prot · H10938 · 2013-12-03 00:00:00 — Jag har med viss förvåning noterat att i SVT:s Västnytt sagt att det från svensk sida inte är någon prioriterad fråga. I andra sammanhang har hon påpekat att i den infrastrukturplan som arbetat fram – det lades fram förslag – och som regeringen nu arbetar vidare med fram till i vår är den inte heller prioriterad. Mot bakgrund av vad som har hänt på transportområdet i västra förvånar det mig något. Låt mig gå igenom några fakta som det är viktigt att komma ihåg. Till att börja med bor det två och en halv miljon människor i . Det är hälften av den norska befolkningen. De har väldigt mycket gemensamt med vad gäller transportfrågor. Mycket av importen och exporten går från och söderut, inte minst till och hamn där stora båtar går in. Containerfartyget tar 18 000 containrar. Sådana fartyg kan inte gå till utan stannar i . Det innebär att mycket av containertrafiken i stället går på väg mellan och . Det är ett exempel. mellan och är oerhört ineffektiv. Den är långsam. På vissa sträckor genom går tågen i . Det tar betydligt att åka tåg än att åka bil. Med personbil åker man från till . Med lastbil tar det tre och , och om man åker på järnväg tar det . Det innebär att transporterna på väg får allt större betydelse. Vi kan notera att trafikökningen är kraftig. sade att det handlar om en ökning . Jag kan konstatera att vi fått en ökning och är uppe i 700 000 lastbilstransporter över . Inom bara kommer vi att vara uppe i en miljon lastbilstransporter över . Det betyder att vi måste vidta åtgärder . Om vi ska klara klimatmålen måste det finnas kollektiva transportmöjligheter. 80 Statsrådet (M): När det gäller har de, precis som , sett över sin kommande långsiktiga nationella plan, hur den bör eller behöver se ut. De har ungefär samma behov som vi runt storstäderna. Inte minst tittar de på pendlingen runt och hur den ska byggas ut. Den tidigare regeringen i fattade det beslut som den nya regeringen nu har kompletterat, och byggnationen av sträckan från mot Sarpsborg påbörjas snart. Det kommer att pågå framåt 2026. Den sista delen till har aviserats till att kunna byggas . Där har ingenting förändrats i den nya regeringens plan som antagits. Däremot är det alldeles riktigt som säger att de sagt sig vilja avsätta för andra planer, för järnvägsplaner. En sådan skulle kunna vara –. När vi träffades gick vi igenom och jämförde våra planer och tidsperspektiv. Om vi kopplar det till huruvida vi, eller jag, från svensk sida prioriterat den sträckan kan jag säga att SVT-intervjun mer handlade om vad som var prioriterat i förslag. Jag försöker svara uppriktigt på sådana frågor. I förslag för är den sträckan inte prioriterad, vilket jag också sagt. Den finns dock med som en namngiven brist just utifrån långsiktighet och framförhållning. Man ser att godset kommer att öka. Därmed kommer också hamn att ytterligare växa. Inte minst kommer behovet av godstransporter att öka mellan och , precis som sade. Det vi talade om, kan jag avslöja för i denna mycket trånga krets, var att våra departement tillsammans ska sätta sig ned och se vilka förutsättningar det finns för ökad kapacitet samt vilka behov det finns. Det handlar dels om vad som behöver göras i närtid, dels om att få in det hela i en långsiktig planering. Den planering vi nu håller på med sträcker sig till 2025. Vi har också en ny planprocess på gång där man kan göra ändringar beroende på vad som händer och sker. har ett liknande arbetssätt. Här har vi sagt att våra departement ska se hur vi kan jobba tillsammans. Det gäller framför allt det nu aktuella projektet, men vi har även tittat på ett annat gränsöverskridande projekt. Med det sagt vill jag vara tydlig med att det inte finns med i det förslag som presenterat . Det finns inte heller med i förslag. Frågan är vad vi gör för att kunna fortsätta att planera framåt och kunna följa den utveckling som sker, och vi har då sagt: Låt oss titta på det tillsammans. 