prot · H00963 · 2013-02-12 00:00:00 — Det är upprörande och dåligt att det inom svensk högskola, inom svenskt näringsliv och inom många andra delar av det svenska samhället finns för få kvinnor i förhållande till män på maktpositioner eller på inflytelserika poster. Det börjar tidigt, och det fortsätter upp i urvalsprocesserna. Högskolan är någonting som vi betalar gemensamt, och självklart är det viktigt att ta ett extra ansvar för hur jämställdheten utvecklas där. Det som har visat sig vara ett verksamt medel är att sätta rekryteringsmål. Om man är feminist och jobbar med jämställdhetsfrågor är man alltid otålig. Det är självklart oacceptabelt att av professorerna är kvinnor. Detta höjs inte utan . Detta är en fast och jämn utveckling åt rätt håll. Det får man också tillåtas att glädjas något åt som man säger att detta inte duger och inte räcker. Man kan jämföra med en annan diskussion om hur det ska se ut i bolagens styrelser. Jag anser inte att man ska bestämma hur det ska se ut i de privata bolagen. Men i de statliga bolagen har regeringen tagit ett ansvar eftersom det är vi som är ägare där. Där är hälften män och hälften kvinnor. Det är betydligt lättare att åtgärda. Men det är inte politiker som kan gå in och tala om vilka som ska vara professorer och ensidigt bestämma det. Genom att sätta mål och ge uppdrag i regleringsbreven till universiteten och lärosätena kan man säga att de ska sträva efter detta. Men en professor är en professor hela livet. Regeringen plockar inte bort och tillsätter nya. Det finns ändå saker som i viss mån förlåter att detta går långsammare än man skulle kunna hoppas. Det hindrar inte att vi från regeringens sida har fullt fokus på detta och har gett det gamla ett uppdrag som vi nu har fått tillbaka med förslag. ska vi fundera över hur vi ska gå vidare med de förslag som kommer därifrån. 64 (MP): Jag uppfattade inte att jag fick svar på frågan när om utvärdering av excellenssatsningarna ska vara klar. När man talar om strukturer är det viktigt att se vissa saker. Som feminist ser man att det också handlar om strukturer och normer som styr, inte bara enskilda faktorer eller enskilda individers val. Och politiken kan påverka strukturerna. Skulle det vara så att de strukturer som vi har i högskolan motverkar att kvinnor får möjlighet till professurer är det viktigt att åtgärda dessa strukturer. En sådan tänkbar aspekt är att manliga professorer missgynnar sina kvinnliga doktorander till förmån för sina manliga. Det vet vi inte så mycket om. Eller leder denna excellenssatsning till att det är de som redan finns i systemet som kommer att premieras? Det vore väldigt intressant att se vad kommer fram till. Därför är jag angelägen om att veta när vi får rapporten. Det är också intressant att lyfta frågan vilka discipliner de kvinnliga forskarna återfinns i. Är det att de traditionellt finns i de så kallade mjuka disciplinerna eller det faktum att kvinnor och män jobbar på väldigt segregerade arbetsmarknader i som reproduceras genom att vi har det system vi har? I min interpellation skrev jag om som började arbeta på college och till en början fick göra det gratis. , 2013, är det anmärkningsvärt att kvinnor inte får anställning som doktorander i lika hög grad. Hur man anställer på universiteten är en strukturell fråga som man med politikens hjälp kan påverka. Vid har och kartlagt jämställdheten. De pekar på att det finns en norm för hur hen ska vara som forskare som är knuten till manligt kön och en viss form av maskulinitet. Det gör att forskarpositionen i högre grad är tillgänglig för män än för kvinnor. Utredarna menar också att det förstärks av den pågående marknadsanpassningen av högskolesektorn. Läser man regeringens forskningsproposition i ljuset av detta kan man förstå varför genusforskningen har utelämnats och att ordet genus inte används. Man kan fundera på om det är ett medvetet val eller inte. Jag ställde frågan: Avser ministern att ta några initiativ i syfte