prot · H009126 · 2013-06-19 00:00:00 — Tittar vi på hur inkomstfördelningen har sett ut i under er regeringstid kan vi se att den berömda Gini-koefficienten nästan fördubblades jämfört med och 2006. Den relativa fattigdomen har ökat , bland kvinnor med . Inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män har ökat med . Det är ert som växer fram där er människosyn och er syn på våra gemensamma trygghetslösningar slår igenom. Trygghetssamhället har förvandlats till ett risksamhälle. Det är inte ett samhälle som jag vill se. Jag tycker att vi ska vara solidariska och fördela våra gemensamma resurser efter behov och bidra efter förmåga. Det är en rimlig utgångspunkt. 56 (KD) replik: försöker göra precis det jag sade i anförandet, nämligen skapa en bild av ett isolerat samhälle som inte är beroende av sin omvärld och där omvärlden inte påverkar sysselsättning och annat i vårt land. Jag har aldrig hört och föreslå kraftiga höjningar i försörjningsstödssystemet. Det är den sista utposten som ska fånga upp människor så att de inte hamnar i ständiga problem. Jag har varken hört tala om det eller sett något i motion om att vi ska höja dessa nivåer. Vi kristdemokrater frågar oss: Hur kan vi hjälpa människor som blir sjuka eller hamnar utanför arbetsmarknaden tillbaka så snabbt som möjligt? Jo, genom att sätta in åtgärder och tydliga resurser försöker vi hjälpa människor tillbaka. Det är den politik vi fokuserar på. Du har en helt annan syn på detta, . Du vill släppa människor som blir sjuka eller hamnar i arbetslöshet. Du sätter inte in några åtgärder för att de ska komma tillbaka, utan du bygger in dem i bidragssystemet. Det är din politik, och det är en helt annan politik än den vi kristdemokrater för. Vi säger: Hjälp varje människa. Sätt in åtgärder. Sätt in starka resurser för att de ska ha en möjlighet att ta sig tillbaka till arbetsmarknaden från sjukdom eller arbetslöshet. Glöm aldrig, , att inte är ett isolerat land. Vi påverkas av vår omvärld, både i utförsbackar och uppförsbackar. Sådant är livet, och så fungerar det. Men vi ska ha en politik som kan balansera så mycket det går i den utveckling som tar oss framåt mot ett bättre välstånd. 57 Finansminister (M): Krisen i fortsätter. faller tillväxten i eurozonen med någon procent. kan man räkna med en tillväxt på . Det betyder att arbetslösheten biter sig fast . I den senaste statistiken är det dystra siffror. När redovisade sysselsättningsbilden hade sysselsättningen i och eurozonen fallit . Den återhämtning vi hör talas om i medierna står ännu inte på egna ben. Det är alldeles uppenbart att det behövs en expansiv centralbankspolitik. och har gjort viktiga insatser för att stabilisera de finansiella marknaderna och för att ekonomin ska börja växa. Det behövs ett stöd från finanspolitiken. Långsiktiga tillväxtåtgärder måste genomföras av de länder som har sanerat sina offentliga finanser. Underskottet i är halverat sedan krisens djupaste tidpunkt. Vi har underskott som ligger på i storleksordningen , och 14 av EU-länderna har ett underskott . Det mest grundläggande är dock att måste hantera sina långsiktiga problem. av 1 procents tillväxt är inte tillfredsställande. En jämviktsarbetslöshet på kan inte accepteras. har stått och stampat när världen har accelererat. Den inriktning den ekonomiska politiken i måste ha är att göra det mer lönsamt att arbeta, mer lönsamt att investera, mer lönsamt att driva företag och mer lönsamt att utbilda sig. Denna inriktning måste vi se framöver. I denna riskfylld och besvärliga ekonomiska miljön står starkt. Våra offentliga finanser är starkare än i de allra flesta andra länder. Vårt sparande är starkt. Vi har ett strukturellt överskott när många andra har