prot · H00952 · 2013-01-16 00:00:00 — är också det land som avger flest motiverade yttranden med kritik och synpunkter på lagstiftningsförslagen ur subsidiaritetsprövningssynpunkt. Tyvärr kan vi i uppföljningen se att vår kritik när det gäller rätt lagstiftningsnivå inte har haft någon effekt. Vi har inte haft tillräckligt många andra länder med oss som delat vår kritik. Det har gjort att vi inte har kunnat ändra eller stoppa, som jag uppfattar det, något enda lagstiftningsförslag från EU ur den aspekten. Den slutsats som drar av uppföljningen är att vi i vår riksdag behöver bli bättre på att samarbeta med andra parlament inom EU för att påverka EU:s lagstiftningsarbete. Vi lyfter i vårt ställningstagande från fram att samtliga utskott borde utnyttja ständige representant i för att uppmärksamma andra länder på de invändningar som vi har från när det gäller vem som ska fatta besluten. Lyckas vi inte få fler länder med oss än är det stora arbete som görs i våra utskott och kanslier i tyvärr förgäves. Därför är det viktigt att vi blir aktivare på området så att det jobb vi gör i kanslierna och utskotten också får effekt på EU. Jag ställer mig bakom utskottets anmälan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) 6 § Snabbare omval Föredrogs betänkande 2012/13:KU13 Snabbare omval. 116 (MP): Vi har tagit på oss en del uppgifter i KU när det gäller valsystemet under den här mandatperioden. Vi kom fram med ett betänkande med ett ganska stort tillkännagivande för att förbättra och förstärka valsystemet och se till att vi upprätthåller ett förtroende bland medborgarna för det. Regeringen har också tillsatt en utredning i frågan som har börjat komma med en rad olika svar på de frågor som vi har tagit upp och förslag till förbättringar för att se till att valsystemet fungerar. har vi att diskutera nästa steg i detta. Det handlar om snabbare omval. Den som kommer ihåg vet hur det gick till vid det senaste valet vi hade i . Efter att valet var färdigt och alla hade lagt sina röster kom det en fas som inte var så vidare vacker att se när vi fick fler överklaganden än tidigare som gällde valet. Det tog väldigt innan besluten, till att börja med, var fattade om dessa överklaganden. Det ledde till slut till beslut som innebar fler omval än vad vi brukar ha. I några fall var det ganska stora och viktiga val, till exempel valet till regionen i . Det berörde många människor, och det tog innan omvalet kunde verkställas. Vi i har varit lite bekymrade över denna utveckling. Om utvecklingen med ännu fler överklaganden, fler omval och mellan det ordinarie valet och omvalet fortsätter i framtida val tror vi att det finns en risk att det undergräver förtroendet för våra demokratiska val i . Det är en utveckling som vi inte vill se. Därför har vi funderat lite extra på vad vi kan göra för att utvecklingen inte ska fortsätta. En sak som vi tog upp också i det tidigare betänkandet, som jag nämnde i början, är frågan om utbildning av valförrättare. När man tittar på detta lite noggrannare visar det sig att många av överklagandena rör hur man har hanterat detta på olika ställen. Det tycks vara så att kunskapen bland valförrättare om hur valet ska gå till tyvärr är sjunkande i viss utsträckning. Det är någonting som vi borde kunna komma till rätta med relativt lätt. Vi borde besluta att se till att alla valförrättare har en ordentlig utbildning och vet vilka regler som gäller när man medverkar i detta. Vi har inte konkret tagit ställning till att vi ska ha en fast utbildning och så vidare, men vi tror att det är viktigt att utbildningen stärks bland valförrättarna. Det handlar om att minimera antalet överklaganden och se till att vi får färre omval. Men det blir ändå en del omval. Vi kan inte helt garantera att vi trots allt inte får en utveckling där vi får fler omval . Då är det viktigt att vi ser till att tidsperioden inte blir alltför lång. Ett dilemma med den situation som har rått är att när det dröjer , som