81 (S): Jag tackar så mycket för den informationen. Låt mig bara göra det lilla tillägget att den rödgröna regeringen i lade fram ett förslag som innebar att man skulle bygga dubbelspår söder om . Det arbetet påbörjas . Jag kan notera att det tog från det att man 2003 beslutade – det var som gjorde det – att vi måste ha ett dubbelspår mellan och samt en fyrfilig väg till att få den färdig. Om vi ska göra någonting som ger effekt i någorlunda närtid är det därför ganska bråttom. Man måste fatta beslut . Det är glädjande att det pågår en diskussion om möjligheten till samarbete. Jag ser oerhört positivt på det och på att man kanske i första hand koncentrerar sig på möjligheterna att öka godstransporterna på järnväg. är det bara några procent som går på järnväg. Dessutom är det problem att samsas med pendeltågstrafiken. Ett av våra grundläggande problem på är att vi har mycket godstrafik och persontrafik på samma spår. Därför är diskussionen om att skapa bättre persontrafikmöjligheter med höghastighetståg mellan och en viktig långsiktig fråga. Den finns med just för att klara persontrafiken. Man måste alltså ha med båda delarna för att hela systemet ska fungera. Jag tycker att det är oerhört viktigt att i de samtal som ska föras ha med båda dessa perspektiv. Det finns redan ett arbete framtaget av , , och om att på lång sikt bygga en höghastighetsjärnväg mellan de två stora städerna och . Det bor åtta miljoner människor i det här området. Ungefär var tredje nordbo bor alltså i det område som en sådan järnvägssträcka skulle ha betydelse för. På lång sikt skulle det innebära att vi kunde reducera flygtrafiken högst avsevärt och dessutom skapa större möjligheter för affärskontakter, arbetsmarknad och liknande. Det har stor betydelse eftersom vi vet att arbetsmarknadsregionerna blir allt större, och därmed får trafiken och de kollektiva trafikmöjligheterna också en allt större betydelse. Mot den bakgrunden undrar jag om infrastrukturministern har uppmärksammat att det finns två parallella spår att diskutera, dels godstrafiken, dels persontrafiken, men med olika lösningar. Kommer det att finnas med i de samtal som ska föras mellan departementen i och ? 82 Statsrådet (M): Det är inte konstigt att det finns en diskussion beträffande godset när vi ser hur hamn utvecklas till att bli stora hamn. Vi ser hur trångt det kan vara för den allt större mängden gods som ska till storstadsregionerna, av vilka är en. Persontrafiken ökar i och med de allt större arbetsmarknadsområdena där varken kommun-, läns-, region- eller landgräns är ett hinder när vi vill förflytta oss. måste man vara observant på vilka kostnader man är beredd till. Om jag förstår diskussionerna rätt tittar man på den norska sidan i första hand på godstrafik på järnväg, som man vill planera för och se på förutsättningarna för. Det handlar om de höga hastigheterna upp till max . Det kanske inte är det man menar när man resonerar om persontrafik på järnväg som komplement eller konkurrent till flyget, beroende på hur man ser det. Då kanske det är andra hastigheter. Jag har varit i kontakt även med min danska kollega, som också gör stora investeringar i järnvägen. Där poängterar man inte heller de höga hastigheter som allmänt kommer på tal när man pratar om höghastighetståg, utan snarare behovet av att kunna åka sömlöst med en biljett och ta sig fram på ett bra sätt med smidighet i administrationen. Det som framför allt pekas ut i kapacitetsutredning, som vi haft som underlag och som många tyckt varit bra i stora delar, är godsstråken och hur vi får mer gods på våra järnvägar. Arbetet med den här sträckan har man pekat ut som en viktig åtgärd. Jag har lyft in detta i diskussionen med och sagt att vi bör titta på det i första hand. Vi har tittat på om man skulle bygga dubbelspår på den del som är kvar. Det är väl alldeles utmärkt att vi nu har Bana väg i Väst på plats. Mellan och är det bra och nya spår, och det ser hyfsat ut med fortsättningen. Men för den sista biten som är kvar och som man skulle