att stärka genusforskningen? Jag tolkar svaret som ett nej men att ska bevaka att lagen följs, det vill säga att kvinnor och män ska ha lika möjligheter. Men det säger redan lagen. Jag bjöd jämställdhetsministern på det konkreta förslaget att kartlägga och synliggöra hindren och med det som grund kunna sätta in åtgärder för att en jämn könsrepresentation ska kunna nås. I EU:s kommande ramprogram Horisont 2020, som ska efterträda det sjunde ramprogrammet och gälla 20142020, skriver man hur man i större grad ska kunna möta gemensamma samhällsutmaningar. Om viljan finns är det lätt att se att samhällsutmaningarna också kräver samhällsvetenskaplig forskning och därmed också genusperspektiv. Håller ministern med om att det då är viktigt att jobba med både representativiteten och innehållet i akademin? 65 Statsrådet (FP): Jag har inte svarat på när excellenssatsningen ska redovisas eftersom jag inte vet det. Jag hoppas att jag får besked om det under debattens gång; annars får jag be att återkomma. Jag vet det faktiskt inte. Jag vill inte medverka till bilden att genusforskning är satt på undantag i . Enligt årsredovisning finansieras fortfarande genusforskning med . Det är en nivå som har legat stabil . har också en expertgrupp inom genusforskning. Det är något som verkligen inte föräras alla ämnen. Jag vill också påpeka att alliansregeringen genom sina två forsknings- och innovationspolitiska propositioner kommer att anta den ena av dem här ökar anslaget till forskning och innovation med . Det är viktigt också i denna kontext. Genusforskning bedrivs på över tio lärosäten i och är väl etablerad inom en lång rad discipliner. Det finns en stark genustradition inom historia, litteraturvetenskap, etnologi, engelska och idéhistoria. Inom samhällsvetenskapen är den väl etablerad inom till exempel statsvetenskap, kulturgeografi, sociologi och socialantropologi. Genusaspekter finns också inom den medicinska, naturvetenskapliga och teknikvetenskapliga forskningen. För ett forskningsfält som har så bred förankring på högskolor och universitet innebär stora höjningar av fakultetsanslaget mycket. När regeringen, som vi nu gör, ger medel till högskolor och universitet att självständigt fördela till forskning bör det också gynna genusforskningen. Jag vill alltså inte ge legitimitet åt bilden att svensk genusforskning inte skulle klara sig självständigt i konkurrensen med andra forskningsområden. Den är bättre än så och håller högre kvalitet än så. Genusforskningen är inte satt på undantag. När det gäller förslag om att titta närmare på olika strukturer och ojämställdhet har vi i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen som jag nämnde i mitt svar gett för att forska just inom sådana områden. Det tycker jag väl tillfredsställer det önskemålet. 66 (MP): Att forskningspropositionen ger en ökning av satsningen på forskning garanterar inte att de medlen kommer att gå till just genusforskning. Det är universiteten som självständigt ska fördela dem. Därför är det intressant att se vilka möjligheter som finns inom olika forskningsdiscipliner och också kopplingen till Horisont 2020. I beslut står det i punkt 23: Verksamheten inom Horisont 2020 bör vara inriktad på att främja jämställdhet mellan män och kvinnor inom forskning och innovation, i synnerhet genom att ta itu med de bakomliggande orsakerna till obalansen mellan könen genom att utnyttja hela den potential som finns hos både kvinnliga och manliga forskare, och genom att integrera jämställdhetsaspekten i projekt i syfte att förbättra forskningens kvalitet och stimulera innovation. Verksamhet bör också syfta till att principerna om jämställdhet mellan kvinnor och män ska genomföras i enlighet med artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i EUF-fördraget. Min fråga är återigen: Vad tänker statsrådet vidta för åtgärder för att detta ska bli verklighet nu när vår egen forskningsproposition inte tog upp genusforskningen? 