det gjorde nu i det senaste valet, slutar det med att partierna väljer nya listor. Det kanske är helt andra människor än vid det ordinarie valet som kommer in på listorna. Detta gör att man kan ifrågasätta om det är ett omval. Det kanske egentligen är ett nyval, med helt nya förutsättningar. Det är emellan, och det handlar kanske också om andra människor. Detta gör att vi har funderat på hur vi ska kunna korta ned tiden. mål med propositionen är i detta fall att vi ska få ned tiden mellan det ordinarie valet och omvalet så mycket som möjligt. Vi har några idéer om hur det skulle kunna gå till. Vi vill till exempel förstärka , som fattar beslut om överklaganden. Detta handlar ofta om personer som jobbar här i . Vi tycker att organisationen behöver förstärkas. Det vore också bra om vi kunde få en person som var mer av kanslichef och som kunde förbereda och planera verksamheten i lite större utsträckning. Detta kan ju beröra ganska många omval och regioner där vi har fått in överklaganden. På så sätt kan vi få hela processen och beslutsprocessen så effektiv och snabb som möjligt. Vi har också beslutat att vi vill göra ett tillkännagivande i ett antal frågor. Det handlar just om att snabba upp det hela. Från skulle vi vilja att man beslutar att omvalet ska ske inom en viss tidsfrist. Efter Valprövningsnämndens beslut ska det finnas en tidsram på ett visst antal dagar inom vilken omvalet måste ske. Denna tidsfrist bör vara så kort som möjligt. Vi vill att regeringen ska utreda detta igen, för vi vill till varje pris att en frist ska vara så kort som möjligt om man ska införa en sådan. bör man gå igenom det hela och se till att valet och det ordinarie valet är så likartade som möjligt. Man bör alltså inte ha nya listor. Om det inte är några enskilda människor som har avlidit bör man ha samma vallistor och så långt som möjligt samma villkor vid omvalet som vid det ordinarie. Detta är i korthet vad här föreslår. Vi har alltså ett antal uttalanden om och om hur denna organisation bör förstärkas, men också ett tillkännagivande i form av ett utskottsinitiativ som handlar om att få omvalet att fungera snabbare, bättre och effektivare så att människor kan göra sitt val utifrån så likartade förutsättningar som möjligt och så snabbt som möjligt. 117 (S): Som har redovisat handlar detta om hur vi ska hantera framtida situationer med krav på omval. Det finns en risk för att jag kommer att upprepa en del av vad har sagt, men jag ska försöka skala bort det som jag snabbt i huvudet känner att sade och som jag inte behöver tillägga. Betänkandet handlar om tankar på hur man hanterar en omvalssituation. Låt mig först bara konstatera att vi har en parlamentarisk utredning som tittar på vårt vallagssystem. Utredningen lämnade ett delbetänkande för sedan, och den har sedan ett antal uppgifter kvar som ska lämnas i ett betänkande en bit in på detta nya år. Jag tänker återkomma lite grann i slutet till hur vi ska koppla ihop dessa två delar dels det vi talar om i betänkandet, dels det faktum att vi har en parlamentarisk utredning. Det beror inte bara på att jag själv råkar sitta med i utredningen; jag har kolleger från utskottet som också sitter där. Jag ska återkomma till varför jag tycker att det hela verkar logiskt. Den uppkomna situationen beror, som var inne på, på det som hände efter valet . Det finns två delar som dyker upp i huvudet som det på något sätt blir problem med och som vi behöver fundera över. Det ena är varför det uppstod ett behov av omval. Det andra är det faktum att vi inte har ett i författning angivet regelverk för hur detta ska gå till. Det är bara omval, och sedan finns det i princip ingenting mer. Det ena problemet är alltså varför behovet uppstår, och det andra är att vi inte har regler för hur vi ska hantera omval. har varit inne på orsaken till att behov av omval uppstår. Det finns en del handhavandebekymmer, en del missar som beror på mänskligt tillkortakommande och så vidare. Men alla