underskott. Vi har en lägre skuldnivå, och vi har en bättre långsiktig uthållighet. Detta kan man översätta i bilder av ekonomin. I övriga och i många euroländer skär man ned på antalet anställda i välfärden. I har vi fler sysselsatta i den kommunfinansierade verksamheten än vi hade 2006. I de flesta andra länder talar man om att höja skatterna. I kan vi genomföra skattelättnader. I de flesta andra länder talar man om att pensionärerna får sämre förhållanden; höjd pensionsålder och sänkta pensioner. I har vi sänkt skatten för pensionärerna med . har alltså kunnat värna sammanhållningen och tryggheten under en svår kris utan att skapa stora underskott i de offentliga finanserna. Det är dock en dyster och blek situation även för . Vi har en tillväxt på strax och lite . Det är förstås otillräckligt, och därför behöver vi tillföra energi. Låt oss dock inte glömma att tillväxten i är starkare än i de flesta andra europeiska länder. Det är praktiskt taget bara de baltiska länderna och som har högre tillväxt i början av detta år än vad vi har. Man ska givetvis tolka dessa siffror med försiktighet. Det är lager, det är nettoexport och det är arbetsmarknader, och det finns en konflikt mellan sysselsättning och timmar som måste analyseras. Försiktighet är därför påkallad. Det är dock uppenbart att styrkan i svensk ekonomi är av en helt annan karaktär än i de flesta andra länder. Vad är det då för utmaningar vi har att möta i detta läge? Den första handlar givetvis om konkurrenskraften. Världen globaliseras i snabb takt. Kanske en och en halv till två miljarder kineser och indier har gått in i exportarbetsmarknaden , och det är förmodligen mångdubbelt fler som ska gå in när inte bara och utan även stiger in i världsproduktionen. Detta är en global utmaning som står inför. är vi i ett ekonomiskt område, eurozonen, vars djupa ekonomiska problem inte kommer att försvinna. Vi är en utmanande miljö . har haft en bra tillväxt. Vi har legat på strax . Det är ingen slump. mäter vår konkurrenskraft är vi och de bästa europeiska länderna. När Insead tittar på hur det ser ut med vår konkurrenskraft hamnar vi på första plats. När man gör kreativitetsbedömningar ligger främst. När man tittar på antalet patent, så som det mäts, ligger på den högsta nivån. När det gäller högre utbildning är vi det EU-land som rankas högst av de internationella institutionerna. När det gäller social utveckling sätter man på första eller andra plats. När bedömer välfärdsjämlikheten ligger i topp. På många områden har vi haft en samhällsmodell som står sig väl. Vi satsar mer på utbildning. satsar, tillsammans med , mest på utbildning av länderna i . Detta ger oss en stark kunskapsgrund. Tillsammans med öppenhet och tolerans, där vårt mångkulturella samhälle är en viktig tillväxtfaktor, med frihandel och öppenhet för teknisk utveckling och en bra samhällsplanering och med en bättre sammansättning på offentliga utgifter än i de allra flesta andra länder ger oss detta bättre förutsättningar för tillväxt. Men det är en utmaning att också åren framåt säkra konkurrenskraften. Vi har en stark position, men den ska förstärkas. Då krävs fortsatta politiska åtgärder. Den andra stora utmaningen är arbetsmarknaden. Det har hänt mycket. Vi har återupprättat arbetslinjen. Vi ser att antalet personer i sysselsättning är 200 000 högre än den var när regeringen tillträdde. Vi ser att 200 000 personer har lämnat utanförskap. Vi ser en lönebildning som ger en stabilitet åt svensk samhällsekonomi med låg inflation och stigande reallöner. Vi har parter som konstruktivt försöker hitta nya vägar framåt. Så här ska vara. Vi ska vara en höglöneekonomi. har reallönerna i stigit . är ett av de länder i världen som har högst