behöva göra någonting åt är kostnaden uppskattningsvis 17 miljarder. Genomför man hela paketet går det åt väldigt mycket pengar. Då kan jag tycka att det är rimligt att se när i planeringsprocessen man kan få in det här så att det geografiskt stämmer överens med övriga landets behov av investeringar. Där måste man prioritera. är det möjligt att sitter på en extrakasse med pengar. Det är där man ramlar ned. Det finns ett otroligt stort behov av mer infrastruktur över hela landet. Det finns knappt någon landsända där man inte tycker att det borde finnas mer. Då kan jag tycka att man får jobba på såväl kort och medellång som lång sikt. Man måste kunna hantera de situationer som uppstår som man förmår planera och tänka långsiktigt. I den ambition för och som vi har pratat om ingår att titta på både hur förutsättningarna ser ut nu och på medellång sikt och vad man skulle vilja uppnå på , efter 2025. Det kanske rent av är fråga om ett 20-årsperspektiv. 83 (S): Det är intressant att infrastrukturministern ser det här som ett viktigt område. Jag vill inte vara alltför retorisk . Om man ska få fram snabba persontransporter är det en viktig förutsättning att man inte behöver konkurrera med godstrafiken. Jag tycker att man ska ha som ambition att få över huvuddelen av godstrafiken på järnväg. Då får vi en konkurrenssituation med persontrafiken, och det är det som gör att man också måste se den andra möjligheten. Jag är naturligtvis klar över att det här kostar pengar. Men banan mellan och är vad jag vet just nu den enda fråga där den norska regeringen och den för en diskussion med gemensamma ambitioner till en lösning. Det är väldigt viktigt att vi skapar en dialog, men vad jag är ute efter är att det nu också gäller att gå vidare med planfrågor och skapa ett gemensamt projekt, kanske i form av ett gemensamt bolag. När det gäller godstransporterna kan jag tänka mig att också industrin kan vara med och finansiera en del. Infrastrukturministern vet att vi har lagt fram ett särskilt förslag om vägslitageavgifter för tunga fordon. skulle det inbringa 46 miljarder. Det har vi som ett viktigt inslag i den socialdemokratiska infrastrukturplanen. Det är klart att en hel del av de pengarna ska gå till långsiktiga järnvägsinvesteringar. Om vi ser de här frågorna som synnerligen väsentliga måste vi också med gemensamma krafter vara beredda att göra tydliga prioriteringar – precis som när det gällde järnvägen mellan och 2003 – eftersom detta har en sådan oerhört stor betydelse. 84 Statsrådet (M): Det pågår även en annan diskussion. driver ett arbete för fri rörlighet inom och bättre transporter över gränserna, inte minst med järnvägen. Det handlar om en godskorridor från ned till . Också är med i det arbetet för att se var de ska haka på. Godset ska vidare ut genom i stort sett sju länder i . Den godskorridordiskussionen är viktig för och ska förstärkas, men det är lika viktigt att vi gör det gemensamt. Vad som är lite intressant är det vi fick höra här på slutet. De 46 miljarder som den samlade oppositionen vill ta in genom en lastbilsskatt från en hårt pressad åkerinäring ska uppenbarligen räcka till mycket, inte bara till det här projektet, utan till i stort sett allting. Låt oss se i ordnade former vad som kan göras, när det kan göras, vad det kostar och hur det ska finansieras. Den nya planeringsprocess som sätter i gång 2014 ger bättre förutsättningar än vad som funnits tidigare. Men till syvende och sist måste det alltid komma pengar. Det är bra att har lyft fram den här frågan. Vi har fått möjlighet att fortsätta den interpellationsdebatt vi hade , och det har hänt lite saker under tidens gång. Vi har haft ett väldigt bra samtal med den nya norska regeringen. Jag har haft jättebra samtal med de tidigare också. Vi fortsätter, eftersom det finns ett starkt behov grannländer emellan av att planera tillsammans . Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Svar på interpellation 2013/14:141 om ökande olaglig trafik i 85 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att snabbt komma till rätta med den olagliga inrikestrafiken och vad jag tänker göra för att cabotagereglerna ska följas. Jag höll personligen i ett möte med berörda aktörer . Jag har själv varit ute och åkt lastbil om natten och följt hur situationen ser ut. Min uppfattning är att utförare och tillsynsmyndigheter nu närmar sig en gemensam syn på vad som skulle kunna vara lämpliga åtgärder för att förbättra regelefterlevnaden inom yrkestrafiken på väg. När det gäller frågan om klampning vill jag påminna om att regeringen gav Transportstyrelsen i uppdrag att återkomma med fördjupade analyser om konsekvenserna av att införa en möjlighet för polisen att hindra fortsatt färd genom att låsa fast hjulen på fordon. Jag avser förstås att skyndsamt bereda de åtgärdsförslag som Transportstyrelsen förväntas presentera i sin redovisning av regeringens tilläggsuppdrag om regelefterlevnad inom yrkestrafiken på väg. Att följa bestämmelserna om tillfälliga nationella inrikestransporter, cabotagetransporter, är bara en del av de villkor som vägtransportmarknaden har att följa. För mig är det av vikt att nya åtgärder eller bestämmelser måste grundas på en verifierbar problembild. Jag avser självklart att fortsatt verka för god tillsyn och kontrollerbara bestämmelser för yrkestrafiken på väg. Avslutningsvis vill jag informera om att regeringen har för avsikt att införa trängselskatt och infrastrukturavgifter för utländska fordon . Transportstyrelsen fick i uppdrag att sätta i gång det arbetet. Regeringen återkommer om detta i budgetpropositionen . 86 (S): Jag tackar för svaret. står vi här igen; jag vet inte för vilken gång i ordningen. Jag har börjat räkna ronder och tänker att vi väl snart ska vara framme vid att få någon form av åtgärder. Det är en hårt pressad åkerinäring, precis som sade i sitt förra debattinlägg. Den seriösa åkerinäringen håller på att konkurreras ut av den oseriösa näringen. Den känner sig förtvivlad och lämnad åt sitt öde för att vi politiker inte ser till att lagar och regler följs här i landet. av den tunga trafiken utgörs av utländska åkare. Alla är inte oseriösa, men många är skrupelfria arbetsgivare som utnyttjar chaufförer under slaveriliknande förhållanden. De följer inga vilotidsregler och absolut inga kollektivavtal utan betalar slavlöner. Så kan vi inte ha det på våra vägar. Det är bedrövligt att människor utnyttjas på detta sätt. Vi socialdemokrater vill att alla som jobbar i detta land, oavsett om man jobbar i en byggfirma, kör på vägarna eller är någon annanstans, ska ha samma villkor. Vi vill inte ha ett A- och ett B-lag. Vi vet att regeringen vill det eftersom man inte stoppade utan till och med underlättade för arbetsgivarna att stoppa bygget när facket ville sätta in stridsåtgärder. Det här är en stor fråga. Vi ser att den borgerliga regeringen vill hjälpa till att få in låglönejobb. När jag sätter dessa problem i ett större sammanhang ser jag ett mönster. Problemet på vägarna är stort nog, men eftersom jag ser oviljan hos den borgerliga regeringen i andra fall tror jag att också detta handlar om ovilja även om har ett gott uppsåt och säger att hon träffar representanter. Men det förhalas, försenas och försvåras för de seriösa åkarna. Åtta partier ställde sig bakom krav på regeringen. Ändå kommer regeringen inte med åtgärder. Jag ser det inte som något annat än att man försöker försena åtgärderna. Vi socialdemokrater har lagt fram en rad förslag. Vi har en särskild lastbilsmotion, Hållbara lastbilstransporter, där vi har en mängd förslag till åtgärder för att komma till rätta med dessa problem. Några åtgärder är snabba; andra tar . En snabb åtgärd är att vi direkt kan säga att man måste ha frakthandlingar med i bilen som visar att man har det gods man påstår i bilen. Det ska gå lätt att kontrollera. Det är något vi snabbt kan införa. Det ska givetvis också vara lättare att hålla fordon i kvarstad, bötesbeloppet ska höjas och de