver att lägga fram fler förslag inom samtliga områden. Psykiatrin har vi redan utarbetat väldigt mycket inom. Där står vi alltså för att det ska vara jämlikt över hela . 42 (V): Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 1 och 11. Självklart står jag dock bakom samtliga reservationer är med på. För är en bra och jämlik hälsa det allra viktigaste målet för vården. Vi vill att vården ska ha den inriktningen. Målet att göra vinst på verksamheter går inte att förena med vård efter behov. Målet att göra vinst leder till vård efter lönsamhet. I går var det en läkare med stor erfarenhet som skrev i om sämre kvalitet i den privata vinstdrivna vården. Han jämförde med den privata icke vinstdrivna vården. Så sent som var det ett fall, som i och för sig gällde barnomsorg men som också handlade om vinstuttag ur gemensam verksamhet, där pengar som är avsedda för barnen går till aktieutdelningar. För oss i är sjukvården en viktig och väsentlig del av den gemensamma välfärden. Det är inte rimligt att privata företag kan starta en vårdcentral där de själva anser att det ger bäst vinstmöjligheter och sedan få ersättning från landstingen helt utan att det görs någon bedömning av om det faktiskt behövs en vårdcentral där. Vi hör gång på gång exempel på att det poppar upp verksamheter där folk är friska och välmående och att motsvarande verksamheter försvinner där befolkningen har stora hälsoproblem. Självklart ska våra gemensamma resurser styras dit de bäst behövs. Därför måste också lagen om valfrihetssystem, LOV, rivas upp, och den ska förstås inte heller drivas igenom för specialistsjukvården. Hela eller delar av sjukhus ska inte kunna säljas ut. För att nå målet om en bra och jämlik hälsa måste vi ha en sjukvård som jobbar förebyggande och hälsofrämjande och utgår från en social helhetssyn. Klyftorna i hälsa är stora i samhället, och de ökar. Det är ingenting vården ensam kan ta ansvar för och göra något åt. Ohälsan är till exempel mycket högre bland arbetslösa än bland personer med arbete. Just arbetslösheten kan inte vården själv åtgärda. Vården måste samarbeta med andra samhällsaktörer för att komma till rätta med klassklyftorna i hälsa, men att vården sedan dessutom själv är ojämlik måste den faktiskt komma till rätta med själv. Kvinnor och män ska ha samma rätt till bra vård. Ingen diskriminering ska förekomma, varken på grund av funktionsnedsättning, sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck, etnicitet eller på grund av någonting annat. Papperslösa, asylsökande och gömda ska också ha full rätt till sjukvård. Kvaliteten i omvårdnad och rehabilitering måste förbättras. Många med funktionsnedsättningar och kroniska sjukdomar behöver bättre vård och rehabilitering än de får . vill ha en sjukvård som styrs demokratiskt och där patienten styr och bestämmer över sin vård inom ramen för den offentliga skattefinansierade vården. Vi menar att enskilda vårdenheter ska ha en hög grad av självständighet att utforma sin verksamhet. kommer vården att behöva ännu mer pengar. Det enda sättet att klara detta och det framtida vårdbehovet är att slå vakt om en skattefinansierad vård. Avgiftsfinansierad vård lyfts ibland fram som ett sätt att finansiera vården på ett bättre sätt, men det betyder bara att kostnaderna vältras över på den som är svårast sjuk i stället för att de delas gemensamt av alla som betalar skatt. Det gör inte vården billigare. Privata försäkringar leder till ökade orättvisor och till att fel grupper prioriteras inte de med behoven utan de som har råd att betala försäkringen. Detta är lite om allmänna utgångspunkter för hälso- och sjukvården och också det som ligger bakom att jag yrkar bifall till reservation 1. När jag förberedde mig lite för denna debatt tittade jag en del på det som sades . Jag kunde då konstatera att i väldigt stor utsträckning pratade om precis samma saker jag hade tänkt lyfta fram . Det har gått dess, och det är för bedrövligt att flera av de problem vi då såg är ännu värre . Vi har lösningar som regeringspartierna mer än gärna får använda sig av för att komma till rätta med de problem vi ser. Kommuner och Landsting redovisade att alla landsting hade problem med brist på vårdplatser, överbeläggningar på avdelningarna, patienter som låg på fel avdelning och så vidare. I går skrev ledarsida om vårdkrisen och uppmanade socialministern att vakna. Vi har haft barnmorskeuppror och brist på sjuksköterskor för att lönerna är för låga. En minskande andel av sjuksköterskorna har en specialistutbildning. I var vården för de hjärtsjuka barnen i farozonen på grund av försämrade villkor för personalen. Att regeringen i ett sådant läge blundar, avsäger sig allt ansvar och skyller på landstingen är oansvarigt. Att man dessutom tycker att det är okej att leka affär med vår gemensamma välfärd och låta skattemedel försvinna ut i aktieutdelningar i stället för att finnas kvar i vården är för oss i fullkomligt obegripligt. Vi ser problemen och väljer att försöka åtgärda dem i stället. I vår budget har vi till exempel avsatt medel för fler vårdplatser i landstingen riktade