prot · H009122 · 2013-06-13 00:00:00 — Arbetet med det svenska miljömålssystemet är enormt och har pågått . Med stor sannolikhet hade vi kommit mycket längre om inte regeringen hade stoppat upp arbetet såsom skedde under den förra mandatperioden. Miljömålssystemets grund beslutades av 1999. I systemet har man gjort fördjupade utvärderingar. bestod tidigare av 15 centrala myndigheter med representanter för kommuner, näringsliv och miljörörelsen. Det var en bred och grundlig process. kom en fördjupad utvärdering. I den sades det att arbetstakten för att nå delmålen och det övergripande målet, som är att lämna över ett samhälle till nästa generation där våra stora miljöproblem är lösta, inte skulle vara möjligt att nå. Rådet lade fram ett nästan heltäckande förslag på delmål och åtgärder för att intensifiera arbetet. Rapporten med åtgärdsförslag fick namnet Miljömålen nu är det bråttom! Då agerade alliansregeringen på ett mycket svårbegripligt sätt som också ledde till stor kritik och stor besvikelse från många håll. Regeringen valde att tillsätta en utredning för att se över miljömålssystemet i stället för att vidta de åtgärder som låg på bordet och var väl förberedda. Vi och många andra har varit och är kritiska till många politiska förslag som regeringen har genomfört, bland annat inom skogspolitiken, det förändrade strandskyddet och politik för den biologiska mångfalden, och inte minst den otroliga frågan om skatt på handelsgödsel, vilken hänger intimt ihop med hur mycket kadmium vi är med och sprider i vår miljö. Hur den svenska naturen skyddas och brukas är absolut avgörande för vilka möjligheter människor har i verkligheten att röra sig och aktivt delta i olika delar av friluftslivet. Det handlar om att plocka svamp, vandra i en blandskog med stigar, bär och fåglar, paddla kajak och kunna gå i land utan att mötas av skyltar om att det är privat mark. Det handlar också om att kunna cykla, åka skidor och leka i naturliga miljöer eller fiska och dra upp en fisk som går att äta utan att man ska behöva oroa sig för dosen av kvicksilver som medföljer. I går debatterade vi kulturmiljöns mångfald i denna kammare. Då som kunde man se de samband och sammanhang som politiken behöver ta hänsyn till. I går kom skogspolitiken upp i samband med hur fornlämningar blir utsatta för förstörelse, inte minst inom skogsbruket. Andelen skador på forn- och kulturlämningar är oacceptabelt stor i skogsbruket. Det kan man läsa i den årliga utvärderingen av de svenska miljömålen. Jag vet att det nu pågår ett arbete med miljömålen och att alla partier är representerade. Jag vet också att man kommer att presentera en del av det jobb som pågår inom det nuvarande miljömålsarbetet, och då kommer en rapport om markanvändning. Jag vill knyta ihop den del som jag har tagit upp med vikten av alla de värden som finns i skogen och naturen och som man kanske inte alltid förknippar varje område med. Det är mycket tydligt inom skogspolitiken där man ofta associerar skog till massaved och virke. Men skogen är ett hem för alla de djur som lever där. Skogen är ett svamprike, ett bärrike och ett friluftsrike. Förutom ett rent virkes- eller massavedsvärde finns det ett socialt värde. Men prislapparna när dessa värden minskar syns inte så tydligt eller hamnar i någon annans budgettabell. Och politik hänger som bekant ihop. När det gäller forskning om friluftslivet är det viktigt för oss som är beslutsfattare att lyssna in det som forskningen kommer fram till inom olika områden. Det är bra om det pågår forskning även om friluftslivet. Det är därför allvarligt att regeringen inte har valt att se till att det sexåriga forskningsprogrammet i förändring har fått en uppföljare. Risken finns att vi går miste om viktig kunskap om friluftslivets betydelse för samhället och hur friluftslivet kan utvecklas. Jag noterar att även ledamot i miljö- och jordbruksutskottet har väckt frågan i en motion i under allmänna motionstiden. Det är bra, eftersom det är en fråga som