som beställer transporterna ska ta ett mycket större ansvar. Det finns saker som går snabbt att göra, men sätter i system att försöka förhala. Jag förstår att det är den borgerliga regeringens strategi, för ni vill få in låglönejobb i vårt land. 87 Statsrådet (M): Vi kanske ska ta diskussionen på flera olika nivåer. Vad är det egentliga problemet för och ? Vår gemensamma åsikt är att åkerinäringen har en tuff konkurrenssituation, bland annat på grund av konjunkturen som också påverkar mängden transporter. Vissa delar av åkerinäringen har dock inte samma situation som fjärrtrafiken, där konkurrensen från utländska åkare är större. Vi borde vara överens om att det ska vara samma krav på att följa de regler som gäller oavsett vem som kör. Vi borde vara överens om att det är rimligt att man har sjysta villkor när man arbetar. Jag tror också att vi delar uppfattningen att vi är medlemmar i och vad det för med sig i form av rättigheter och skyldigheter. Vad gäller den där dagen i stod det Go home på stora plakat. Där fanns ingen känsla för den fria rörligheten och strävan hos människor att söka sig till jobb och utveckling. När det gäller utstationeringsdirektivet finns en grupp som tittar på hur man både kan förhålla sig till direktivet och balansera kravet på fri rörlighet, som ingår i paketet att vara medlem i EU. nämner de förslag som hade och den motion som Socialdemokraterna har lagt fram. Jag vill passa på att ställa några frågor som kanske kan besvara så att jag tänker rätt. På vilket sätt gynnas näringen av att man vill förbjuda egenföretagare? På vilket sätt gynnas näringen av att man vill stoppa handeln över gränserna? Jag tror att det är ganska viktigt, för mycket av EU-medlemskapet och möjligheterna på den inre marknaden handlar om rörlighet på ett bra sätt. Det uppdrag vi har givit Transportstyrelsen och handlar bland annat om hur man kan identifiera dem som inte kör på lagligt sätt och hur man kan förhindra fortsatt framfärd. Vi har haft denna diskussion , och varje gång säger jag att förslaget kommer . Även om vi har denna debatt även kommer förslaget fortfarande . Bland annat har man med författningsförslag till förändringar som gör det möjligt att ha en vägkantskontroll. Man ska kunna titta på papper som ett sätt att se att personerna i fråga har rätt tillstånd. Klampning ingick i det särskilda uppdrag som vi gav. Det handlar inte om utan hur det ska kunna göras på ett rättssäkert sätt. Jag tror att det är lika viktigt för alla parter att man har det med sig. Viktigt är att vi skärpte beställaransvaret med en påföljd. Här behövs det nog mer av både utbildning och informationsinsatser, och det är något som Transportstyrelsen kommer att göra. Även branschen känner att kunskapen om att vara en god beställare måste finnas hos många fler. Vi måste jobba med frågan på många olika håll. Det är bra att vi har möjlighet att transportera smart, ekonomiskt och effektivt även över landgränser. Därför är cabotage i grunden bra. Det är den otillåtna yrkestrafiken vi ska komma åt. 88 (S): Först till frågorna. Vi tänker inte förbjuda egenföretagare, och vi är för att man får transportera över gränserna. Vi har dock sagt att om man inte kommer till rätta med de ökande problemen kan vi tänka oss en timeout för cabotagereglerna för att sätta press. Vi vill att cabotagereglerna och cabotagetransporterna ska fungera men kan som sagt tänka oss en timeout tills vi har rett ut det. Jag hoppas dock att det inte ska behövas ett stopp utan att regeringen kommer med åtgärder . När så mycket som av transporterna i landet görs av utländska åkare måste vi börja fundera på om det är lika villkor för alla. Jag ser att det inte är det. De utländska åkarna betalar till exempel inget för att slita ned våra vägar. Det tycker vi socialdemokrater är orättvist. Vi tycker att det vore mer rättvist om vi hade liknande regler som andra länder. När svenska åkare kommer ut på andra länders vägar får de betala för sig, men här får utländska