prot · H009118 · 2013-06-07 00:00:00 — Vi kan ta fram lagstiftning, och vi kan framför allt stimulera forskning och metodutveckling och förse alla de aktörer som finns på området med bra metoder som vi vet är framgångsrika och kan vara till hjälp för kvinnorna och inte minst deras barn. Här återstår väldigt mycket att göra. Regeringen har gjort en enormt stor satsning på det här området, men vi är långt ifrån framme låt mig säga det. Vi är bara i början av den här resan, men när vi ska ta vidare steg är det otroligt viktigt att vi har kunskapsunderlag att besluta utifrån. Därför måste man ha respekt för och avvakta det kartläggningsarbete som som regeringens samordnare nu gör och som kommer att resultera i ett antal förslag framöver. Hennes uppdrag går ju ut på att titta på hur ytterligare stöd till kommunerna och frivilligorganisationerna kan se ut. Jag kan inte se någonting annat än att båda parter fortsatt måste bära ansvaret, och ju närmare vi kan samarbeta med varandra desto bättre kan det vara för kvinnorna och för deras barn. Därför förväntar jag mig mycket av arbete, och därför är det inte heller möjligt att säga vad regeringen kommer att lägga fram för förslag. Vi har aviserat att vi naturligtvis kommer att lyssna på vår samordnare. Vi kommer att ta det som utgångspunkt för ytterligare förslag. finns det dock ingen möjlighet att gå in på det, och det tror jag att ni har stor förståelse för. Civilsamhället har en enormt stor betydelse, och jag ser det alltmer. Vi kan ta fram hur mycket lagstiftning som helst, men tas det inte om hand vare sig av myndigheter eller av andra med insikten om att samhället är mycket starkare än staten, då kommer vi ingenstans. De som bär samhället är inte i första hand staten, utan det är alla de här civilorganisationerna, de som har örat mot marken, de som lyssnar av behov mycket tidigare. Ofta är det de som identifierar nya trender i samhället och gör en omvärldsanalys som vi i ett senare skede kan göra och då komma in med stöd och hjälp för att stötta upp organisationerna. Så har kvinnojourerna vuxit fram. De har sett ett behov som staten och kommunerna inte sett från början. Därför är jag så ofantligt glad över att den här regeringen faktiskt har uppvärderat det civila samhället. Vi har skrivit en överenskommelse. Vi har lagt in 10,9 miljarder i stöd till civilsamhällets organisationer, och utgångspunkten är naturligtvis att vi vet att vi inte får ett gott och tryggt samhälle om vi inte har många människors delaktighet i att ta ansvar, inte bara för sig själva utan också för andra. När det gäller bidragsgivning hör jag att ni tycker att det har skett en negativ förändring. Förändringen av statsbidraget, eller egentligen de särskilda utvecklingsmedlen, och möjligheten att kunna söka direkt var på organisationernas egen begäran. Ni säger att någonting annat har skett med det under tidens gång, och det är naturligtvis sådant som jag hoppas kunna få en kartläggning av. 10 (MP): Tack statsrådet och tack alla som har deltagit i debatten! Låt mig till varje ord instämma i hyllning av alla människor som ställer upp både för andra och för varandra genom de insatser som görs i det svenska folkrörelse- och föreningslivet och civilsamhället. Det är just på grund av det som vi oroas så när vi ser kvinnojourer som tvingas säga upp sina lokaler, lämna och lägga ned och när vi hör kvinnojourer berätta om känslan av att behöva neka en kvinna eller en tjej som behöver stöd det stöd hon behöver. Det kan vara för att man saknar tillgång till det som behövs ett jourboende eller boende efter jourboendet eller för att man helt enkelt inte ens har resurserna att gå vidare när kvinnan knackar på dörren. Det är det som kvinno- och tjejjourerna nu vittnar om. Det är där denna del av civilsamhället till stor del står. Jag förstår att vi inte kommer att få svar på vilka regler som kommer fram, men jag skulle ändå vilja komma med en vädjan till regeringen. Visst har det varit engagemang