ligger under partiledares tillika utbildnings- och forskningsministerns område. När det gäller barns och ungas rätt till friluftsliv och skolutflykter finns det brister, trots att det i skollagen och i läroplanen pekas på vikten och värdet av naturupplevelser och skolutflykter. En rapport som , och Idrottslärarna presenterade visar att ansvaret för att de vackra orden ska bli till handling saknas. Rapportens undertitel är vill ha skolutflykter men ingen vill ta ansvar för att de genomförs. Detta är ett problem, och det är dumt att blunda för det. I en av de reservationer som finns i betänkandet har vi två förslag som vi tycker att man skulle kunna utreda för att komma vidare med barns rätt till skolutflykter och friluftsliv. kan man på , på debattsidan Brännpunkt, läsa en text av 22 företrädare för friluftsorganisationer. De skriver bland annat: Hundratusentals barn och unga är med i aktiviteter som arrangeras av det svenska friluftslivet. Föreningsverksamhet är i sig ett bra vaccin mot att hamna i utanförskap. Genom att vara med i en förening inom till exempel friluftsliv eller idrott utvecklar ungdomar sin identitet, får erfarenheter och kunskaper. Det ger framtidstro, en känsla av personlig frihet och en större tilltro till samhället. Hur viktigt det är att tillhandahålla meningsfulla fritidsaktiviteter åt våra barn och unga, visar inte minst den senaste tidens oroligheter i förorter. Oroligheter som sedan spred sig till andra delar av landet. Vettiga fritidssysselsättningar håller ungdomarna borta från gatorna. Så skriver 22 företrädare för olika delar av friluftsrörelser och friluftsorganisationer runt om i . De nämner också att 300 000 ungdomar är aktiva inom de här organisationerna och att vinsterna förmodligen vore stora på många sätt om fler kunde få möjligheten. Det nämns även att samhällets kostnader för brist på motion är runt . Avslutningsvis skriver de: Vi både vill och kan bidra till ett bättre och mer inkluderande . Låt inte friluftlivet vara ett verktyg som ligger oanvänt i verktygslådan. Låt oss istället göra nytta fullt ut. Då blir vi alla vinnare. Jag tror att det är en uppmaning till oss politiker. Jag ber om ursäkt för att jag har dragit över min talartid, herr talman. Avslutningsvis vill jag naturligtvis ställa mig bakom alla reservationer har i betänkandet. Jag yrkar dock bara bifall till reservationerna 1 och 2. 68 (V): De mål för friluftspolitiken som sätts upp är bra. Det finns mycket jag tror att vi är överens om när det gäller betydelsen av ett rikt friluftsliv. Vi brukar tala om idrottsrörelsens betydelse i samhället, men ibland glömmer vi bort friluftslivets betydelse i samhället. De organisationer som arbetar med friluftslivet som grund kanske också behandlas lite styvmoderligt av oss ibland, i jämförelse med idrottsorganisationer. Det här bör vi komma till rätta med, för friluftslivet är viktigt. Friluftslivspolitiken är viktig. Det finns kanske inget område jag försökte just fundera över det där motsättningen mellan privat och allmänt är så tydlig som i friluftslivspolitiken. Det privata inskränker det allmänna på ett sätt som är oerhört tydligt när det gäller tillgång och tillgänglighet till samt möjligheter att utöva fritidssysselsättningar i skog och mark i den fria luften. Det gör att det inte är ett politiskt konfliktfritt område vi talar om. Även om vi är överens om målen är det definitivt inte så att vi är helt överens när de målen kommer i konflikt med andra idéer vi kan ha. Tvärtom finns det på det här området säkerligen ganska stora motsättningar politiskt, trots att jag tror att alla i den här kammaren i huvudsak är överens om de tio målen. Det som skiljer är bland annat synen på hur friluftslivspolitiken ska samordnas med andra politiska områden. Då börjar man nämligen ta från det som kan vara andra prioriteringar. Det kan handla om skogspolitiken. Det kan handla om hur vi ser det som rimligt att skogsbruket till exempel försämrar tillgängligheten till skog och