prot · H00994 · 2013-04-18 00:00:00 — De uppgifterna har jag inte i huvudet, men de går att ta fram. Det kan i så fall vara något sådant som man ska se över. Det är inget farligt, , att se över ett regelverk. Om några tycker att det behövs är det inget farligt att göra det. Det kräver egentligen inte så stora insatser att se över regelverket. Jag förstår inte varför det ska vara så svårt och vad och regeringen anser vara farligt med att göra den insatsen. 20 (FP) replik: Jag vill bestämt invända mot det säger. Jag tror visst att det är farligt att se över regelverk, alldeles särskilt om man inte vet vilken förändring man vill åstadkomma. Jag kan konstatera att jag nu har ställt de här frågorna fortlöpande under ett antal veckors tid. Det har funnits gott om möjligheter för och övriga i oppositionen att hitta dessa exempel och peka på de brister i den gällande rätten som omöjliggör ett användande av hemvärnsresurserna. Jag kan bara konstatera att jag inte får något svar på mina frågor. Jag tycker att det är sådana frågor som vi som lagstiftare faktiskt har ett ansvar för att besvara innan vi kräver nya utredningar. talar varmt om hemvärnet det gör jag också så ofta jag bara hinner och, som han säger, deras frivilliga insatser. Men själva andemeningen, , i det som utskottsmajoriteten nu har enats kring handlar inte om frivillighet. Det handlar om en utökad arbetsskyldighet i de här sammanhangen. Det är klart att vi också måste fundera på: Vad innebär detta för människor som har ett normalt arbete och verkar ute i samhället? Jag antar att de flesta gör det på heltid. Hur kommer de att se på detta faktum, om en utredning nu skulle sluta i att det finns en insatsplikt för hemvärnet, som kanske tar väsentligt mer tid i anspråk av deras arbetsår? Hur kommer det att påverka rekryteringen, och hur kommer det att påverka våra hemvärnssoldaters vilja att bidra till och stödja det civila samhället? 21 (V) replik: Jag kan konstatera att är konsekvent i sitt sätt att resonera om det här. Det finns något som jag tycker är lite märkligt. Vi vet vilken förändring som den här regeringen har gjort när det gäller Försvarsmakten, hur fort det har gått och hur många fel som har uppstått. Då kan man fundera på: Hur rädda är ni för att se över regelverk och förändra saker? Det har varit en oerhört stor och nästan traumatisk förändring för många just när det gäller personalen. Det påverkar naturligtvis hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna också. Det är lite märkligt att ha en sådan diskussion när man vet att det inte finns någon politisk kraft som har gjort en sådan förändring så fort och med så många fel som den här regeringen har gjort. Om man då säger att det är farligt att förändra och titta över regelverk blir det för mig en absurd diskussion. Man säger emot sig själv. När det gäller plikt, samhällstjänst, samhällsplikt, civilplikt, försvarsplikt och sådana saker är vi i inte rädda för att lyfta upp det i ljuset. Vad krävs för att få ett samhälle att fungera på ett bra sätt? Vad krävs för att se till att vi möter hoten på rätt sätt? Är det fel att kräva plikt ibland? Man går in i hemvärnet. Man skriver kontrakt, och man vet vad man ska göra. Om man kräver det här av den som skriver kontraktet är det inga problem. Så är det i andra delar av försvaret också när man skriver kontrakt. Det är det vi gör . Jag ser ingen fara med att lyfta upp diskussionen. Om vi har en plikt att tillsammans försvara oss mot hot som samhället utsätts för är detta bra. Vi är också för värnplikt, utökad värnplikt på olika sätt. Vi har inga problem med det, om tror det. Jag tycker definitivt att det går att föra in detta i debatten. Vad krävs för att vi som samhällsmedborgare ska klara av hoten som vi tillsammans står inför? Det kan vi göra genom att se över regelverken också, till exempel. 