i den här debatten, men det är ändå ingenting mot det engagemang som finns på kvinnojourerna runt om i landet där människor faktiskt ställer upp för sina medmänniskor. Försvåra inte det engagemanget genom regelförändringar som gör att man tvingas in i en byråkratisk ram där man ständigt får ägna sig åt att söka projektmedel för någonting som inte är projekt utan stadigvarande verksamhet som måste finnas där för att ställa upp för människor. Se till att regler om till exempel samarbete inte får de konsekvenser som det har fått, det vill säga att man inte får del av medlen när samarbetet inte finns där. Det finns kvinnor som söker sig till kvinnojourerna just därför att de inte är en del av eller staten. Det måste vi värna om. 11 AMINEH KAKABAVEH (V): Tack , och allesammans! Det är en jätteviktig debatt. Vi har fått de här signalerna från kvinnojourerna, från deras ledning och från de kvinnor som jobbar med att stödja våldsutsatta. De tycker att det är helt obegripligt att ställa samma krav på tjejjourer och kvinnojourer som på , och detta regelverk har tyvärr haft negativa konsekvenser för flera jourer. Därför kvarstår frågan: Hur gör man nu? Det är klart att vi förstår att det finns en samordnare, vilket är väldigt viktigt. Regeringen har tillsatt , och det finns många förväntningar på detta, men jag tror inte att den utredningen tillsattes just för att detta regelverk har förändrats. Det finns jättemycket annat man måste utreda när det gäller mäns våld mot kvinnor, hur stödet kommer fram och hur man ska göra för att förebygga. Det är viktiga frågor, men för att man också ska kunna tillgodogöra sig samordnarens arbete behövs faktiskt den ekonomiska finansiering som säkerställer och garanterar ett kvalitativt arbete. Det är på väg att hotas nu därför att man lägger ned kvinnojourer. De är oroliga. Jag har tagit emot gråtande kvinnor som jobbar med detta. De säger: Vad ska vi göra, ? Vi är inte socialtjänst och inte heller socialarbetare. Vi har erfarenhet av att stödja och vi samverkar, men vi behöver stöd. Jag hoppas att man ser till att finansieringen garanteras. 12 (FP): Det är oerhört viktigt med långsiktighet när det gäller finansiering av kvinnojourerna. Jag tror att statsrådet nu helt enkelt har sagt att hon kommer att göra vad hon och regeringen kan för att man på så sätt ska åstadkomma förbättringar för den grupp i samhället som är utsatt. har regeringen satsat på det civila samhället. Det är oerhört viktigt. Långsiktighet i finansieringen är en viktig fråga, men det är en del av mycket annat som måste fungera. Det gäller ju samordning med . Det gäller samordning på bostadsområdet. Det gäller samordning bland grupperna i det civila samhället. Den här frågan är egentligen mycket komplex. Det är långt ifrån att vi kan hitta en lösning , men låt oss förstärka de förbättringar som har gjorts och rätta till de brister som finns. 13 Statsrådet (KD): Återigen: Kommunerna är huvudansvariga för att medborgarna får sina behov tillgodosedda. Jag har inte hört någon av er säga att staten borde ta över den här verksamheten helt och hållet. Men när ni talar om finansiering låter det nästan så ändå. Låt mig då tydliggöra en gång till att kommunerna måste ta sitt ansvar. De har beskattningsrätt. Från statens sida bidrar vi till att stärka både kommunernas och kvinnojourernas arbete. Men en total statlig finansiering av kvinnojourerna uppfattar jag inte att ni har efterlyst, bara så att vi klarar ut det. Det staten bidrar med, där vi har ökat våra insatser, handlar om ett statsbidrag som går direkt till ideella organisationer. Det är öronmärkta pengar till kvinnojourerna. De har ökat med 2007. De fördelas via jämställdhetsanslaget. Där kan kvinnojourerna söka pengar direkt. Därtill har vi de särskilda utvecklingsmedlen på som vi också har ökat i storlek. Dessa har kommunerna tidigare sökt därför att de har huvudansvaret. Sedan har de fördelat vidare, i många fall till kvinnojourer. Där har vi fått önskemål