är väl överens om att det var väldans olyckligt att det dröjde ända året efter det ordinarie valet innan omvalet kom till stånd. Grunden för den parlamentariska utredning som jag nämnde är egentligen ett tillkännagivande ifrån efter det att vi i KU hade hanterat ett antal motioner som kom efter valet . Då tillsatte vi en arbetsgrupp som tittade på vad som hände vid det här tillfället . Den kom då fram till behovet av regler för omval. Med stöd av den analys som arbetsgruppen gjorde har KU enhälligt enats om vi genom ett utskottsinitiativ föreslår att göra ett tillkännagivande till regeringen. Det är det första, och det handlar om de författningsregler som vi menar saknas. Det andra vi talar om i betänkandet är just behovet av en förstärkning av beredningsorganisationen, det vill säga . Jag utgår ifrån att kommer att tillse att , som är en del av organisation, har erforderliga resurser så att det inte drar ut så långt i tiden som skedde den här gången på grund av bristande resurser. Att jag engagerar mig så mycket som jag gör nu för detta beror på att jag tycker att detta har en djupt demokratisk dimension. Tänk tanken att människor utanför det här huset börjar tvivla på att våra val går rätt till på grund av det som hände 2010! Vad händer om människor börjar svikta i sin tilltro till vårt demokratiska system? En förutsättning för förtroendet är att man känner att det går sjyst till och att det är okej. Den typ av tillkortakommande som det blev 2010 får inte förekomma. Därför tycker jag att detta är en oerhört viktig fråga. Jag vill kommentera en sak till. Jag delar uppfattning att man ska skilja mellan omval och extraval, det som vi i folkligt tal brukar kalla nyval. Konstitutionellt kallas det extraval. Ett extraval är ett nytt val. Det sker utifrån en ny förutsättning. Ett omval handlar om att göra om det ordinarie valet. Då är det angeläget att förutsättningarna är så lika som möjligt. Där har vi tidsaspekten. Det får inte gå , för då hinner det hända en massa saker politiskt. De politiska förutsättningarna för både opposition och regeringspartier är kanske annorlunda och kommer därmed att påverka den framtida regeringsbildningen på ett sätt som inte skulle ha hänt vid det ordinarie tillfället. Det skulle vara djupt olyckligt. Jag tror också att det är viktigt att vi får en bättre författning där vi har regler som klarar ut tidsgränser och den typen av saker i detta. Jag ska sluta med att säga att det självfallet är regeringen som beslutar om hur den hanterar ett tillkännagivande. Jag utgår ifrån att regeringen kommer att hörsamma tillkännagivandet i dess materiella mening och göra någonting. Jag kanske till och med kan drista mig till att säga, och gärna få det i protokollet, att för mig vore det logiskt att regeringen, utifrån det här tillkännagivandet, gav ett tilläggsuppdrag till den sittande parlamentariska utredningen som jobbar med valfrågor. Jag utgår ifrån att vi fattar beslut om detta tillkännagivande strax efter . Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkande 13. 118 (M): Luften var kall och klar. Det blåste lite lätt, och löven skiftade i gult och rött. Jag begav mig till min gamla högstadieskola, Lysingskolan i . Där utanför möttes jag av vänliga personer som gav mig valsedlar. Jag log och tog emot dem, men jag hade redan bestämt mig. Jag skulle bidra på det sätt jag kunde till att kunde bli statsminister. Dessutom fanns mitt namn på en av de vita valsedlarna. Jag stod ganska långt ned 17:e plats tror jag att det var men redan det var stort. Det var , och jag var på väg för att rösta för allra första gången. Jag tror att många känner igen den känsla av högtid och spänning som jag upplevde när jag skulle rösta . Det är ett steg in i vuxenlivet. Man har fått en liten del av ansvaret för att påverka landets utveckling. Jag vet att många, även om man har röstat genom livet, upplever lite av samma känsla av högtid och spänning när man går till vallokalen på valdagen