mark. Det kan handla om strandskyddslagen, där varje underlättande av att bygga nära stränder också försämrar tillgängligheten för människor som vill fiska, promenera eller bara ta del av naturlivet. Det kan handla om samhällsplanering, där vi vet att det finns människor som ibland vill tillskansa sig fördelar för sitt eget boende på bekostnad av det allmänna och ibland kanske deras önskningar också tillgodoses. Det handlar naturligtvis även om miljöpolitiken. Hur ska vi förhindra att utsläpp och miljöpåverkan försämrar möjligheten att ta del av friluftslivet och försämrar möjligheten att över huvud taget vistas i skog och mark? Politiken på de här områdena behöver samordnas med friluftslivspolitiken. Det perspektivet saknas i betänkandet och i regeringens målsättning. Därför vill jag, herr talman, yrka bifall till reservation 1 som just handlar om vikten av att integrera friluftslivspolitiken med andra politiska områden. Sedan är tillgänglighet ett honnörsord på många sätt och på många områden. Jag brukar säga att det är det viktigaste ordet i hela kulturpolitiken. Det tar nämligen upp så många olika aspekter tillgången till det som är professionellt utövad kultur, tillgången till att själv få utöva och även den fysiska tillgängligheten. Vi vet att vi har en historia av svek gentemot Handikapprörelsen som träffas utanför och protesterar mot att beslut om att göra tillgängligt 2010 fortfarande inte är uppfyllt. Även på detta område finns mer att göra. Tillgänglighet handlar också om att ta bort hinder för alla dem av oss som har någon form av funktionsnedsättning. Även här menar jag att det finns en brist i att man inte ser hur andra lagar faktiskt kan stå i motsättning till målen för friluftslivspolitiken. Skogsvårdslagen är ett sådant exempel det finns inget tillgänglighetsperspektiv som genomsyrar skogsvårdslagen. Tillgänglig natur borde vara en målsättning i skogsvårdslagen. Därför, herr talman, yrkar jag bifall också till reservation 2 som handlar om just det. Slutligen: Ja, det blir kanske lätt så att det blir mycket vackra ord. I det här betänkandet behandlar vi inte pengar; det gör vi när budgeten ska tas upp, vilket vanligtvis är . Det företrädarna för friluftslivsorganisationer skriver på är dock just att de vackra orden klingar rätt falskt när man ser hur regeringen har behandlat friluftslivspolitiken ekonomiskt . avsattes , och är det . Det är en ökning med som den borgerliga regeringen har suttit. Det är naturligtvis inte rimligt om man menar allvar med att friluftslivspolitiken behöver prioriteras. Vi i kommer att diskutera hur mycket vi kommer att lägga till på detta område , men det är helt klart att det här inte räcker. Dessutom finns det regler, vilket företrädarna också påpekar i sin artikel, som gynnar idrottsorganisationerna men inte friluftslivsorganisationerna. Även det tycker jag att man absolut bör se över. Om det är så att målsättningarna för friluftspolitiken verkligen är målsättningar och inte bara vackra ord måste vi avsätta pengar för att få kraft bakom orden. Jag yrkar alltså bifall till reservation 1 och reservation 2. 69 (S): Vi socialdemokrater yrkar bifall till förslaget i detta betänkande och har inga reservationer. När propositionen Framtidens friluftsliv debatterades gav vi i ett tillkännagivande till regeringen om att man måste komplettera med ett antal mätbara mål. Vi har fått resultatet, och vi är nöjda med det. Men jag vill ändå påpeka ett antal saker som rör svenskt friluftslivs framtida förutsättningar. Vi ser en samhällsutveckling som pekar åt helt fel håll även på det här området. Med regeringens politik med ökade klyftor i samhället, fler i utanförskap och en massarbetslöshet som biter sig fast och inte verkar minska tvingas många familjer att prioritera sin vardag rent ekonomiskt. Vi har sett det på idrottens område, som har påpekats tidigare i debatten, och vi ser det även inom svenskt friluftsliv. Det måste vara ett misslyckande för dagens svenska regering. Jag tror