prot · H00983 · 2013-03-22 00:00:00 — Det rör sig alltså om en ganska sällsynt företeelse som ligger på någon promille av totalen. Man kan också i detta sammanhang ta med följande: För att ett företag i ett annat EU-land över huvud taget ska komma i fråga för svenska ROT-pengar krävs det ett ganska omfattande pappersarbete. Bland annat krävs det av företaget att de ska begära in ett skuldfrihetsbevis från den utländska skattemyndigheten. Beviset är ett absolut krav för att det utländska företaget ska kunna kvittera ut ROT-pengar i . måste den i som vill göra ROT-avdrag för husrenovering i till exempel kunna visa att han eller hon äger fastigheten huset eller lägenheten där ROT-arbetet ska utföras. Personen måste betala svensk inkomstskatt, alltså skatt som täcker själva beloppet, summan, man begär avdrag på. Det går alltså inte att skriva sig i och begära ROT-avdrag, utan man måste betala svensk inkomstskatt. Man kan också anlita en svensk byggfirma. Man behöver inte anlita en lokal spansk snickare, utan man kan anlita en svensk byggfirma i som i sin tur kanske anlitar någon lokal underleverantör. Man kan alltså enbart ha svenska byggfirmor om man tycker att det är bra. Jag har läst på, och det stämmer att protesterade när regeringen initialt försökte undvika att ROT- och RUT-reformerna skulle gälla utanför gränser. Man gick inte med på det. Den fria rörligheten för tjänster har finansministern uppehållit sig kring, och jag uppehåller mig kring den fria rörligheten för personer i detta fall svenska skattebetalare. Den fria rörligheten är en viktig grundläggande byggsten i , och det går inte att rucka på detta i första taget. inledde ett överträdelseförfarande mot . Vi uppmanades att upphäva de diskriminerande reglerna av svenska skattebetalare med hus utomlands, annars hotade man med en process i . Regeringen valde att anpassa HUS-reglerna till , som faktiskt gäller som svensk rätt. Följden av detta är att svenska inkomsttagare kan göra RUT- och ROT-avdrag inte bara i EU och utan i hela EES-området. målar upp bilden att regeringen har velat gynna vissa svenskar och gynna vissa utländska företag med skatteförmåner. HUS-avdraget för arbete utfört i annat EU-land handlar dock inte om detta utan om att som medlem i EU inte får diskriminera svenska skattebetalare. menar att ska ägna sig åt diskriminering av sina egna medborgare. Eller hur ska man annars förstå krav på att regeringen ska upphäva utlands-HUS? 62 Finansminister (M): När det gäller avdrag för , och och alla andra förkortningar vi använder är det klart att de är till för att skapa jobb i . Det har varit en framgångsrik åtgärd för att minska skattekilarna så att svarta arbeten har blivit vita och människor i stället kan jobba med det de har utbildning för. Det är ett sätt att dra in människor på arbetsmarknaden. Jag har från den utgångspunkten naturligtvis förståelse för utgångspunkt, men det har varit klart och det har inte varit bedömningen av våra politiskt sakkunniga utan av de rättssakkunniga i departementet att detta står i strid med och att vi därför inte har haft denna möjlighet. har på ett föredömligt sätt redovisat detta. Jag ska också säga till att vi kommer att skicka ett brev till och helt enkelt ställa frågan till dem, så att vi får den utredd. Gör de bedömningen att vi kan ändra reglerna på denna punkt? Den bedömning jag gör är att vi kommer att få tillbaka ett svar som säger att vi inte kan det eftersom det strider mot . Sedan kan man ha uppfattningar om detta i den ena eller den andra riktningen. Vi ska dock göra så att vi tillskriver kommissionen och ställer frågan om det på något sätt, givet den bedömning som har gjorts när det gäller , tillkommit någonting som talar för att kan göra en sådan begränsning. Jag skulle tro att svaret från blir att vi inte kan det. Det kan dock vara viktigt att göra det ändå, för vi ska ta tillkännagivanden på stort allvar. Får vi ett beslut i riksdag om att försöka åtgärda någonting i skattesystemet ska vi naturligtvis i den mån det är lagligt och i enlighet med reglerna göra det. Vi kommer som sagt att tillskriva kommissionen för att få ett svar i denna fråga. 63 BO (S): Jag kommer naturligtvis att med spänning avvakta den vidare processen och det svar finansministern får in. Vi pratar om den fria rörligheten. Först och främst är det så att skattepolitik och arbetsmarknadspolitik är tänkt att vara nationella angelägenheter. Därför förfogar vi i stort sett suveränt över dessa områden, och det är meningen att det ska vara så. Detta är såvitt jag begriper skattepolitik och arbetsmarknadspolitik. verkar det som att med gott fog kan krypa bakom kommissionen och EU-institutionerna. Det kan sägas som en randanmärkning att de hade behövt lite mer pr i det här läget i , men jag tror inte att det är bra pr att hävda den här typen av regelverk. Men är det så är det så. Beträffande fri rörlighet är det fullt möjligt för en svensk medborgare att köpa ett hus i . Det är inte något stopp för fri rörlighet. Om det kommer ett företag med RUT- eller ROT-tjänster hit kommer det företaget att komma i fråga för de här regelverken. Jag har ställt frågan till : Hur ska man se det här att det strider mot den fria rörligheten? Hur är det med bolagsskatten nu kom vi dit som ett konkurrensmedel? Det kan tänkas finnas företag som av vissa skäl vill etablera sig i men lockas att flytta huvudkontoren till andra länder därför att bolagsskatten används som ett konkurrensmedel i en kapplöpning mot botten. Är inte det någonting som träder den fria rörligheten för när? Den fria rörligheten handlar ju om att det ska vara på hyggligt lika