från kvinnojourerna om att de har velat kunna söka direkt. Det har vi efterkommit med en regelförändring. Därför kan de söka en del av de här pengarna direkt från , som är den som fördelar medlen. säger ni att den här regelförändringen inte har varit av godo. Då får vi naturligtvis titta på det. Det var från början ett önskemål från kvinnojourerna själva att kunna ha det på det här viset. Dessutom finns det medel som länsstyrelserna fördelar till samordning av kvinnofrid, till hedersrelaterat våld och så vidare. Brottsofferjourerna har också pengar som delvis går till kvinnojoursverksamhet. Den kartläggning som jag har fått i handen, och som var väldigt informativ, ställer barnen i centrum. 2 700 barn är medföljande till en kvinnojour. Jag bekymrar mig en hel del över de barn som vistas på kvinnojourer och vad som händer med deras skolgång. Det är också ett problem som vi måste ta oss an, tillika våldet mot kvinnor. Tack så mycket för en bra debatt! Vi är många som är engagerade i de här frågorna, och vi vill ha samma engagemang ute i kommunerna också. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2012/13:396 om avräkningar från biståndet 14 Statsrådet (M): har frågat mig om avräkningar från biståndet till följd av den ökade flyktingströmmen till . har frågat vilka planerade insatser inom biståndet som, som en konsekvens av avräkningarna, inte kommer att kunna genomföras om förslaget blir verklighet samt om avtal kommer att brytas och i sådana fall vilka avtal som kommer att brytas samt vilka konsekvenser det kommer att få. har även frågat hur avräkningarna har bedömts i förhållande till de centrala perspektiven i svensk politik för global utveckling, PGU, det vill säga om fattiga människors rättigheter och perspektiv har beaktats. Vidare frågar mig om jag avser att återkomma till med en utförlig förklaring avseende på vilket sätt jag säkerställer att den schablonmässiga avräkningen för flyktingmottagande överensstämmer med faktisk kostnad samt, slutligen, om jag avser att återkomma till med en redogörelse för hur avräkningarna överensstämmer med PGU. har av tradition varit en stor humanitär aktör och avsatt resurser för att möta humanitära behov och bistå människor som utsätts för förföljelse och förtryck. Regeringen anser att det är vår moraliska skyldighet att hjälpa flyktingar oavsett var i världen de befinner sig. Att kostnaderna för flyktingmottagandet i avräknas från biståndsramen är ingenting nytt, och det ligger helt i linje med OECD-Dacs riktlinjer. En grundläggande del i den svenska flyktingpolitiken är en rättssäker ordning, bland annat i enlighet med , för att pröva asylansökningar och ge skydd åt dem som behöver det. Bakgrunden till ökade flyktingkostnader är bland annat den fruktansvärda situationen i , men även läget i och . De ökade kostnaderna måste finansieras på ett ansvarsfullt sätt. Regeringen sänker därför nivåerna för kärnstöd till multilaterala organisationer. På detta vis bryts inga ingångna avtal och Sidas planeringsförutsättningar fredas under det pågående budgetåret. Detta har också kommunicerats till de berörda organisationerna. Om sänker ett kärnbidrag kan detta påverka organisationernas verksamhet, men det är svårt att säga precis på vilket sätt eftersom det är just kärnstöd och inte öronmärkt stöd som minskar. Exakt hur svenska medel används förhandlas i organens styrelser, där eftersträvar effektivitet, transparens och tydligare fokus på konkreta resultat. Det kan emellertid nämnas att tillhör en av de största givarna av kärnstöd till de aktuella multilaterala organisationerna trots denna nedskärning. Regeringen har valt att i detta fall behandla alla organisationer lika, det vill säga inga undantag och ingen särbehandling. Antalet asylsökande varierar i hög grad från till nästa och påverkas i hög utsträckning av faktorer som är mycket svåra att förutse. senaste prognos visade att ca 54 000 personer kommer att söka asyl i . Det är en ökning med 13 000 