22 (KD): , det vill säga , har hemvärnet minskat från ca 100 000 man till 22 000 man. Ändå utgör de ett av Försvarsmaktens absoluta grundfundament. Jag tror inte att vi i nog kan uppskatta det lokala engagemang, den försvarsvilja och den lokalkännedom som finns hos hemvärnssoldaten. Den betydelse hemvärnssoldaten i de nationella skyddsstyrkorna har för försvar har också ökat markant. Under de här 25 åren har antalet personer i krigsorganisationen gått från ca 850 000 till en bit över 50 000. Och av dessa 50 000 personer är nu hemvärnssoldater. 22 000 män och kvinnor i tillhör hemvärnet . Att de övas, utrustas och leds på ett adekvat sätt är oerhört viktigt. I den planerade insatsorganisationen, som jag bedömer kan vara väl när den är på plats att i fredstid hantera incidenter och hävda territoriella integritet, är hemvärnet avgörande om vi skulle ställas inför en allvarlig kris- eller krigssituation. Armén skulle i samverkan med marinen och flygvapnet kunna försvara ett begränsat geografiskt område, till exempel , mot ett begränsat angrepp . Men hemvärnet skulle finnas på plats överallt. De nationella skyddsstyrkorna skulle då ha en viktig roll genom att bevaka och skydda viktiga anläggningar mot sabotage och liknande hot. Man utgör den del av Försvarsmakten som finns över ytan och som bevakar och skyddar såväl väsentliga militära som civila objekt. Därmed minskar möjligheterna för en angripare att med mycket begränsade insatser åstadkomma stor skada. Risken för anonyma sabotageinsatser för att störa vitala samhällsfunktioner i en krissituation begränsas också. Hemvärnspersonalens höga beredskap utgör här en viktig faktor för att man ska kunna lösa sina uppgifter. Visserligen föreligger det vissa problem även att rekrytera till hemvärnet, men det tror jag är lättare att avhjälpa. Och detta ansvar vilar på myndigheten. Också ansvaret för hur och var hemvärnet ska utbildas vilar på Försvarsmakten. Det framgår av betänkandet att rekryteringen till hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna var god under förra verksamhetsåret. 1 900 nya hemvärnssoldater rekryterades , vilket bidragit till en nettoökning av personalstyrkan. är det angeläget att se hur oerhört viktigt hemvärnet är för rekryteringen till GMU, den grundläggande militära utbildningen, till tjänstgörande soldater och till de kontinuerligt tjänstgörande soldaterna. Vi kristdemokrater ser att hemvärnets roll när det gäller att bidra till Försvarsmaktens folkliga förankring är viktig och att den inte får underskattas. Förmågan till insatser för att stödja samhället vid katastrofer eller andra påfrestningar är också väsentlig och bör enligt oss utvecklas inom ramen för nuvarande uppdrag. Vi menar också att den pågående utvecklingen mot att hemvärnet ska kunna lösa mer kvalificerade uppgifter i såväl fred som krig bör fortsätta. Det uppdrag hemvärnet och dess ledning har att ge stöd till det civila utför de väl inom nuvarande ordning. I och med den existerande hemvärnsförordningen finns det ett tydligt uppdrag för hur hemvärnet ska kunna stödja såväl den övriga Försvarsmakten som det civila samhället. Vi ser att det är så det fungerar i verkligheten. gav hemvärnsförbanden stöd till samhället om ca . Det pågår ett arbete på Försvarsdepartementet i allmänhet och hos hemvärnet i synnerhet för att kontinuerligt förstärka hemvärnets roll. Redan i inriktningsbeslutet beslutade att hemvärnsförbandens användbarhet, tillgänglighet och flexibilitet skulle öka. Personalen i de nationella skyddsstyrkorna har därför en tjänstgöringsskyldighet som är adekvat. Detta visar att det inte finns något behov av det som oppositionen efterlyser . Däremot för att undanröja eventuella oklarheter och för att förtydliga hemvärnets stärkta roll menar vi att det finns behov av att se över till exempel föreskrifter, förordningar och reglementen enligt det arbete som pågår. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i utskottets betänkande när det gäller punkterna 1, 2 och 4 och avslag på reservationer. 23 (S): Det känns bra att veta att vi är överens om att vi ska se över det här. Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. Det jag vill prata om här är de extraordinära insatserna, som jag önskar ska kunna göras av hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna det gäller inte de vanliga arbetsuppgifterna. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna tycker vi väldigt mycket om i försvarsutskottet. Det har vi hört här från talarstolen, och jag tror att vi alla, oavsett parti, kan stämma in i det. Det är en väldigt bra grupp personer som vi har, som vi kan använda i många olika sammanhang. Men just det som vi ska prata om nu handlar om när någonting inträffar. Det är alltså inte de vanliga sakerna, som vi använder dem till, som vi har sett . Jag har själv varit med när vi har utnyttjat hemvärnet. Och jag ser att de flesta kommer. När någon säger att det är dags att ställa upp, då kommer hemvärnet. Det är inget snack om saken, och det bygger på ett väldigt stort intresse från dessa killar och tjejer som vi ska vara mycket tacksamma för. Det är kostnadseffektivt, och det är väldigt hög kvalitet i det de gör. Vi borde dock utöka nyttjandegraden. Hemvärnsberedskapen har, som vi också har hört, bara använts en gång så här långt, men det här handlar om att förändra hemvärnsförordningen. När man tittar över det som har gjorts runt hemvärnet kan jag se att förra Försvarsberedningens rapport tog upp detta. Man ville använda hemvärnet ytterligare på olika sätt. Jag ser också i propositionerna från regeringen att man pratar om användbarhet, tillgänglighet och att flexibiliteten ska öka inte vara lika utan öka. Att arbetsgivaren kanske inte vill släppa arbetstagaren tvivlar jag på. I de situationer som jag har sett på nära håll har det inte varit något snack om saken. kommer jag från i , och jag vet hur mycket hemvärnet betyder där uppe. Men jag har även träffat hemvärn på andra ställen, och det är ungefär samma där. Jag har också tittat på vad har skrivit, och även de vill ha ett förtydligande och följa upp och säkerställa vad som finns i de här skrifterna. Det jag skulle vilja lägga kraften på är alltså sårbarheten i det samhälle vi lever i. När vi tittar på tv får vi bilder till oss från andra ställen, där det händer väldigt mycket otäcka saker. Det är naturkatastrofer och annat. Det finns alltså en farlig utveckling i vårt land, trots det robusta vi har, att någonting också skulle kunna inträffa här. Det är ingenting som jag hoppas på, tvärtom. Det vi föreslår här rör saker som vi hoppas aldrig någonsin ska inträffa. Vi vill ha en högre tillgänglighet. Vi vill ändra beredskapsgraderna så att man kan använda dem på andra sätt. Det handlar alltså om mycket stora påfrestningar i samhället. Det är när det händer katastrofer vi ska använda dem. Jag kommer ihåg en gång när jag var rektor. Vi fick väldigt mycket snö, och ingen kunde ta sig till sitt arbete. Vi blev uppringda och man sade: Stanna hemma! Det är större fara att ni beger er till jobbet. De gångerna finns hemvärnet. Jag var också med och körde genom dagen efter att detta snöfall kom. Det var som att köra i tunnlar. Där kunde vi också använda hemvärnet. Men tänk er en situation att detta skulle hända på flera ställen, både i och i , i hela och i , i hela . Hur blir det då? Det är sådana stora katastrofer som jag vill att vi ska prata om. Tänk er ett plus! Kommer ni ihåg hur det såg ut där nere och vad som hände? Det här är självklart frivilliga krafter, men när hela samhället måste ställa upp måste det också gå utanför de frivilliga krafterna. Och måste vi ha hemvärnet som ordnar det här. Vi ser också på tv om pandemier. Vad kommer att hända? Det kanske kommer att öka. Det vet vi inte. Det kanske handlar om att utrymma enormt stora områden. Det kanske handlar om isstormar som vi har sett i eller om jättestora olyckor. Det här är alltså resurser som vi vill ha för att kunna tillgripa bortom allting annat, och det hemvärnet kan stå för i det här är ledningen av insatsen. Det är logistiken med transporterna men kanske också annan logistik som behövs. Det är underhållet, och det är staben som man också har. Det enda som vi vet med stor sannolikhet är att det här kommer att hända . Förhoppningsvis inte och i bästa fall aldrig, men vi måste alltså ha en beredskap. Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet. 24 (M) replik: Jag har en fråga till . Hon säger att bakgrunden till att Socialdemokraterna ställer sig bakom en reglementsförändring är att det har varit svårt att ha hemvärnet i en uthållighetssituation. Vi har ju pratat om detta tidigare. Kan specificera, för jag uppfattade inte riktigt vad hon sade. Vad var problemet och i vilken situation? Gjorde inte hemvärnet det de skulle, eller var det så att man bara kunde hålla ut, för är det något som hemvärnet är känt för är det just uthållighet. Det var den första frågan. var också inne på att hon inte tror att beredskapsgraden kommer att ha någon påverkan på arbetsgivare. Det är intressant, för efter min resa i vet jag att det är just det som börjar bli ett bekymmer där uppe. är en jättestor arbetsplats i exempelvis Kirunaområdet och har många hemvärnssoldater kopplade till sin verksamhet. De kan ha problem med i sitt hemvärnsavtal. Hur rimmar det med att man ska utöka? Det finns ju en risk att vi skrämmer bort intresserade. 25 (S) replik: Tack för möjligheten att få vidareutveckla det här! Utbildningsdagarna , vilket också vet, ligger på bestämda veckor. Det kan man alltså som arbetsgivare planera för om det skulle vara ett bekymmer. Jag tror inte att det är det stora i det här. Detta vet man långt i förväg, och det återkommer med jämna mellanrum . Man vet också hur många dagar man skriver på i förväg för att ha den utbildning som är. Jag tror alltså inte att själva utbildningsdagarna kommer att ställa till med bekymmer när det gäller detta. När det gäller uthålligheten tänker jag mig alltså en katastrof som är större än vad vi har sett i . Jag vet att hemvärnet är uthålligt, och jag har sett att de klarar många långa dagar och veckor. Men det finns också situationer där man skulle önska att man kunde använda dem ännu längre. Det har och jag talat om tidigare även i utskottet. Det kan till exempel handla om det som hände när vi fick vårt råtalloljeutsläpp i . Vi hade en önskan om att använda hemvärnet längre i vissa delar, men räddningsledare sade att den akuta delen var över, och då kunde vi inte använda dem längre. I så fall skulle man ha gått in i ett anställningsförhållande med var och en, och det var inte möjligt i det fallet. Jag tycker att det blir bra att vi ser över de förordningar som finns och att vi också kan bredda, för det kan alltså inträffa något som är större än vad vi har sett . Jag tror inte att någon av oss var beredd på stormen och omfattningen som var då. Tänk om det blir ännu större nästa gång! Hur ska vi klara det? Då måste man få öva, vilket vi har hört härifrån. Man måste få fundera över de här sakerna, och man måste ha all styrka på plats också . Därför tror jag att det är bra att vi ser över det här, och som jag läser i de regelverk som finns är det många fler än jag som tycker så. 26 (M) replik: För att återgå till min första fråga, , så svarar du inte på den. Det är så , som du sade, att de fastlagda avtalsdagarna har samma perioder för till exempel SÖF:ar och SÖB:ar. Men talar vi om att insatsberedskapen ska vara sådan att hemvärnssoldaten ska vara beredd att ge sig ut ett visst antal dagar som man inte har en aning om utöver , och det är detta som kan bli ett bekymmer gentemot den civila arbetsgivaren. När det gäller detta är skyldig mig ett svar. 27 (S) replik: Jag tycker inte att jag uttrycker mig oklart, men om kommer ihåg hur det var i när det snöade så var det inte möjligt att ta sig till jobbet. Det var inte ens möjligt att ta sig ut ur lägenheten för de allra flesta. Det var inget bekymmer i det läget att få folk att ställa upp. Självklart var det frivilliga som ställde upp, men hemvärnet och räddningschefen hade alltså ledningen över hur det skulle utverkas. Det dagen det värsta inträffar tror jag inte att någon säger åt en att stanna kvar på jobbet, för den möjligheten har man inte då. Det här handlar om en större olycka än vi kan tänka oss , och detta vill jag att vi ska utreda. 