prot · H009105 · 2013-05-15 00:00:00 — När vi väl har intagit IO 14, ja, då och först då kommer vi att ha tillräcklig förmåga att försvara en del av landet i , om en potentiell fiende är snäll nog att säga till först förstås så att vi kan mobilisera våra styrkor och förflytta dem i lugn och ro. I det tidigare försvaret med fördelningar och brigader hade markstridskrafterna sammanlagt mellan 150 och 200 bataljoner, hemvärnet oräknat. Det fanns då stora personalreserver. Det säger sig självt att det är extra viktigt att personalen nu är fulltalig när försvaret är så bantat som det är . har kunnat konstatera att det tyvärr föreligger svåra problem. över alla försvarsgrenarna saknas det redundans för personalen så att vi ibland är tvungna att skära ned för dyra materielsystem, vilket ofta får direkt negativ inverkan på beredskapen. Det är inte utan att man kan se en koppling mellan denna typ av problem å ena sidan och det faktiska utfallet av situationer likt den som uppstod med ryska plan som övade i närheten av svenskt territorium under den så kallade ryska påsken å den andra. Om vi hade haft en bättre redundans, om vi annorlunda uttryckt hade haft ytterligare markpersonal och piloter tillgängliga för att tjänstgöra under denna helg, hade vi då kunnat hantera denna situation på ett bättre sätt? Jag misstänker att svaret är ja på den frågan. På armésidan har det varit svårt att teckna nödvändiga kontrakt för dem som temporärt ska tjänstgöra, de så kallade GSS/T. Det gäller att komma ihåg att det inte enbart räcker med att uppfylla målen för intresseanmälningar och tecknade kontrakt, utan det är också viktigt att de som anställs stannar kvar i organisationen . Om detta inte sker håller inte beräkningarna för den nya organisationens personalförsörjning. Det har sparats på försvaret länge med både tårtspadar och osthyvlar. blir kvarvarande förmåga på många olika sätt urholkad. Personalpolitiken är ett område som tyvärr kan sägas ha urholkats på detta sätt. Till att börja med är soldaternas löner ett problem. Varför ska unga duktiga killar och tjejer behöva uthärda löner på städarnivå trots att de är skyldiga att tjänstgöra till och med i krig utomlands? Varför ska de betala för sin mat i fält? Varför ska de betala hyra för sina logement? Naturligtvis bottnar detta i grunden i ekonomi och budgetprioriteringar. Att höja löner generellt för hela kategorier av människor är inte billigt eller lätt att räkna hem. Men vi måste se och förstå dessa problem och försöka rätta till dem. Vi har inte råd att vara naiva. Totalförsvarsplikten är nu enbart ett verktyg vid höjd beredskap. Normalt ska vårt försvar bemannas med anställd frivillig personal. När frågan om villkor och lagstöd för de nya kontraktsformerna GSS/K och GSS/T, alltså kontinuerliga respektive tidvisa kontrakt, lades fram för beslut i röstade för förslaget detta för att det aktuella systemet ska fungera. Men det är ingen hemlighet att vi vill att värnplikten återtas även i fred och normal beredskap för att fylla ut och utöka antalet förband. Socialdemokraterna påpekar ofta att det var med en mycket knapp majoritet som beslöt om det nya personalförsörjningssystemet. Vi sverigedemokrater var dock inte med; det var före vårt inträde i . Frågan är hur majoriteten ser ut . Många talar i alla fall med värme om värnpliktsutbildning. Kanske hade vi i denna kammare med kammarens nuvarande sammansättning kunnat besluta om någon form av värnpliktsutbildning, även inom ramen för regeringens budget nåväl. I detta betänkande samsas 13 motioner specificerade i fyra punkter. Under punkt 1 biträder vi motion 228 yrkande 11. Varför gör vi detta? Jo, därför att i yrkandet föreslås en översyn av befintligt personalförsörjningssystem. Vi finner detta lämpligt. De brister som tycks finnas bör verifieras om vi politiker ska kunna föreslå konkreta förbättringar. Åtgärder för att åter folkförankra försvaret bör vidtas. med dessa ambitioner måste vi veta att personalkostnader och förbättringar inte kan finansieras av den nuvarande materielbudgeten, där det redan saknas tiotals miljarder för att kunna nå fram till de krav som ställs för IO 14. Anslagen till försvaret har ramlat ned till lägsta tänkbara nivå. Försvarets anslag måste öka, och äntligen har vi hört att statsministern vaknat i frågan. Tyvärr är det svårt att fästa särskilt stor tilltro till uttalandena från statsministern, med tanke på den historia som finns av och borgerlighetens tidigare tal om satsningar på försvaret. Budgetförstärkningar tycks betyda något helt annat för än vad de gör för resten av världen. Vi är alla redo för debatten om hur mycket försvarets anslag måste öka som ett planmål för insatsorganisationen. När vi sedan i Nordefco söker vidga det nordiska försvarssamarbetet följer frågan: Kan de svenska soldaterna tjäna väsentligt mindre än sina nordiska kollegor? Är det verkligen rimligt? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Anmäldes och bordlades EU-dokument KOM(2013) 265 Förslag till och rådets förordning om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och välbefinnande, växters sundhet, växtförökningsmaterial och växtskyddsmedel samt om ändring av förordningarna (EG) nr 999/2001, (EG) nr 1829/2003, (EG) nr 1831/2003, (EG) nr 1/2005, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 834/2007, (EG) nr 1099/2009, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012 och (EU) nr [. ]/2013 och direktiven /58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG, 2008/120/EG och 2009/128/EG (förordningen om offentlig kontroll) 23 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:410 Brister i stödet till unga arbetslösa av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:411 Jämställdheten i näringslivet av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:412 Samverkan mellan kommunerna och Arbetsförmedlingen av (MP) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:413 Förbättrad järnvägskapacitet av (S) till statsrådet (M) 2012/13:414 Säljbara kvoter och utkastförbud av (S) till landsbygdsminister (C) 2012/13:415 Villkor för användande av vattenskoter av (V) till miljöminister (C) 2012/13:416 Skatteutjämningssystemet av (S) till statsrådet (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:503 Fördröjda biståndsinsatser av (V) till statsrådet (M) 2012/13:504 Intäkter från trängselskatt i av (V) till statsrådet (M) 2012/13:505 Lagstiftning mot handel med hyreskontrakt av Amineh Kakabaveh (V) till statsrådet (KD) 2012/13:506 Lagstiftning för rättsväsendets personal vid internationella uppdrag av (FP) till justitieminister (M) 2012/13:507 Trafiksäkerheten på av (S) till statsrådet (M) 2012/13:508 Kryssningskajen i hamn av (FP) till statsrådet (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 25 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:480 Mänskliga rättigheter i av (MP) till statsrådet (FP) 2012/13:491 EU:s direktiv om offentlig upphandling av (S) till statsrådet (KD) 2012/13:492 Tillgången till internet och telefon på de rättspsykiatriska regionklinikerna av (S) till socialminister (KD) 2012/13:494 Ömsesidigt godkännande av fångstredskap av (MP) till landsbygdsminister (C) 2012/13:495 Svarthandel med hyreskontrakt av Amineh Kakabaveh (V) till statsrådet (KD) 2012/13:498 Bron vid Norrbo av Per (S) till statsrådet (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 26 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 36 (delvis), av talmannen därefter till och med 12 § anf. 69 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 16 § anf. 103 (delvis) och av talmannen därefter till sammanträdets slut.