inte att man vill ha den utvecklingen, men jag tror att det finns en planerad inriktning där man verkligen vill ställa människor mot varandra. Möjligheten för barn och unga att vistas i naturen under ordnade former är oerhört viktig för deras framtida utveckling och lärande. nämnde i sitt tal att 300 000 barn och unga är medlemmar i någon av Svenskt Friluftslivs 23 medlemsorganisationer. Det skapar förutsättningar för att de inte ska hamna i utanförskap. Genom att vara med i en förening utvecklar ungdomarna sin identitet och får erfarenheter och kunskaper. De ges en framtidstro och en större tilltro till samhället. Svenskt Friluftsliv och dess föreningar kan göra skillnad om vi vill det. Vi vet att idrottens och friluftslivets arbete med integration har varit mycket lyckosamt, inte bara utifrån ett etniskt perspektiv, utan det handlar också om en ekonomisk integration. Vi måste värna det och skapa förutsättningar för svenskt friluftsliv och idrotten att fortsätta jobba med detta. Men ser vi en utveckling som skapar sådana problem som vi har sett i och andra områden i , som påpekade. Vi får ett vi-och-de-samhälle. Därför måste idrotten och friluftslivet stärkas, bevaras och utvecklas. Folkrörelsen i har inte råd med den politik som förs i vårt land. Det finns områden som gör det möjligt att utveckla svenskt friluftsliv. Som sade tidigare slipper medlemsförbunden inom sociala avgifter upp till ett halvt basbelopp, det vill säga . Det gäller inte medlemsförbunden inom Svenskt Friluftsliv. Det kan vi ändra på om vi vill. I vår budget har vi också ett förslag på föreningsjobb. Det skulle ge förutsättningar att utifrån ett arbetsmarknadspolitiskt perspektiv skapa möjligheter för föreningar att anställa personer i olika funktioner i föreningarna. Vi ser att det finns ett växande problem för föreningarna att få funktionärer och människor som vill jobba med den administrativa delen av föreningsjobbet, vilket är viktigt för att föreningarna ska kunna fungera. Detta kan vi göra, men frågan är om dagens regering vill göra det. Svenskt friluftsliv kan göra skillnad. Bristen på motion kostar samhället 6 miljarder . Vi kan inte låta samhällsutvecklingen fortsätta som . Alla barn och ungdomar har rätt till en aktiv fritid. Alla barn och ungdomar har rätt att få delta i ett rikt föreningsliv oavsett föräldrarnas ekonomiska situation. Vi har inte råd med en politik som inte ger alla samma förutsättningar. 70 (M): av nationaldagsfirande och prinsessbröllop blir vi alla påminda om att förståelsen av begreppet svensk och svenskhet är viktig, givet att begreppet annars riskerar att kidnappas av människor som definierar svenskhet i termer av banala saker som hårfärg och kyrkotillhörighet. Det som är svenskt är dock något mycket djupare, större och viktigare. Det svenska innebär tolerans och tillgänglighet för alla människor i vårt samhälle. Detta uttrycks bland annat i den svenska allemansrätten. Vi har en svensk idé om att jorden också i praktisk bemärkelse tillhör alla. De bär och svampar som växer i skogen tillhör primärt inte bara markägaren utan också den som plockar dem. Detta är svenskt, och detta är unikt. En anställd på vårt moderata riksdagskansli berättade för mig hur hans familj åkte på semester till under hans ungdom. Man hyrde cyklar, och hade de stannat vid några vackra, vilda hallonbuskar och börjat äta dessa bär på klassiskt svenskt manér. kom en markägare springande över ängen och skällde ut familjen för att de åt av hans hallon. Detta fick honom att förstå innebörden av den svenska allemansrätten. Givet att naturen tillhör oss alla har debatten om svenskt friluftsliv tenderat att handla om viktiga saker som miljövård, värnandet av arter och att lära skolbarn att inte skräpa ned i naturen. Mer sällan har vi talat om naturen i termer av jobb och ekonomisk tillväxt. Jag tror att det beror på att debatten om svenskt friluftsliv har dominerats av partier och organisationer som ser ett motsatsförhållande mellan