villkor. Den sänkta restaurangmomsen kanske strider mot den fria rörligheten. Det kan vara någon som tänker: Jag reser inte utomlands, för det är billigare att äta på restaurang i . tror jag kanske inte att det är så. Men hur ska det här tolkas? Ska man kunna säga att det strider mot den fria rörligheten när vi har en egen skattelagstiftning? Jag tycker inte att jag har fått ett bra svar på det. Hur ska det tolkas egentligen? Jag får acceptera att vi har ett problem med regelverken. Vi får se vad svaret blir när skriver till kommissionen. Men jag tycker fortfarande att det här är en ganska stötande ordning. Vi försöker bedriva skattepolitik för att stimulera sysselsättning i . Sedan kan vi diskutera hur effektivt det är, men det är det som är avsikten. Då blir vi tvingade att lämna bidrag till husrenoveringar eller städning i , , eller . Jag tycker att det är ganska stötande. 64 (M): Hur är det med så här ? Jag tror att det fortfarande finns ganska många grundläggande kurser i EU-rätt för den som behöver, och då riktar jag mig till . Jag vet att jag nu är oförskämd, men jag kan inte låta bli. gäller inte bara mellan EU:s medlemsstater. De gäller även för staten gentemot svenska medborgare. Om en svensk medborgare i som betalar skatt i köper RUT- eller ROT-tjänster och vill göra avdrag för detta, skattereduktion, är det möjligt enligt svensk lag. Om en svensk medborgare som betalar skatt i har ett hus i och vill renovera det huset är den medborgaren, precis som medborgarna som bor fast i och aldrig lämnar gränser, berättigad till samma avdrag. Det är det som är icke-diskrimineringen. En italiensk medborgare som betalar skatt i och köper ett hus i får inte diskrimineras av om det finns ett RUT- eller ROT-avdrag där och denna italienare semestrar i och vill renovera sitt hus här. Kan vi förstå det har vi ringat in den här lagstiftningen. Jag hoppas att finansministern har rätt i att man kanske kan få kommissionen på andra planer. tror jag verkligen inte detta. Jag kan läsa ur det dokument som regeringen fick när reformerna sjösattes: Kommissionen uppmanar därför att bevilja utomlandsboende personer med hela eller nästan hela inkomsten i samma avdragsrättigheter som personer som bor i landet. Det är ganska tydligt språk. 65 Finansminister (M): RUT- och ROT-avdragen har fungerat väldigt väl. Stora skattekilar har negativa effektiva på sysselsättningen. Det slår ut jobb, leder till svartarbete och hindrar unga människor att komma in på arbetsmarknaden. Dessa avdrag har därför fungerat väl och gett betydande sysselsättningseffekter. Vi måste alltid göra så att lagstiftningen överensstämmer med . Den bedömning regeringen har gjort är att det var tydligt att kommissionen krävde av oss att vi ska ha regelverket på ett visst sätt. Vi ska som sagt gärna återkomma efter det att vi har fått svar kommissionen och redovisa vilka bedömningar kommissionen gör i frågan. Jag tror att det är relativt klart att kommissionen kommer att säga att det inte är möjligt att i svensk lagstiftning förändra regelverket. Det har varit alldeles tydligt utifrån att både och har fått ändra sina regler så att de överensstämmer med de förhållanden som råder i . 66 BO (S): Vi kommer väl inte så mycket längre. Själva utgångspunkten är att skattepolitik är nationell, arbetsmarknadspolitik är nationell. Det är det som regeringen har velat bedriva. ställs det krav på att det ska utsträckas till att omfatta vad som sker i andra länder inom unionen. Jag tycker inte att det är rimligt. försöker beskriva detta som att det är en mänsklig rättighet, som träds för när, att man får göra skatteavdrag för städning och renoveringar i , eller . Nej, jag tycker inte det är en mänsklig rättighet. Det här är svensk skattepolitik som är avsedd att träffa och inte andra länder. Jag tror att det är mycket inom nationell skattepolitik som med viss fantasi skulle kunna sägas träda den fria rörlighet för när. Jag har gjort klart vad jag tycker, och finansministern har gjort klart vad han tycker. Vi är inte överens. Jag tycker att det här är ett stötande system, men finansministern kan luta sig mot EU-regler, såvitt jag kan bedöma. Vi får se hur det här fortsätter. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Proposition 2012/13:115 En ny kameraövervakningslag Skrivelse 2012/13:121 om Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän betänkande 2012/13:TU7 Trafiksäkerhet betänkande 2012/13:SkU16 Inkomstskatt utlåtande /13:FiU29 Granskning av meddelande om en plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union betänkanden /13:FiU25 Statlig förvaltning och statistikfrågor 2012/13:FiU26 Kommunala frågor betänkande 2012/13:CU12 Hushållningen med mark- och vattenområden betänkande 2012/13:UbU9 Vuxenutbildning 14 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:350 Förändringarna i skatteutjämningssystemet av (S) till statsrådet (M) 2012/13:351 Detaljhandelns öppettider i EU av (S) till statsrådet (M) 2012/13:352 Låglönejobb i av (S) till finansminister (M) 2012/13:353 Södertörnsledens genomförande av (S) till statsrådet (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:420 Generaldirektör för av (S) till näringsminister (C) 2012/13:421 Regeringens position i förhållande till sociala hänsyn i EU:s direktiv om offentlig upphandling av (V) till statsrådet (KD) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:377 Offentlig upphandling och taxi av (S) till statsrådet (KD) 2012/13:381 Försäljning av Bogesundslandet och av (MP) till finansminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 39 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.