asylsökande, , om man jämför med prognosen , när statsbudgeten lades fram. Eftersom det är en prognos kan de exakta kostnaderna för den ökade flyktingströmmen fastställas först efter budgetårets slut. Att regeringen använder schablonbelopp vid beräkning av kostnaderna för flyktingar beror på att vi inte i förväg exakt kan fastställa kostnaderna för varje flykting som kommer hit. Regeringen redogör i budgetpropositionen för hur de så kallade avräkningarna inom migrationsområdet beräknas. politik för global utveckling, PGU, handlar om en samstämmig syn på utveckling där regeringens alla politikområden ska bidra och där biståndet utgör en komponent. Biståndet ska utgå ifrån och komma den fattiga människan till del. Det är också det centrala perspektivet inom PGU. Avräkningarna från biståndet, med anledning av den ökade flyktingströmmen, är en del av den svenska politiken och ligger helt i linje med OECD-Dacs riktlinjer. för en human och solidarisk flyktingpolitik, och de människor som flyr till och söker asyl på grund av krig eller krigsliknande situationer, förföljelse eller förtryck ska få en rättssäker prövning enligt gällande regelverk. Det är på basis av detta berättigat att biståndet täcker upp de kostnader det medför. Regeringen återkommer till i kommande PGU-skrivelse och debatt. Därtill vill jag nämna, vilket också har fått information om, att en extern utvärdering kommer att göras där vi ser över arbetsformer och styrningen av politiken för global utveckling. 15 (MP): Enligt OECD-Dacs praxis är det accepterat att räkna en viss del av flyktingmottagandet som bistånd, men att avräkna så mycket som gör innebär att är i särklass största mottagare av svenskt bistånd. Det innebär också att får mer än våra tio största biståndsländer tillsammans. tillhör de länder som gör störst avdrag enligt . avdrag från biståndet var högre än något land 2011 och större än 16 länder tillsammans. Med tilläggsbudget där ytterligare avräkningar om görs når kostnaderna för asylmottagandet i dryga 5 miljarder . Det är av biståndsbudgeten. Snittet bland de övriga givarländerna ligger på . Det är inte rimligt att avviker så från övriga länder. kan inte acceptera att regeringen ställer två eftersatta områden mot varandra. Vi har råd med både en human migrationspolitik och en stark bistånds- och utvecklingspolitik. När man läser UNHCR:s definition av vem som är flykting ser vi att det är den person som har fått flyktingstatus. är man asylsökande. talar om flyktingar, men räknar en schablon för alla asylsökande och gör avräkningar för både asylsökande och flyktingar. Att alla gör olika uttolkningar av regelverket är förstås ett problem, men några räknar bara dem som har fått flyktingstatus, andra räknar dem som söker asyl, och vissa, bland annat , räknar alla. Om vi bara skulle räkna de asylsökande som slutligen beviljas skydd i skulle summan minska betydligt, ännu mer om vi bara räknar tiden efter det att asylansökan beviljats, vilket enligt mitt sätt att tolka Dacreglerna torde vara det korrekta eftersom det talar om flyktingar, inget annat. Om vi ändå räknar in alla i asylsystemet som i slutändan får asyl i biståndet betyder det en minskning . Då skulle alltså avräkningen hamna på 1,8 miljarder, eller , i stället för dagens 5,2 miljarder, som är . Dessutom skulle ett sådant beslut påverka handläggningstiderna i uträkningen. En bifallen asylansökan tar att handlägga än en avslagen eftersom de flesta överklagar sina beslut. Summan skulle alltså bli ännu lägre än så, och då skulle vi närma oss de övriga . Om hade följt och linje att bara räkna tiden fram till beslut hade kostnaden blivit 2 miljarder, eller . En tredje parameter är schablonkostnaden som multipliceras med antal flyktingar och dagar i processen. Därför vill jag också veta på vilket sätt eventuellt överskott inom budgetområdet återförs till biståndet eller vart det tar vägen. Jag fick inget riktigt svar på frågan. Ministern kanske kan utveckla det i sitt nästa inlägg. Jag