67 Statsrådet (FP): Mitt svar på detta är att 9 miljarder till forskning och innovation, 32 särskilda miljoner till och en stark genusforskningstradition på tio lärosäten i är en god garant för att vi kommer att fortsätta att arbeta med de viktiga frågor som ni belyser. Regeringen som huvudman för lärosätena bedriver ett aktivt arbete gentemot lärosätena för att jobba med jämställdhet genom regleringsbreven och inte minst med de rekryteringsmål som vi har satt upp. Vi kommer att följa upp dem. Det känns ändå som ett bra steg i rätt riktning jämfört med hur det såg ut att av professorerna är kvinnor och att sju av tio rektorer på de största forskningslärosätena i är kvinnor. Vi är på väg åt rätt håll. Det för man glädja sig åt som vi fortsätter att arbeta för mer jämställda universitet och högskolor när det gäller både bemanning och innehåll i forskningen. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2012/13:220 om sfi svenska för invandrare 68 Statsrådet (FP): har frågat integrationsministern om vad han avser att göra för att förstärka och förbättra sfi-utbildningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Tillgång till en väl fungerande utbildning i svenska, anpassad efter den enskildes behov, förutsättningar och mål, är en viktig del av de flesta nyanländas integration i . Som lyfter fram finns det anledning att ställa frågor om individanpassningen av utbildningen i svenska för invandrare (sfi) och hur den fungerar. är det tydligt uttalat i skollagen (2010:800) att hänsyn ska tas till den enskildes behov av att kunna kombinera studier i svenska med arbete, praktik och andra utbildningar. Trots det kan vi konstatera att graden av individuella lösningar är mycket låg och att majoriteten av eleverna går samma väg genom utbildningssystemet oavsett mål med studierna. Regeringen anser mot den bakgrunden att det bör övervägas hur en bättre mål- och individanpassning av utbildningen i svenska språket för vuxna invandrare kan åstadkommas så att den bättre svarar mot individens mål, behov och yrkesval. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) aviserat ett statsbidrag på totalt för kvalitetshöjande insatser inom sfi. Det ska bidra till ökad kvalitet och individanpassning av utbildningen. Utöver det pågår en översyn av både sfi och den grundläggande vuxenutbildningen inom ramen för två utredningar (U 2011:07) och (U 2011:05). Både sfi och vuxenutbildning på grundläggande nivå är viktiga former när det gäller nyanländas integration i . , som ska redovisa sitt uppdrag , ska enligt sitt ursprungliga uppdrag föreslå hur valfrihet och individuell anpassning kan ökas inom sfi (dir. 2011:81). Regeringen har gett utredningen ett utökat uppdrag att även föreslå hur utbildningen i svenska språket bättre kan anpassas till de mål som den enskilde har med sina studier samt överväga om Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att upphandla den utbildning i svenska som ingår i en etableringsplan enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (dir. 2013:10). I det utökade uppdraget till ligger också att överväga om all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare bör ges inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna för att på så sätt öka förutsättningarna för en mer individanpassad utbildning och snabbare genomströmning. När utredningen har presenterat sina förslag kommer jag att återkomma i frågan. 69 (S): Jag vill hälsa välkommen och gratulera henne till utnämningen som minister för jämställdhet. Jag ser fram emot intressanta debatter här i kammaren och hoppas på en samsyn i dessa så viktiga frågor som ligger på ministerns område. I min interpellation ställer jag frågan om vad ministern avser att göra för att förstärka och förbättra sfi-utbildningen. Jag vill tacka för svaret. Ministern och regeringen har uppmärksammat att det finns flera problem och oklarheter bland annat när det gäller den enskilde individens förutsättningar att klara utbildningen. Olika individer behöver olika stöd i sitt lärande av svenska språket. Vi har hört att det pågår en översyn av både sfi och den grundläggande vuxenutbildningen dels i , dels i . Den sistnämnda ska vara klar . Det har aviserats ett statsbidrag på med start för kvalitetshöjande insatser. Utredningarna är inte klara, och det är av stor vikt att vi använder dessa pengar på absolut bästa sätt. Min följdfråga till ministern blir: På vilket sätt ska dessa användas ? Har ministern några konkreta svar på vilka slags åtgärder eller förstärkningar som är aktuella? 