för att avlägga sin röst i ett demokratiskt val. Demokratin ska självfallet leva , men den manifesteras aldrig så tydligt som just på valdagen. Till detta kommer att vi också ofta blir smärtsamt påminda om att medborgare i en hel del av världens länder aldrig någonsin har fått uppleva den här känslan av att vara en del av landets utveckling och kunna påverka hur landet utvecklas i demokratisk ordning. Allt detta sammantaget illustrerar tydligt att vi måste värna och vårda vår valprocess av respekt för vår demokrati, för väljarna i vårt land och för dem som lever i ofria länder. Med tanke på den respekt som vi är skyldiga så många har ansett att det finns anledning att stanna upp och närmare studera vilka erfarenheter vi kan dra av de val som ägde rum . Sättet på vilket val genomfördes gav upphov till mycket kritik och fler överklaganden . De här överklagandena ledde som bekant till att beslutade om omval i och i en av valkretsarna i kommun. De här omvalen genomfördes , det vill säga efter de ordinarie valen och efter beslut. En del av de problem som ledde fram till omvalen och de många överklagandena hanteras inom ramen för den vallagskommitté som regeringen har tillsatt. Det handlar till exempel om utbildning av valförrättare men också om andra frågor. En del andra aspekter har behandlats och analyserats i en arbetsgrupp som har tillsatt. Där har jag varit en av åtta ledamöter. Vi har varit en ledamot från vart och ett av partier. Vår arbetsgrupp lade fram ett antal förslag, framför allt om processen när det gäller hur val överklagas och hur överklagandena hanteras. De förslagen har sedermera hela ställt sig bakom och funnit för gott att framlägga för kammarens behandling . En del av de här förslagen handlar om hur arbetar. är en myndighet under . är i första hand sammansatt av personer som har arbetat politiskt. Den har en domare eller före detta domare som ordförande. Beredningen, det praktiska arbetet, sköts i hög grad av tjänstemän som har sin ordinarie anställning inom . En del av förslagen från utskottet och arbetsgruppen handlar därför om att det är centralt att säkerställer att har en tillräckligt stark beredningsorganisation för att kunna hantera även en stor mängd överklaganden, som blev fallet val. måste också ha beredskap för att kunna tillsätta ytterligare resurser efter ett val om man ser att det krävs på grund av att antalet överklaganden blir större än man har väntat sig. Det är centralt för förtroendet för demokratin att överklaganden av val kan beredas snabbt och rättssäkert. Jag tvivlar inte på att rättssäkerheten upprätthölls i den process som följde val, men däremot kan man ha synpunkter på snabbheten. Det är den ena delen av vårt arbete. Den andra delen handlar om förslag som kräver lagändringar. Det är förslag som går ut på att förutsättningarna vid ett omval ska bli så lika de förutsättningar som rådde vid det ordinarie valet som möjligt. Det ska vara samma röstlängd, samma partier och samma kandidater med undantag för personer som har avlidit mellan det ordinarie valet och omvalet. Det här kan motiveras utifrån både praktiska och principiella utgångspunkter. Praktiskt sett bör det rimligen gå att få omvalet genomfört snabbare om det är samma röstlängd, samma partier och samma kandidater som blir aktuella, men det principiella är minst lika viktigt. Ett omval handlar ju om att göra om någonting som inte fungerade bra första gången. Då är det rimligt att det är samma väljare, samma partier och samma kandidater som i det ordinarie valet. Med dagens ordning tillför man de väljare som fyller mellan det ordinarie valet och omvalet. Man kan anmäla nya kandidater från partiernas sida. Man kan registrera nya partier som ställer upp i valet. Då blir det i praktiken snarare fråga om ett extraval än om ett omval. Det är den ena delen, att förutsättningarna ska vara så likartade som möjligt. Det andra förslaget som kräver lagändring handlar om att det borde fastställas en