28 (MP): Jag kan börja med att konstatera att alla vi åtta partier i ser väldigt positivt på hemvärnet. Det har vi väl gjort , och förhoppningsvis kommer vi att göra det framöver. Det känns väldigt tryggt. Hemvärnet är ju en helt annan organisation än det var för . Det är en del av armén och ingår därmed i de nationella skyddsstyrkorna. Hemvärnet har till uppgift att verka över hela konfliktskalan med stöd till samhället vid svåra påfrestningar. Hemvärnet utgör nästan hälften av Försvarsmaktens personal och är ett modernt krigsförband med huvuduppgift att skydda, bevaka och ytövervaka. Hemvärnet är också en viktig del av det civila samhällets katastrofberedskap. På så sätt bidrar hemvärnsförbanden till vårt territoriella försvar och skyddet av . och står inför nya hot, och vår syn på säkerhet har förändrats på ett avgörande sätt . Den breddade hotbilden har vidgat den oerhört markant. Hoten mot vårt samhälle sträcker sig alltifrån cyberhot till terrorism, naturkatastrofer, omfattande olyckor, översvämningar, skogsbränder, stormar etcetera. Sårbarheten i vårt samhälle är med andra ord väldigt omfattande. Det är här hemvärnsförbandens förändrade roll kommer in. Därför tycker vi att det är viktigt att kontinuerligt förstärka hemvärnets roll i enlighet med det inriktningsbeslut /09 som fattade om att hemvärnsförbandens användbarhet, tillgänglighet och flexibilitet ska öka jämfört med tidigare. Hemvärnets roll kommer att bli viktigare och viktigare med anledning av hur utvecklingen ser ut i vår omvärld och vilka utmaningar som väntar vårt samhälle. Det kommer att vara helt avgörande att hemvärnet ställer upp vid de kriser som vi kommer att drabbas av . Frågan är inte om det kommer att ske någon större, allvarlig olycka, utan frågan är när den kommer. Då måste vårt hemvärn ställa upp. Då handlar det också om den enskilda hemvärnssoldaten. Därför tycker vi att det är viktigt att förtydliga hemvärnets roll. Av den anledningen finns det behov av att se över de föreskrifter och förordningar som vi beslutade tidigare. Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 29 (FP) replik: I likhet med en del föregående talare uppehåller sig mycket vid flexibilitet och tillgänglighet. Det är klart att de frågorna i första hand handlar om dimensioneringen av hemvärnet, inte om de rättsliga befogenheter som ska finnas när det gäller tjänstgöringsskyldighet vid civil krishantering. Om det är snöstorm i och , förbjude, är det naturligtvis bara fler hemvärnsbataljoner som kan avhjälpa en sådan situation. Men de rättsliga förutsättningarna för att stödja samhället vid dåligt väder finns förvisso på plats. Jag vill fortsätta att ställa mina frågor. Jag delar uppfattning att om det inträffar en stor kris i det svenska samhället ska naturligtvis hemvärnet ställa upp. Men frågar jag : 1.Känner då det inträffat en större kris i det civila samhället och hemvärnet inte har kommit om man har begärt hjälp? 2.Vilka rättsliga förändringar är det som man efterlyser för att säkerställa hemvärnets deltagande? Jag läste tidigare innantill ur 2010. Där står att de har skyldighet att delta vid enligt lagen om skydd mot olyckor. De har skyldighet att delta då Försvarsmakten lämnar stöd till en annan myndighet eller enskild. Och det finns möjlighet för Försvarsmakten att reglera detta med dagens regler i dagens avtal. Vad, , är det som behöver avhjälpas? 