70 (FP): tar upp en viktig fråga, men jag blev förvånad över att Socialdemokraterna lyfter upp detta. När vi har debatter inom vuxenutbildningsområdet, fru talman, brukar inte Socialdemokraterna nämna svenska för invandrare trots att det är en mycket viktig del i arbetsmarknads- och integrationspolitiken. Jag tycker att har gett ett mycket bra och utförligt svar. Det finns flera konkreta saker som är under planering. I vuxenutbildningsdebatterna brukar vi säga att det inom hela vuxenutbildningspolitiken särskilt är svenska för invandrare som med all rätt är satt under lupp. Det beror inte enbart på regeringens utredningar eller regeringens politik, utan detta är ytterligare ett område som kommunerna har ansvar för, fru talman. Eftersom jag har en bakgrund i kommunalpolitiken vill jag påminna om att det inte är sällan som socialdemokratiska och vänsterpartistiska politiker aktivt motsätter sig konkurrensupphandling av vuxenutbildning och även svenska för invandrare. Det har gjorts två stora utredningar på uppdrag av Skolinspektionen. 2010 tittade man på 25 kommuner, och tittade man på 33 kommuner. Men kritiken är densamma precis det som förmedlas i statsrådets svar: Det är dålig kompetens, inte rätt kompetens och för dålig individualisering. Trots att man är medveten om de enskilda nyanländas behov och förutsättningar är det mycket kollektiva lösningar, ingen flexibilitet och dålig kvalitet. Dessutom finns det en tuff kritik som återkommer, fru talman, mot att många kommuner av de granskade inte ens vet hur kvaliteten ser ut inom sfi eftersom de inte följer upp resultaten trots att sfi kostar både för staten och för kommunerna. Mitt medskick till är att det är jättebra att du lyfter upp ärendet, men prata gärna med dina kolleger! Jag går på våra borgerliga kolleger, men vi har sett ett mönster inte minst i S- och V-styrda kommuner av att man motsätter sig konkurrensupphandling. Om man inte konkurrensupphandlar exempelvis sfi får vi inte ökad bredd, inriktning på akademiska spår eller yrkesspår, kvällspass eller vad det nu kan vara som också är viktigt om man ska lyckas. 71 Statsrådet (FP): Jag tackar för välkomnandet. Det känns skönt så här i början att känna sig välkommen. frågar vad vi ska använda de 50 miljonerna till. Det är pengar som finns att söka. Det är som fördelar dem och som tar emot ansökningar från kommuner som vill pröva olika innovativa sätt att lösa de huvudproblem som , och regeringen pekar på: Det är alldeles för mycket fabrik och alldeles för mycket av att vi gör lika för alla som vi alltid har gjort i stället för att gå åt det håll som vi alla vet är riktigt att varje individ ska få sin egen utbildning i förhållande till förkunskaper och i förhållande till vad man ska använda svenska språket till. Är det studier? Är det arbete, och vilket arbete är det i så fall? Eller är det för att klara vardagslivet? Jag tror att vi kan vara överens om att detta är en av de viktigaste åtgärder vi kan vidta för att förbättra integrationen i det svenska samhället och för att göra det möjligt för oss att på ett bra sätt ta emot de människor som kommer till . De kommer hit för att arbeta, för att studera, för att följa sitt hjärta eller för att de flyr från grymheter, tortyr och förföljelse i andra länder. Detta är en vardagsfråga, men en fråga som verkligen har en koppling till det vi tycker är allra viktigast. har vi detta stimulansbidrag för påhittiga och kreativa kommuner, men jag tror att det stora vi kan göra kommer att ske när vi först får och sedan . Då kommer vi att ha en bättre helhetsbild än vi har haft av vad som faktiskt sker och vad som behöver göras. 