tillväxt, jobb och miljö. Dessa har fel. presenterade vi moderater en rapport med titeln framtidens jobb?. Där konstaterade vi att många av framtidens jobb kommer att skapas i och i anknytning till svenskt friluftsliv. När vi tänker svenskt friluftsliv associerar vi nog ofta begreppet till småskalig kanotuthyrning och glassförsäljning. Inget kan vara mer fel. omsätter svenskt friluftsliv , och 77 000 människor får sin försörjning inom dessa områden. har snabbast pågående urbanisering. Man räknar med att kommer att öka med 200 000 invånare . kommer att öka med 40 000, och så håller det på. I kölvattnet av denna utveckling blir människors längtan efter naturupplevelser och större genuinitet allt starkare. Framgångsrika bloggar om livet på landet, tv-program där bönder söker fruar och ett oändligt antal matprogram där vi alla får lära oss att laga mat med riktiga råvaror i långkok från grunden är alla uttryck för denna längtan hos nutidsmänniskan. En modern friluftspolitik tar sitt avstamp i allt detta. Den ser att naturvård, jobb och tillväxt inte står i något motsatsförhållande till varandra. Tvärtom förutsätter dessa områden varandra. Svensk natur ska vara tillgänglig för alla. I när fysisk inaktivitet beräknas kosta samhället i sjukvårdskostnader, vid sidan av lidande och försämrad livskvalitet, blir friluftslivets betydelse för folkhälsan mycket tydlig. Vår svenska relation till natur och djur är på många sätt unik. Vi älskar vår natur och lär oss redan som barn att vistas i den och vara rädda om den. Detta värnande av naturen gäller , men utmaningarna ser delvis annorlunda ut . handlar hoten mot naturen inte bara om nedskräpning och miljögifter utan om en växande motorpark med möjlighet att köra fort på sjöar och i naturen. Jag kan förstå att motorfordon, som diverse skotrar och motorcyklar, lockar inte minst unga män att köra fort ute i naturen. vittnar markägare och olika organisationer om sönderkörda marker, förstörda unika miljöer och exempelvis fåglar som blivit störda . Allt detta stämmer till eftertanke. Vi är ännu inte inne i semesterperioden men har redan hört talas om allvarliga olyckor med vattenskotrar. Det visar att värnandet av naturen och att se den som allas vårt ansvar är viktigt. är jag glad att ett av målen för regeringens friluftspolitik är tillväxt och landsbygdsutveckling. De företag i glesbygd som bygger sin verksamhet kring friluftsupplevelser har långsiktigt goda förutsättningar att inte bara överleva utan också kunna växa och utvecklas. Här finns ett av svaren på frågan var framtidens jobb kommer att växa fram. Jag tror att alla mår bra av en breddad debatt kring den eviga frågan om att hela ska leva och att vi ibland flyttar fokus bortom debatten om kommunala utjämningssystem och behov av statliga investeringar i infrastruktur. Det är viktiga frågor, men det som långsiktigt får en region att överleva är förmågan att skapa jobb och tillväxt i den egna regionen. Många av framtidens jobb kommer att skapas inom svenskt friluftsliv. Vår utmaning är att lyfta fram dessa frågor och koppla samman dem med tillväxt och sysselsättning. Alltför länge har debatten om svenskt friluftsliv enbart handlat om miljövård. ser allt fler att ett långsiktigt miljöarbete och frågor kopplade till regional tillväxt intimt hänger samman som två sidor av samma mynt. Det är det delvis nya och spännande som vi alla kan ta med oss in . Jag yrkar bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på samtliga motioner. 