har tidigare jämfört siffror för kostnader för mat och logi i migrationsbudgeten med avräkningarna. Det visade sig då att vi betalade av flyktingmottagandet i med biståndsmedel, men för årets budget ser det snarare ut som om vi betalar av flyktingmottagandet i med biståndsmedel. Annat än kost och logi är inte i enlighet med . Integrationskostnader, påtvingat återvändande etcetera kan inte räknas som bistånd. är på väg att precisera sina regler. Det är bra. Men som det ser ut tillhör de länder som räknar av mest proportionerligt sett. Om vi bara skulle räkna flyktingar som får stanna blir det , om vi bara skulle räkna tiden fram till asylbeslut blir det och om vi bara skulle räkna flyktingar som får stanna och tiden fram till asylbeslutet blir det . Snittet i är alltså . 16 Statsrådet (M): Tack för interpellationen! Det kommer tyvärr att bli mycket siffror, är jag rädd för, och det beror på hur man räknar. Det jag vill berätta för och är att , 2012, avräknade vi ett belopp från biståndsramen om . Det som är inrapporterat som till OECD-Dac är . Vi är alltså inte uppe i de . har varit oerhört mån om att följa OECD-Dacs regelverk till punkt och pricka just för att vi vill upprätthålla legitimiteten för enprocentsnivån. Vi vill också fortsätta att ha möjligheten att ha ett generöst flykting- och asylmottagande av hög kvalitet på ett rättssäkert sätt där även bidrar till att så är fallet. Det innebär att de som avräknas för innefattar kostnader för bland annat lokaler, dagersättningar, hälso- och sjukvård samt utbildning. Vi har en hög ambition. Men i jämförelse med de länder som nu väljer att ta upp tar vi per capita emot många flyktingar. Vi ser nu också en dramatisk ökning, inte minst från . Siffrorna talar tyvärr sitt tydliga språk och säger mycket om hur det ser ut i landet . var det totalt sett ungefär 7 700 personer. Bara hitintills räknar vi med drygt 11 800. Det är en dramatisk ökning som gör att nu har fått behandla en vårändringsbudget där prognosen för flyktingmottagandet har skrivits upp eftersom vi är uppe på siffror som vi inte har haft . Om man ser över tiden gör den schablonmässiga avräkningen från biståndet att biståndet ungefärligt täcker sju tiondelar av de beräknade kostnader har. Med detta sätt att räkna betalar biståndet alltså inte hela mottagande. För att täcka de övriga kostnaderna sker en schablonmässig avräkning från biståndet. Detta gör vi mycket för att för att för det första upprätthålla respekten för enprocentsnivån och för det andra för att kunna se till att vi inte hittar ekonomiska skäl för att inte fullfölja vårt solidariska ansvar när människor söker sig till för att få skydd undan krig, konflikter och förtryck. När andra länder nu nämns, till exempel , är det viktigt att diskutera dessa frågor. Hur hög andel av deras bni är bistånd? The , , strävar under premiärminister ledning efter att komma av bni. Det tycker jag är hedervärt. ligger uppe på . Vi använder fullt ut just för att kunna behålla respekten och legitimiteten för biståndet. Då får vi också det medger jag ta denna så kallade urholkningsdebatt eftersom av biståndsbudgeten, i detta fall, avräknas för just ett generöst och rättssäkert flyktingmottagande. Jag tycker att det är rätt och rimligt utifrån de regler som OECD-Dac har lagt upp och som vi i så fall kan gå in och börja ändra på. Jag trodde också att vi i den här kammaren var helt överens om att det är rimligt att ska upprätthålla enprocentsnivån som gör att vi kan ha en långsiktig trovärdighet. Men då måste vi också vara överens om spelreglerna. 