72 (S): Jag tackar ministern för klargörandet. Det var mycket av detta som jag hoppades att jag skulle få höra. En annan fråga i min interpellation gäller sfi-lärarnas utbildning och kompetensutveckling. Läraryrket i sig är som vi vet både viktigt och svårt. Jag tror att det kan liknas vid speciallärarens roll att undervisa vuxna med olika skolbakgrund och kunskaper, där en del är analfabeter. Lägg därtill, precis som ministern sade, att de som ska undervisas har kommit från länder där de kanske farit illa. De har kanske genomgått hemska trauman och har mycket sorg och rädsla med sig i bagaget. Det är sådant som också kan påverka koncentrationsförmågan, ge inlärningssvårigheter och påverka hela processen. Flera av dem som kommer har också lägre skolbakgrund än de som kom tidigare, medan andra är mycket väl utbildade genom akademiska studier. Jag blir lite oroad när jag läser om den nya lärarlegitimationen. Där står det att det nu endast krävs en termins studier i svenska som andraspråk i stället för, som tidigare, två terminer. Regeringens egen sfi-utredare anger att kravet borde vara två terminer. Jag funderar på om det kanske skulle vara ännu mer fördjupat för vissa lärare. Jag undrar om ministern har några synpunkter på utbildningskravet för lärare i sfi och svenska som andraspråk. 73 (FP): Jag vill komplettera statsrådets utförliga svar med att det har gjorts ett antal satsningar på att kvalitetshöja sfi. Jag är förvånad över att över huvud taget inte kommenterar det som gör att vi hamnar i den här situationen där enskilda inte får en bra start i kommunen. De får ingen individuellt anpassad sfi-utbildning, utan det är kollektiva lösningar. Det är en kritik som och måste ta till sig. har lyft upp detta på olika sätt. Det finns ett antal utredningar, och senast har sfi-lyftet bland annat gått till att kompetenshöja lärarna. Vi har flera saker på gång som jag välkomnar. 74 Statsrådet (FP): Jag håller med om att det är en mycket krävande och viktig uppgift att vara sfi-lärare. All heder till dem som kämpar på runt om i med att utbilda de 100 000 elever som finns i sfi och dessutom de 40 000 som läser svenska som andraspråk. Det är självfallet angeläget att ha rimliga behörighetskrav och att varje lärare är att möta den utmaning det innebär att göra den här viktiga insatsen. Jag tycker att de behörighetskrav vi har är väl avvägda i förhållande till uppgiftens svårighet och det behov av lärare vi har. Till yttermera visso avsätter regeringen 55 miljoner för att kompetensutveckla sfi-lärare och för att, när vi väl har dem på plats, också ge stöd för att de ska få ännu bättre möjligheter att klara sin uppgift. 75 (S): Tack för svaret, ministern! Jag blir inte riktigt klok på om ministern menar att det är bra som det är. Vad är det som är? ska det bli en termin, men er egen utredare föreslår två terminer, och så gör även . Det är för lite med en termin, och två skulle vara mer lämpligt. Men jag är nöjd med svaret. Målet är att vi ska lära ut svenska språket så att den enskilde klarar sig både i samhället och i arbetslivet. Arbetslivet kräver så mycket mer . Det krävs att man kan läsa, skriva och kommunicera på svenska i de allra flesta jobbsituationer. Jag oroar mig för att vi kanske nöjer oss med att den enskilde får arbete och att vi ger upp svenskundervisningen i samma stund som arbete ges. Det kanske bara är en tidsbegränsad anställning utan varaktighet, och vi måste alla vara flexibla i vårt yrkesliv, vara beredda att byta yrke och så vidare. Ska vi nöja oss när kunskapsmålen är uppnådda eller när den enskilde får ett jobb av något slag och sedan riskerar att stå utan tillfredsställande kunskaper i svenska ? Jag undrar om ministern har några tankar om när sfi:n ska vara klar. 76 Statsrådet (FP): Låt