pengar. Vi har också ökat anslagen till kommuner och landsting så att de kan satsa i stället för att dra ned i verksamheter som man ser att vårdbehoven ökar. Det skulle till exempel kunna användas till löner så att de hjärtsjuka barnens föräldrar slipper oroa sig för att personalen ska säga upp sig i protest mot de sämre villkoren. Vi satsar på fler utbildningsplatser för specialistsjuksköterskor, till att börja med inom de områden där vi ser de största behoven distriktssköterskor, äldresjuksköterskor och psykiatrisjuksköterskor. Jag noterade att regeringen har lagt fram en satsning på utbildningar; man kom fram med ett förslag i går. Jag hoppas verkligen att specialistutbildningar för sjuksköterskor ingår i det. En sak är antalet utbildningsplatser; sedan måste människor också ha rimliga möjligheter att gå utbildningarna. Vi har valt att satsa på att sjuksköterskorna ska få en betald specialistutbildning. Det är självklart att den del av läkarutbildningen som är specialiserad den man går efter att ha gått sina år på universitet är betald, men de flesta sjuksköterskor betalar sin utbildning själva. Om man utgår från inkomstbortfall under utbildningen och den eventuella löneökning en sjuksköterska får tar det i snitt för en sjuksköterska att arbeta in det man förlorar på att gå utbildningen. Det är inte konstigt att det är brist på specialistutbildade sjuksköterskor. Det enda rimliga är att man får betalt under utbildningen, och så kan också vården förbättras. Det allra bästa för alla parter är förstås att patienter inte blir patienter, det vill säga att människor håller sig friska och inte blir sjuka. Därför tycker vi att det förebyggande arbetet givetvis är viktigt. Det är så vi upprätthåller en god och jämlik hälsa för hela befolkningen. Tyvärr har satsningarna på förebyggande arbete ofta minskat i det nuvarande systemet eftersom det på många ställen inte är lönsamt att arbeta förebyggande man får inte ersättning för det inom primärvården. Vi har därför valt att satsa också på det. Detta är några exempel på saker vi tycker skulle kunna åtgärda de problem vi ser , och det är våra allmänna utgångspunkter. Jag vill också passa på att prata lite om psykisk ohälsa, precis som gjorde. Människor mår allt sämre . Den självskattade psykiska ohälsan ökar, särskilt bland flickor och unga kvinnor. Denna ökning har sociala orsaker, och det krävs förstås även här förebyggande insatser för att komma till rätta med det. Det är inte i första hand ett ansvar för sjukvården en stor del av de förebyggande insatserna handlar faktiskt om sådana saker som tillräckligt med personal i förskolan, skolan och skolhälsovårdens team. Vad gäller den psykiska ohälsan hos vuxna handlar det ofta om arbetslöshet eller, om man har arbete, en fullkomligt orimlig arbetssituation eller oro för ekonomin. Det kan vara bristande socialt stöd, ensamhet med flera orsaker. Det är inte heller i första hand ett sjukvårdsproblem, utan det handlar om arbetsmarknaden och dess villkor samt om kommunernas sociala insatser inte minst för ensamma äldre, där den psykiska ohälsan är ett stort problem. Det finns stora möjligheter att minska den psykiska ohälsan med förebyggande insatser. Men för dem som faktiskt behöver vårdens hjälp måste det förstås finnas mer än slentrianmässig medicinering att erbjuda. Det handlar tyvärr, som så mycket annat, om resurser, men inte bara. När det gäller personer med psykisk ohälsa och psykisk sjukdom handlar tyvärr också alltför ofta om förutfattade meningar och attityder. Människor med psykisk ohälsa drabbas ibland av tillstånd där de faktiskt inte klarar av att ta hand om sig själva utan är helt beroende av omgivningen. Som tur är är det mycket sällsynt. Men de behandlas väldigt ofta som om det är en självklar del i den psykiska sjukdomen, och så är det inte. De flesta med psykisk sjukdom har full koll på vad som är det bästa stödet för dem, vad de behöver och vad som gör nytta. Därför tycker vi att det är en självklarhet att man lägger in brukarrevisioner och satsar på det som viktiga och bra insatser. Psykiskt sjuka har däremot behov av hjälp från många olika instanser i samhället. Det kan vara ganska svårt att orientera sig i det, särskilt som man ofta uppfattas som en person som faktiskt inte kan tala för sig. Därför finns det också ett stort behov av personliga ombud. Även här bör man dessutom satsa på utbildningsresurser. Det är vår uppfattning att man måste införa en skötarutbildning igen för att förstärka psykiatrin, och man måste också satsa mer på specialistutbildning för sjuksköterskor inom psykiatrin. 43 PER RAMHORN (SD) replik: Jag vill börja med att förtydliga vilka reservationer jag stöder. Det är reservation 4, 10, 13, 18 och 20. Tidig upptäckt av bröstcancer är viktigt. Det är alla överens om. Det minskar dessutom kvinnans lidande om man upptäcker det . Därför undrar jag varför svänger när det gäller att stödja förslaget om mammografi . har vi en möjlighet att få igenom detta förslag. skrev ni i er reservation: Det finns inget hållbart argument för landstingen att utestänga kvinnor från mammografi.