71 (S) replik: Jag skulle vilja fråga hur han ser på vårt förslag om föreningsjobb, om det känns som en vettig och positiv inriktning för föreningarnas möjligheter till utveckling även inom svenskt friluftsliv. Jag skulle även vilja fråga om den ekonomiska situationen i vårt samhälle. Vi ser att klyftorna ökar. Fler och fler familjer hamnar i utanförskap på grund av de försämringar i socialförsäkringssystemen som har infört under sin regeringsperiod. Det ger effekter som innebär att barn och ungdomar inte kan delta aktivt i svenskt friluftsliv och i idrottsrörelsen rent generellt. Det får konsekvenser. Ser dessa konsekvenser? Om han gör det, är han då beredd att göra någonting åt det? Som vi sade tidigare kostar ohälsan på grund av att vi inte motionerar tillräckligt och är aktiva på vår fritid. Därför måste någonting göras. Jag har alltså två frågor: Kan tänka sig att det skapas förutsättningar för vårt förslag när det gäller föreningsjobb? Ser att den ekonomiska utvecklingen och det utanförskap som Alliansen skapat leder till att färre barn och ungdomar har möjlighet att aktivt delta i svenskt friluftsliv? 72 (M) replik: Tack för frågorna, ! När det gäller frågan om föreningsjobb har jag inte haft anledning att dyka djupare in i den och kan därför inte exakt kommentera det förslaget. står de ideella föreningarna det gäller inte bara friluftslivet och idrottsrörelsen inför en vändpunkt. Det är allt svårare att få människor att arbeta långsiktigt ideellt. Det vet jag eftersom jag är djupt engagerad i föreningslivet. Konkret får utveckla frågan lite grann så att jag kan svara mer utförligt. Vad gäller förutsättningarna för idrottsrörelsen, och föreningarna som den härbärgerar, samt för friluftslivet har alliansregeringen kraftigt stärkt de finansiella förutsättningarna. Idrottslyftet innebär jämfört med Handslaget en dubblering. har vi ökat anslagen till Svenskt Friluftsliv med . Jag kan hålla med om att det alltid finns behov av mer pengar, men flera av medlemmarna i Svenskt Friluftsliv är medlemmar också i . Inom den organisationen råder viss ojämlikhet, kan man säga, vilket regeringen inte kan lastas för. 73 (S) replik: såg vi på nyheterna ett inslag om något som också hör till kulturutskottet, nämligen musikskolorna. Inslaget gällde situationen för musikskolorna i . Man intervjuade , folkpartistiskt borgarråd, som ansåg att en höjning inte var något problem. Det handlar om för en elev. Vi såg barn som tyckte att det var jätteviktigt att få spela på trummor, att få delta i . Det visar sig att det finns barn, ungdomar, familjer som inte har råd att betala den avgiftshöjningen. Det jag är ute efter och vill fråga är om han inte ser att man höjer avgifterna inom musiklivet, eller inom idrottsrörelsen, för att kompensera för den bristande rikspolitik som förs . Alliansen har en generell lösning på allt sänk skatten så löser vi alla problem. Jobbskatteavdraget tycks vara den enda lösningen. Jag ser en annan samhällsutveckling, och den oroar mig. Vi delar upp människor i vi och de, de som har förutsättningar jag och har jättebra förutsättningar och de som inte har det. De som inte har förutsättningar kommer inte att delta aktivt i svenskt friluftsliv, i idrottsrörelsen. Det krävs politiska beslut och att man tror på solidaritet och jämlikhet i samhället där alla tillsammans skapar förutsättningar för att alla ska kunna delta aktivt. Ser inte den utvecklingen? Det kommer, som jag sagt i tidigare debatter, att innebära att vi får färre förebilder inom dessa områden förebilder som , , vilket område vi än talar om ifall vi inte skapar förutsättningar så att alla barn och ungdomar har möjligheter till en aktiv fritid, oavsett var de befinner sig. 74 (M) replik: Det är väldigt vad drar stora växlar på det faktum att det kan kosta någonting att delta i föreningslivet, precis som det alltid har varit. I är det jämförelsevis mycket billigt att vara med i de allra flesta sammanhangen. Jag vill inte på något sätt raljera över vad som sägs om , och man ska absolut inte säga att en höjning är oviktig. För vissa är höjningen stor och kan ha avgörande betydelse. Alliansregeringen har bland annat genom skattesänkningarna för dem som arbetar givit många större förutsättningar att disponera en högre nettoinkomst än vad de hade under den tidigare regeringens tid. Sanningen ser inte alltid ut på endast ett sätt. är fast i sin demagogi att allt är vårt fel. Någonting kanske var fel även , , men ska vi inte gå in på alla de detaljerna.