mig tydliggöra att jag tills vidare tycker att en termin räcker. Sedan får vi ta emot synpunkter och överväga hur vi ska hantera dem. Jag kan förstå oro över att man struntar i att lära sig svenska om man får ett jobb. Det kan man vara orolig för, men jag har en betydligt större oro för hur det har fungerat på alldeles för många håll, där man inte bryr sig om någon anknytning till arbetsmarknaden över huvud taget utan tänker att de måste lära sig svenska först. De går kurs efter kurs, och vi vet att för som går efter ankomsten till minskar chansen att de får ett jobb. Den risk som pekar på får vi försöka leva med och hantera. Det viktigaste är att man kommer ut i arbete. Man ska självfallet inte släppa utvecklingen av svenska språket. Jag tror att det i väldigt många fall kommer att visa sig att man lär sig extra bra svenska eftersom man också arbetar och att det finns en sådan koppling. Men man ska naturligtvis vara noggrann att man inte tappar bort detta. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på interpellation 2012/13:222 om vuxenutbildning för nyanlända 77 Statsrådet (FP): har frågat integrationsministern vad regeringen avser att göra för att fler nyanlända ska få möjlighet till vuxenutbildning. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Bakgrunden till frågan är att har fått uppgift om att allt färre nyanlända till får möjlighet till vuxenutbildning i kommunerna sedan etableringsreformen genomförts. En etableringsplan ska alltid innehålla utbildning i svenska för invandrare och samhällsorientering men kan även innehålla annan utbildning. Vilka insatser som ska ingå i planen avgörs utifrån individens behov och förutsättningar. Målet är att varje individ ska få det stöd hen behöver för att så snabbt som möjligt lära sig svenska, komma i arbete och klara sin egen försörjning. Som påpekar i sin interpellation går vägen till arbete för nyanlända ofta via utbildning. Tillgång till en effektiv och ändamålsenlig utbildning av hög kvalitet är av central betydelse för integrationen av nyanlända. Hur utbildningen för nyanlända kan bli mer tillgänglig och bättre utgå från varje individs förutsättningar är därför en av de mest prioriterade frågorna för regeringen just . har presenterat sina förslag om hur fler nyanlända ska få tillgång till en utbildning som motsvarar deras förutsättningar och behov (SOU 2012:69). Utredningens förslag bereds nu inom . pågår det dessutom två andra utredningar, som vi pratade om i den förra interpellationsdebatten, (U 2011:07) och (U 2011:05). Både sfi och vuxenutbildning på grundläggande nivå är centrala för nyanländas integration i . En av de frågor som utreds av är om samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommuner kan förbättras när det gäller sfi. Det finns skäl att vara uppmärksam på hur samarbetet mellan de olika aktörerna fungerar. När deras förslag har beretts förväntar jag mig att kunna återkomma i frågan. Båda utredningarna kommer att presentera sina betänkanden . 78 (S): Låt mig få sälla mig till skaran och önska varmt välkommen till och lycka till i det viktiga värv som hon har tagit på sig. Jag ställde min fråga till , men statsrådet fick ta över den. är viktigt och en kontrollmakt som vi har här i . Det ger också en utmärkt chans för alla oss ledamöter att lyfta fram olika problem som vi stöter på och även att föreslå lösningar. Jag tänkte inte göra det här till en djup interpellationsdebatt. Jag är faktiskt väldigt nöjd med svaret. Statsrådet säger att det här är en av regeringens mest prioriterade frågor just . Vi vet att utbildning är en av de absolut viktigaste vägarna till arbete. Det finns ingenting mer fantastiskt att syssla med än att skapa mer kunskap, få människor att öppna ögonen och förstå att man kan bidra på många olika sätt och att lyfta både deras självförtroende och deras självkänsla. blir vi lite otåliga. Det ska man vara i politiken, men man ska också försöka förstå systemet och kunna vara realistisk.