17 (MP): Det kommer naturligtvis en följdfråga på det här. Vart tar mellanskillnaden vägen, om vi trodde att vi skulle ha men rapporterade 10,9 till OECD-Dac, och det som var avsatt i biståndsbudgeten egentligen var mer än det? Går den tillbaka till biståndet, eller går den bara tillbaka till statsbudgeten som sådan? En stor grupp som kom hit för var romer från . Jag vet inte exakt hur det ser ut . Romer från var då den näst största asylgruppen. De stannade i asylsystemet. Men schablonen är på många fler dagar, vilket innebär att det måste bli ett glapp någonstans i beräkningen och alla pengar har naturligtvis inte gått åt. Man kan använda biståndsmedel för dem som kommer från länder som är klassade som biståndsländer enligt . Då gäller det att ha koll på det för att inte räkna andra som inte kommer från de länderna. När jag tittar på budget för kostnader för boende, mat och sådana saker är summan i princip densamma som den vi tar från biståndet. Jag tittade alldeles i årets budget, innan jag kom hit. Med tilläggsbudgeten är vi uppe i eller kanske till och med mer som vi avsätter för flyktingmottagande i . Då kommer alltihop, , från biståndet i så fall. får ju inte använda sig av andra kostnader. Det som är hantering av medborgarskapsärenden och sådana saker går förstås inte från biståndet. Men det som är flyktingmottagning verkar i huvudsak komma från biståndet. Låt oss se på det här historiskt. skriver så här på sin blogg: Den stora ökningen av kostnader brukar tillskrivas det ökade antalet flyktingar. Det stämmer förvisso att fler människor söker asyl än . Men summan som regeringen tar från biståndet har ökat dubbelt så mycket som antalet flyktingar. Kurvorna följdes åt . Sedan har kopplingen mellan antalet flyktingar och summan som tas ifrån biståndet försvunnit. Det var fler asylsökningar 2013 än 2000, medan summan som tas från biståndet är sex gånger högre. Någonting har alltså hänt. som vi i var stödparti till Socialdemokraterna gick vi med på att en viss del av biståndet fick gå till asylmottagande i . Men sedan har det eskalerat så till den milda grad att det är rimligt. Det är inte rimligt att vi avviker så mycket från övriga länder. Att och andra länder inte kommer upp i är beklagligt, men det är ingenting som påverkar våra beslut i riksdag. Vi har sagt att vi ska ha av bni till bistånd, och vi har sagt att vi ska ha en generös flyktingpolitik. Vi har råd med båda delarna. Jag skulle vilja att ministern utvecklade lite anledningen till den här stora skillnaden. Det gäller inte bara avräkningar för flyktingmottagning. Vi räknar också in klimatsatsningar, och det inom biståndsbudgeten. Det lägger vi inte i avräkningen, utan det är innanför. 18 Statsrådet (M): Det är många frågor, men jag tycker att vi ska uppehålla oss vid avräkningarna från biståndet vad gäller flyktingmottagandet och den dramatiska ökning av flyktingar som och regeringen har att hantera under det här året. Vi har i vårbudgeten, som hanteras i finansutskottet, gjort en prognosjustering med ytterligare . Det är mycket pengar, det dras av biståndsbudgeten och det är bra att vi debatterar och granskar det. Jag kan bara upprepa att vi rapporterar till Dac det faktiska utfallet av hur många flyktingar vi har tagit emot, och vi rapporterar helt i enlighet med reglerna. Därför avviker det vi lämnar in till Dac en aning ibland från vad som är prognostiserat att avräknas. Hur utfallet av bistånd har varit varit beror på många olika faktorer hur bni har förändrats, hur vi har rapporterat in och så vidare. Här sker inte en exakt justering eftersom vi i är måna om att upprätthålla nivån och rapportera enligt . Sedan jämför man det uppnådda med det som fastställs i budgeten, . Men i och med att vi vill rapportera det exakta utfallet och de faktiska kostnaderna, såsom Dac vill ha det beräknat, får vi avvikelser, givet att vi använder oss av en prognos. Det viktiga för mig att säkerställa är att vi inte överbetalar till . var den faktiska kostnaden för flyktingmottagandet i högre än vad som är avräknats från biståndet. Det är därför jag säger att biståndet schablonmässigt kanske upptar sju åtta tiondelar av den totala kostnaden för flyktingen befinner sig i . Vi vill ha en modell där man upprätthåller gemensamma principer som syftar till att den fattige förtryckte flyktingen ska ha möjligheter att söka skydd och få ett värdigt mottagande i .