andel kvalificerade och krävande arbeten. Vi har en arbetskraft där både män och kvinnor deltar i större utsträckning än i de flesta andra länder. Vi har en långtidsarbetslöshet som när vi talar om vuxna, om unga och om regioner ligger lägre än i de allra flesta europeiska länder. Jag nämnde att sysselsättningen i eurozonen föll . Låt mig påpeka att den i steg . När den i ökade med 50 000 hade den alltså minskat med 50 000 om vi bara hade jämfört oss med eurozonens länder. har alltså en sysselsättningsutveckling som avviker markant åt det positiva hållet jämfört med övriga . Jag talar om att den senaste tyder på en ökning med 50 000 jämfört . KI presenterade en prognos som också talar om en sysselsättningsökning med 50 000 . Detta är viktigt. Svensk arbetsmarknad står starkare och är i bättre skick än arbetsmarknaden i de flesta andra länder. Vad är då uppdraget? Vad är uppgiften för en regering i det här läget? Det är uppenbart och tydligt att tillföra energi till svensk ekonomi. Om vi har en långsam, blek, trög och segdragen återhämtning med en arbetslöshet som dröjer sig kvar på hög nivå är uppgiften att tillföra energi. Det kan vi göra därför att vi har starka offentliga finanser. Vi har varit försiktiga, vi har ett starkt sparande och vi har en låg skuldsättning. Därför kan vi i föra en krispolitik där vi vidtar expansiva åtgärder genom sänkta skatter och ökade utgifter i en period när efterfrågan är för svag i svensk ekonomi. Låt oss titta på arbetsmarknaden. Det är alldeles självklart att det är arbetslinjen som bör stärkas. Det måste löna sig att arbeta. Det måste bli mer lönsamt långsiktigt för låg- och medelinkomsttagare att arbeta. Vi måste förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, och då måste det löna sig bättre att jobba. Vi vet att konstaterar att de åtgärder som regeringen har vidtagit har betydande effekter på sysselsättningen. Det handlar också om de yrkesintroduktionsavtal som vi nu ser växa fram. Vi ska ha ett ordnat och strukturerat inträde på arbetsmarknaden för unga människor. Det ska finnas avtal på plats så att det sker under reglerade villkor. Det ska ske genom att vi tar ned kostnaderna kraftigt för att anställa. Det måste ske genom att vi erbjuder utbildning, och vi måste ha ambassadörer som är ute och utvecklar systemen. Om vi ska klara arbetsmarknaden måste vi också utveckla vår kunskapspolitik. Detta är en stor utmaning för . lägger större resurser på utbildning än några andra jämförbara länder. Vi och toppar i EU. Men vi måste göra mer. Vi måste få mer av betyg. Det som har kommit har varit viktigt. Vi måste få mer av prov. Det som har gjorts har varit viktigt. Matematik och språk har fått en helt annan ställning givet att vi har förändrat högskoleintagningen. Lärarutbildningen har utvecklats, och vi ser att vidareutbildningsinsatserna på lärarsidan har varit centrala. Vi har ökat undervisningstiden. kommer ytterligare matematikundervisning i det gamla lågstadiet. Detta är centralt, och det måste vi gå vidare med. Vi måste också gå vidare när det gäller utrikes födda med yrkesutbildningar, bättre svenskundervisning och mer stöd för de unga som kommer hit tidigt i skolan. Vi måste gå vidare med konkurrenskraften. Vi har sänkt bolagsskatten. Vi har ökat satsningar på forskning och utveckling. Vi kommer att gå vidare med både FoU-avdrag och riskkapitalavdrag om ekonomin så tillåter. Det här måste beskrivas som en offensiv agenda. Mot detta ställs oppositionen. Vi har kvar till valet. Då måste väljarna och det politiska samhället ställa sig en del frågor. Vad är det för samhällsproblem vi har? Och vad är det för samhällsutveckling vi vill ha? är en åldrande välfärdsstat i med höga sociala utgifter och en