30 (MP) replik: Det är bra att på ett sätt delar den grunduppfattning som jag gav uttryck för i talarstolen, men precis som var inne på kommer det förr eller senare att ske en stor olycka i . Tror man inte det, tror man att det kommer att vara som det alltid har varit kan man ju ligga lågt och inte göra någonting. Men med tanke på den hotbild som framför allt har lyft upp och hur vi ser på sårbarheten i samhället ligger det väl i linje att också se över hemvärnet. Vi ska ju utreda och titta över detta, , utifall det kommer någon större katastrof . Kan man förändra då? Personligen, utifrån utgångspunkt, är jag inte främmande för att man kan låta hemvärnet få en ökad roll. Men det får ju utredningen se. Vi vill att hemvärnet ska ha fler uppdrag, för det kommer att behövas. Att då inte från regeringens sida se över detta utan vilja hänga kvar just vid de föreskrifter som redan finns tycker vi är lite anmärkningsvärt. 31 (FP) replik: Jag tror att det har framgått med all önskvärd tydlighet att det sker ett löpande arbete i , och förmodligen också inom Försvarsmakten, där man tittar på hur hemvärnet kan bli mer tillgängligt. Det tror jag till övervägande delen handlar om dimensionering, utrustning, utbildningstid, övningsmöjligheter och mycket annat. Det handlar mycket mindre om de rättsliga förutsättningarna. återkommer till att om det händer en stor olycka måste hemvärnet ställa upp. Det har väl inträffat ett stort antal stora olyckor, svåra påfrestningar på samhället, i . , Estonia jag kan nästan ge hur många exempel som helst. I den mån hemvärnets resurser har efterfrågats har hemvärnet också ställt upp. Vad är problemet? Vilken konkret situation ser du att vi med dagens regelverk inte kan hantera? Jag tycker, herr talman, att oppositionen så här långt är svaret skyldig i dessa frågor. Någonstans pyr det en misstanke hos mig om att det kanske inte var det viktigaste att se över de rättsliga regleringarna avseende hemvärnet, utan det viktigaste av allt var att det bildades en utskottsmajoritet som inte gick med regeringen. 32 (MP) replik: Det sista kan jag definitivt säga att det inte är, . I normala fall när hoppar på är det ju i åtta fall av tio till regeringens fördel. Så är det inte. Det här handlar uteslutande om att se över hemvärnet, och från utgångspunkt kanske också förstärka det. Jag är väldigt tydlig med det. Men jag säger att det kanske inte blir så. Vi får väl se vad utredningen kommer fram till. Jag vet mycket väl att det sker löpande utredningar av hemvärnet från regeringens sida, men jag tycker att det finns en poäng i att det blir kraft bakom. Blir det en riksdagsmajoritet som skickar en väldigt tydlig signal om att man ska se över detta får det ju en helt annan tyngd. Det tycker jag är väldigt bra. Jag håller även med om, som också sade, att hemvärnet ställer upp. Det har de alltid gjort. Men vi pratar ju om situationer som vi kanske inte kan överblicka. I en sådan situation ska det vara väldigt tydligt vad hemvärnet får och kan göra. Då är det väl väldigt bra att man tittar över detta. Jag förstår inte varför är så rädd för att man ska titta över en verksamhet och kanske förstärka den och förändra den på något sätt. Samhället förändras i alla fall. Utanför det här förändras samhället i jättehög hastighet, både på säkerhetsområdet och på det ekonomiska området. Här måste vi också se över hemvärnet, för det blir viktigare och viktigare för vår säkerhet och för vår trygghet. Därför tycker jag att det är bra att vi har fått en majoritet för utredningen. 33 (SD): Jag yrkar bifall till utskottets förslag under punkten 3. Krishantering och militärt försvar över ytan är viktigt. Kriser sker över ett lands hela yta, men krigsrisken finns också över hela ytan. Ett värstafallsscenario där ett land försvarar sig mot ett väpnat angrepp inleds med ett skede med intensiv luftstrid, inkluderande jaktstrider och användande av luftvärn. Det antas allmänt att på har ena sidan vunnit och den andra har därefter svårt att röra sina markförband. En ockupant kan då i värsta fall bara stoppas med det fria krigets metoder. Om vi skulle förlora kontrollen över behöver vi förband som kan försvåra för ockupanten och hjälpa svenska folket i nöd. Vi ser inga sådana hot i närtid, men förband måste finnas och tränas. Hemvärnets kärnuppgift är militär. Hemvärnet är kanske den förbandstyp som är mest folkförankrad, vilket beror på den hjälp som hemvärnet faktiskt ger till gemene man.