tidsfrist mellan beslut om omval och omvalets genomförande. En sådan tidsfrist finns inte . Min erfarenhet är att det finns få saker som är så effektiva för att få saker och ting att hända som en deadline. Det vet jag inte minst utifrån egna erfarenheter. Det var någon som sade att det finns få saker som är så upplyftande som att höra det svischande ljudet av en deadline som far förbi. Jag tror att det är centralt att man har en tidsfrist, en deadline, för när omvalet ska genomföras, för det ställer krav på alla inblandade aktörer att faktiskt se till att saker och ting händer. Båda de här förslagen kräver alltså lagändringar och därmed en närmare beredning. KU föreslår då att ska be regeringen att arbeta med det. är en stabil demokrati. Förtroendet för våra demokratiska institutioner är stort. Det har till och med, enligt vissa mätningar, vuxit . Det är mycket viktigt att se till att det förblir på det sättet. KU:s förslag innebär några steg för att förstärka förtroendet för demokratin och göra att den fungerar lite bättre. Det innebär ingen revolution men väl en evolution. Och det är väl så, genom stegvisa förbättringar, som vi har byggt och utvecklat vår demokrati. Det är bra, och så ska vi fortsätta. Med det yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande. 119 (C): Vad gäller förslag om snabbare omval finns det inga skiljelinjer mellan partierna. Men jag vill ändå betona vikten av att KU13:s tillkännagivande leder just till konkreta förslag i frågor kring omvalsförfarandet. Det gäller till exempel en given tidsfrist. val kom det ovanligt många överklaganden till . beslöt att omval i regionen i och i en valkrets i kommun skulle genomföras. Omvalet genomfördes alltså efter ordinarie valdag. Det kunde konstateras redan under omvalskampanjen, och sedan efter att omvalet genomförts, att det var en för att väljaren ens skulle kunna komma ihåg vilket fel som hade begåtts och varför det var så viktigt att återigen gå till valurnorna. De hade ju redan gjort detta en gång. Jag vet detta eftersom jag själv var aktiv i omvalskampanjen och lade mycket kraft på att just samtala om sambandet mellan de fel som begåtts och det omval som skulle genomföras. Det blev också en efterföljande debatt om att det egentligen borde ha kallats nyval, eftersom förutsättningarna hade förändrats för detta omval. Själva tidpunkten för omvalet har mycket stor betydelse för väljarens tilltro till både själva valet och valsystemet. Det är fler som har betonat det. Det handlar också om att man som väljare ska förstå och känna tilltro till att omvalet faktiskt har betydelse. Det är viktigt att själva prövningen av om fel begåtts i valet hanteras på så sätt att både den som har överklagat och därefter väljaren vid ett eventuellt beslut om omval förstår och känner sambandet mellan att felet har begåtts i valet och att omvalet genomförs. Det är viktigt att ha ett regelverk som anpassas så att förutsättningarna för omvalet är i princip desamma som för det ordinarie valet. Det gäller till exempel röstlängd, valsedlar, partier och kandidater. Det är också, enligt utskottets mening, på sin plats att beredningsorganisation förstärks. Det ligger, som har nämnts, på eget ansvar. De resurser som behöver måste ställas till dess förfogande. Utskottet framhåller att arbete med överprövning av val är av utomordentligt stor betydelse för förtroendet för demokratin och därför måste ges högsta prioritet. På så sätt har man också möjligheter från nämndens sida att just hantera själva överklagandeprocessen . Jag vill avslutningsvis säga att jag ställer mig bakom hänvisning till att det vore logiskt att tillföra den sittande vallagskommittén ett tilläggsdirektiv. Även om det inte är det vi hanterar här kan jag bekräfta att jag tycker att det var ett klokt resonemang. I övrigt yrkar jag bifall till förslaget i KU13. 