befolkning som åldras och där alltför få arbetar. Detta är problem vi delar med andra länder. Det är därför socialdemokrater i eller, som tidigare, socialdemokrater i och har börjat moderniseringen och reformeringen av välfärdsstaten. Men det är inte budskapet i den svenska valdebatten. De rödgröna partierna anser att en åldrande välfärdsstat ska gå på en linje där vi bygger ut bidragssystemen med a-kassa, förtidspension, föräldraförsäkring, bostadsbidrag, barnbidrag och bidragsförskott. Det finns knappt ett bidrag som de rödgröna partierna inte vill bygga ut. Man skulle naturligtvis kunna säga att i en globaliserad värld där konkurrenskraven blir allt tydligare ska vi satsa på tillväxtutgifter, infrastruktur, forskning och utbildning. Det vore kanske logiskt. Man skulle kunna säga att i en hårdnande konkurrens behöver svenska jobb starkare och bättre villkor genom sänkta skatter. Men det är inte det rödgröna budskapet. Där är det bidragen framför allt. Det är inte utbildning; det är bidrag. Det är inte vägar; det är bidrag. Det är inte företagssubventioner; det är bidrag. Det är inte välfärd; det är bidrag. Det är det rödgröna alternativet. Detta ska sedan betalas med stora skattehöjningar. Arbetsgivaravgifter för unga ska höjas. Restaurangmomsen ska återställas. Bolagsskatten ska höjas. Transportbeskattningen ska läggas som en bombmatta över den svenska landsbygden. är ärligare eftersom de på kongressen så tydligt uttalade sig om att man är emot arbetslinjen. Det är pelargonielinjen som ska gälla. Människor ska arbeta mindre. Det är den grundläggande idén från sida. Detta är alltså ett politiskt alternativ som Socialdemokraterna och de rödgröna på fullt allvar erbjuder väljarna. har konstaterat att har av jordens befolkning, av produktionen och av välfärdsutgifterna. Detta är en situation som inte långsiktigt kan bestå. Att som en åldrad välfärdsstat ha som huvudalternativ att satsa på en massiv bidragspolitik det är, mina damer och herrar, en verklighetsfrånvänd politik. Det är en politik som är bortkopplad från de realiteter som råder i världsekonomin. har vi kvar till valet. Då ska landet bestämma: Hur ska landet regeras? Alliansen har svarat. Väljarna vet att det är fyra partier som ska kämpa tillsammans för att vinna en majoritet. De vet hur regeringen ser ut och vem det är som styr och som har ansvar för den utveckling som ska ske. Från de rödgröna får vi inga svar. Är det som ska bli finansminister? Är det kanske skattehöjningar som ska läggas ut via ? Eller är det bidragspolitik som ska finansieras? Det får vi inga svar på inte ett svar. Vi i Alliansen kommer att lägga fram ett valmanifest där man krona för krona, öre för öre kan se vilka ambitioner vi står för. Alla löften kommer att redovisas. Alla ambitioner kommer att redovisas. Vi kommer att sluta ett kontrakt med väljarna om varje del av vår politik där vi öppet och hederligt redovisar vad vi tänker göra. De rödgröna ger inga gemensamma svar. Den verklighetsbild och den väg de stakar ut för att vi ska gå tillbaka till ett bidragssamhälle som leder till utanförskap, massarbetslöshet och låg sysselsättning är en väg vi måste avvisa, herr talman. I detta anförande instämde och (båda M). 