åkare slita ned våra vägar. Sedan får vi med skattemedel se till att de blir åkbara igen. Det är fel att det är så. Vi vill gynna miljövänliga bilar. Vi vet att den svenska bilparken är miljövänlig och modern. Den svenska åkerinäringen skulle gynnas om vi kunde ta betalt av de utländska åkarna. Det gynnar inte att dra ned på vägunderhållet, som gör . Det blir bara svårare för åkarna, oavsett om de är utländska eller svenska. Nej, , när facket tar till stridsåtgärder handlar det inte om att man ska skicka hem arbetare. Tvärtom ska man se till att de arbetare som är här har samma villkor. Det kan inte vara så att en arbetare som är född i och har svenska villkor ska ha 85, medan det står någon från eller bredvid och har . Vi kan inte acceptera det, och facket kunde inte acceptera det. Jag tycker att det är helt rätt. Facket har fått rätt i efterhand, men ni i den borgerliga regeringen uppmuntrade att det skulle gå till på det sättet – att det skulle vara ett A- och ett B-lag. Jag ser därför systemet i hur ni behandlar denna fråga. Ni försöker försena, förhala och försvåra för de seriösa åkarna när det gäller att hålla kvar en bra näring. Vi vill att det här ska fungera, vi vet vilket tryck det är och vi vill att vi ska ha ett miljövänligare sätt att transportera godset på, både på järnvägen och på vägen. Vi kan inte ta bort lastbilarna, men vi vill ha dem så miljövänliga som möjligt. De som kör här ska ha samma villkor. Vi tycker inte att det är rimligt att de är här och utnyttjas under slavliknande förhållanden, som jag sade i mitt förra inlägg. Vi tycker inte att det är rätt att man sliter sönder våra vägar utan att betala för sig. Vi tycker att det ska vara lika villkor, och den borgerliga regeringen förhalar åtgärderna. 89 (S): För åtskilliga människor i vårt land är lastbilen inte bara ett arbetsredskap utan också ett hem, en sovplats, en matplats och en viloplats där de lagar sin mat i trangian utanför på asfalten, där de har sina färskvaror strax intill reservdäcket, där duschen lånas på en närliggande bensinmack och där lönen ligger på kanske 3 000–. Det är inte de människor som kör och som kommer från andra länder som vår kritik riktar sig emot. Det är mot deras usla villkor. Alla som arbetar i vårt land ska ha likvärdiga ekonomiska och sociala villkor. Det har varit svensk arbetarrörelses utgångspunkt sedan den en gång bildades. Lika lön för lika arbete – ett fattigt löfte om att man inte ska dumpa lönen. Kring detta har jag, och många andra haft åtskilliga debatter med nuvarande och tidigare infrastrukturministrar, ty transportnäringen är en bransch där 10 000 företag och 100 000 chaufförer hotas av utplåning. I spåren av konkurser och nedlagda verksamheter ser vi att säkerheten, skyddet och chaufförernas villkor åsidosätts. Det finns egentligen tre eller fyra ganska enkla nycklar att vrida om för att förhindra det. För det första att se till att svenska kollektivavtal gäller i och att fackföreningar ska ha rätt att vidta stridsåtgärder för att hävda dem. Det krävs alltså att lex rivs upp. Är ministern beredd att vara med på ett sådant initiativ? För det andra att utländska företag som verkar i ska ha någon tydligt identifierbar som ansvarar och som man kan ställa till svars för brister. För det tredje att utplåna förutsättningen för så kallad falsk F-skattsedel. Med det menar jag och vi att en uppdragsgivare tvingar på dig att bli egenföretagare och arbeta med usla villkor. För det fjärde skulle man kunna tillse att alla chaufförer som finns ute på vägarna är anställda av ett identifierat åkeri – det åkeri som behärskar ekipaget. Enbart dessa fyra nycklar skulle kunna starta rättvisa och stoppa rovdrift. Är ministern beredd att gå med på något av dessa krav? 90 (S): Jag tänker inte upprepa krav. Så här inledningsvis kan jag bara konstatera att vi i den socialdemokratiska motionen har lagt fram 22 krav på hur man skulle kunna komma till rätta med den osunda konkurrens som finns inom åkeribranschen i .