120 (SD): Jag instämmer gärna i all den klokskap som jag har lyssnat till här. Jag vill egentligen bara komplettera med någon liten reflexion kring det som är sagt. Även om vi skulle få optimala förhållanden vid ett omval röstlängden är identisk, tidsfristen är mycket kort, och kandidaterna är desamma innebär det inte att det blir som det uttrycks här: Förutsättningarna för omval ska vara i princip desamma som för det ordinarie valet. Så är det långt ifrån. Vid ett omval är valresultatet i övrigt väl känt. Och när loppet är kört är det inga problem att veta vilken häst man skulle ha satsat på. Folk som deltar i ett omval vet om det är idé att försöka rädda det sjunkande skeppet eller om man ska pumpa in mer gas i den stigande ballongen. Självklart påverkar utfallet av valet kraftigt i det enskilda fallet hur man väljer att lägga sin röst. Det hindrar inte på något sätt, menar jag, att vi naturligtvis ska göra allt som går för att förhållandena vid omvalet ska vara så bra som möjligt. Men det är ändå ett oerhört misslyckande när ett val hanteras på ett sådant sätt att det ger upphov till ett befogat överklagande och ett omval. Rimligtvis bör det absoluta fokuset ligga på att förhindra att ett omval över huvud taget blir befogat, just därför att det aldrig kan ske under samma omständigheter. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §.) 7 § Insolvens- och utsökningsrätt Föredrogs civilutskottets betänkande 2012/13:CU4 Insolvens- och utsökningsrätt. 121 (S): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationen. Jag vill även nämna att det finns ett särskilt yttrande där vi slår fast att vi vidhåller vårt krav att regeringen ska presentera förslag till ny skuldsaneringslag, så att hinner fatta beslut före mandatperiodens slut. Den här frågan har dragits i långbänk, och den är väldigt viktig för de överskuldsatta. Det är just de överskuldsattas situation som jag ska prata om . Det här är ett stort problem. Man räknar med att ungefär 400 000 människor i är överskuldsatta. När det gäller denna siffra kan man också räkna in de berörda familjerna runt omkring. Väldigt många får sina liv förstörda. Det finns också ett bortfall. Det är svårt med exakta siffror. Men det finns beräkningar på att det är i form av produktionsbortfall. Människor som är skuldsatta skulle kunna arbeta. Det är även sjukskrivningar som gör att det blir ett ekonomiskt bortfall, alltså sjukskrivningar till följd av överskuldsättning. Hur hamnar man då i överskuldsättning? Vi har väl alla sett Lyxfällan på tv. Det finns en myt om att det är så man hamnar i skuldfällan, och det förekommer naturligtvis. Men forskningen visar att de vanligaste orsakerna till överskuldsättning är att man drabbas av olycka på olika sätt i sitt liv, till exempel genom arbetslöshet, sjukdom, skilsmässa, konkurs eller dödsfall i familjen. Det är alltså väldigt tragiska händelser som kan få som konsekvens att man dessutom blir överskuldsatt. Man kan också se att det framför allt är de som inte har marginaler som drabbas av överskuldsättning, inte i första hand höginkomsttagare. En försämring av privatekonomin kan få dramatiska konsekvenser för den som har en låg inkomst och saknar marginaler. Det jag vill slå ett slag för är att man ser över hela kreditsystemet och gör det mer ekonomiskt och socialt hållbart. Vi lever till stor del i ett kreditsamhälle. Den gamla tesen om att den som är satt i skuld är icke fri är det inte så många som lever efter, utan en stor del av svenska folket är skuldsatt på ett eller annat sätt, även om det inte automatiskt betyder att man är överskuldsatt och inte kan betala sina räkningar. Men detta finns såklart latent ju fler som är skuldsatta. Vi skuldsätter oss i förhållande till bostäder med bostadslån och utbildning med studielån. Många skuldsätter sig när de konsumerar; man lånar alltså till konsumtion. är det konsumtion som får hjulen att rulla i samhället, men det kan ha sitt pris för den enskilde om han eller hon hamnar i skuldfällan och inte kan betala sina skulder. Det som krävs är att man reglerar kreditmarknaden.