58 (S) replik: När man lyssnar på finansministern skulle man kunna tro att sysselsättningsgraden har stigit som finansminister. Det har den förstås inte gjort. Man skulle kunna tro att arbetslösheten har minskat. Det har den självklart inte gjort. Man skulle kunna tro att har kommit närmare Europatoppen och de bästa länderna med lägst arbetslöshet. Det har vi självklart inte heller gjort. Tvärtom har det gått åt fel håll på dessa områden. Detta har vi varit vana med . Det som är nytt är att inte heller klarar de budgetregler som han har satt upp för sig. Han klarar inte det överskottsmål som så tydligt slår fast. Allt det här och mycket annat diskuterade vi här i kammaren när var någon helt annanstans. Jag tänkte att det kunde vara bra att rekapitulera lite vad som faktiskt har sagts i debatten. I fortsättningen kan man möjligen också skicka ett e-postmeddelande så att finansministern är ordentligt uppdaterad om vad som har sagts här. Jag vill fråga om en alldeles särskilt viktig sak, nämligen satsningarna på utbildning. Finansministern har som statsråd sett till att vi har gått från 43 högskoleplatser per 100 unga 2006 till 37 platser . Många andra länder gör precis tvärtom. Visst finns det de som sparar. Visst finns det de som skär ned i södra . Men , och ligger alla på en väsentligt högre nivå framöver. Tror inte finansministern att det blir ett problem för framöver? Tror han inte också att det är ett bekymmer när vi har en missmatchning på arbetsmarknaden och när vi inte kan tillsätta de jobb som blir lediga? Det är oerhört viktigt när vi har en ekonomi som inte skapar tillräckligt många jobb. Frågan är: Vad tänker finansministern göra med högskoleplatserna? Ska han fortsätta skära ned? 59 Finansminister (M) replik: har lite otur med tajmningen . Vi har fått AKU-statistiken, och den visar att sysselsättningen i stiger . fick vi statistik för eurozonen som visar att den faller . Det är alltså en skillnad på 100 000 personer mellan den sysselsättningsutveckling vi har i och den de har i genomsnitt i eurozonen. Då drar den häpnadsväckande slutsatsen att det är som har en svag utveckling. Det är alltså här sysselsättningen stiger med 50 000 och där sysselsättningen faller. Vi får inte höra en mening, inte ett ord, i försvar för det som är kärnidé, det vill säga att i , av befolkningen, av produktionen och av de sociala utgifterna, ska ett av de länder som har högst sociala utgifter alla kategorier, en av de allra äldsta befolkningarna och ett stort utanförskap hårdsatsa på bidragspolitik. Man ska inte investera i infrastruktur, utbildning eller något av det andra som han talar om. Alla som har läst budgeten fattar ju att pengarna inte ligger där. Försvar din politik, ! Hur kan klara globaliseringens utmaning genom att bygga ut bidragssystem som för ut människor från arbetsmarknaden? Sedan kan vi naturligtvis tala utbildning. ligger i topp tillsammans med när det gäller utbildningssatsningar. Vi har bästa högre utbildningssystem enligt de rankningar som görs. Vi talar om att jämföra oss med , som satsar mindre av sin bnp i jämförbara termer på utbildning än vad gör. storsatsar på utbildning. Det är jättebra. Det är vi för. Det är väldigt bra att vi kan använda resurserna bättre till mer betyg, fler välutbildade lärare och så vidare. Men kan du väl ge en filosofisk förklaring till hur en åldrad välfärdsstat ska staka ut kursen mot framtiden med en bidragspolitik som lösningen på problemen, . Vart vill ni föra ? Jo, om inte annat så till massarbetslöshet och låg sysselsättning. 60 (S) replik: Jag tror inte att någon i den här kammaren vill det. Jag tror inte ens att vill det. Det blir lite fånigt när man slänger sig med att någon annan vill så mycket illa. Jag tror inte det. Jag tror att vi har lite olika syn på hur det här sker bäst. Låt mig gå tillbaka till utbildningen. Det var inte jag som hittade på de där siffrorna. Det var som tog fram dem innan det blev en ny myndighet i en annan tappning vid nyår. Man pekar på att det är just finansministern som skär ned på antalet utbildningsplatser och att andra länder ser till att en större andel av deras befolkning får en högre utbildning. Jag tror att det är mycket viktigt om ska klara den globala konkurrensen och om de få unga människor som ska betala för en allt större andel äldre ska kunna dra in de pengar som behövs för att vi ska kunna ha bra välfärd framöver. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi kan leda kunskapsutvecklingen. Det är därför vi föreslår mindre klasser i skolan och lägger grunden redan i starten i skolan. Det är därför vi inte vill skära ned på gymnasieskolan, vilket vill. Då skulle vi få en ännu värre missmatchning på arbetsmarknaden och ha kvar den mycket besvärliga situationen med lediga tjänster som inte tillsätts och en hög arbetslöshet. Det är ett underbetyg till din arbetsmarknadspolitik, . Vi vill att en större andel ska kunna få en rejäl akademisk utbildning, gärna med en stark koppling till de behov och krav som finns på arbetsmarknaden. Det är du som skär ned på den. Det är du som sparar på gymnasieskolan. Det vore ett bra besked här att säga till alla landets kommunpolitiker: Det blir inte några besparingar på gymnasieskolan. Vi kommer att se till att det blir mindre klasser i och att andelen ungdomar som kan läsa vidare på universitet och högskolor kan öka och inte minska, som . 61 Finansminister (M) replik: vidhåller sin uppfattning att är det yttersta krislandet, landet som passerat avgrundens rand och faller samman. stiger sysselsättningen i och faller i eurozonen, och har vi en tillväxt i på och minus i eurozonen. Då vill få trovärdighet för beskrivningen att inte fungerar och att politiken inte fungerar här. Det är nedskärningspolitiken i det övriga som ska vara ledstjärnan. Enligt lägger av bnp på utbildning. Det kan jämföras med 5,8 för i genomsnitt, i och i . är alltså ett land som storsatsar på utbildning. Så har det varit . Det är bra, och det är klokt. Men vi måste också få bättre genomslag för den här utbildningen. Det handlar om betyg, prov, läxor, kunniga lärare och ordning i klassrummet. Allt det har Socialdemokraterna alltid varit motståndare till. Det är därför den socialdemokratiska kritiken mot utbildningspolitiken saknar trovärdighet. 62 (SD) replik: Under i och sex budgetdebatter återkommer alltid Alliansen vid varje enskilt tillfälle och försöker misstänkliggöra uträkning av vad vi kan spara på asyl- och anhöriginvandringen om vi genomför politik, och så också . Regeringens egen utredare visar att den historiska invandringen har kostat av bnp. kom som visar att den historiska invandringen till då pratar vi om all invandring, stora invandrargrupper från våra grannländer, högutbildad arbetskraftsinvandring och dagens invandring ger ett minus på av bnp. Sedan har vi räknat på vad vi med vår politik budgetmässigt kan spara under den kommande budgetperioden . Vi har kommit fram till siffran 119 miljarder. Finansministerns partikamrat säger att utredningstjänsten har sagt att det inte stämmer. Men sanningen är att inte vet. Vi ställde nämligen frågan till dem: Hur mycket kan vi spara med vår politik? De svarade: Det vet vi inte. Det kan eller vill vi inte räkna på. De har alltså inte räknat på det. Utredningstjänsten vet inte. Vi har ställt hundratals små detaljfrågor som de har räknat på, och sedan har vi själva gjort sammanställningen. Det sade tidigare stämmer inte. Utredningstjänsten vet inte detta. De har ingen aning. Eftersom ni alltid tar upp det här och alltid påstår att vi har fel, för att väljarna ska kunna utkräva ansvar vi vill påstå att det här är en mycket stor kostnad och för att väljarna själva ska kunna göra ett fritt val undrar jag om ni inte kan göra en utredning . Kan ni inte tala om vilka de rätta siffrorna är om det nu är så att vi har fel? Då kan väljarna ställa de olika alternativen mot varandra och se vad det egentligen är i er värld. 63 Finansminister (M) replik: För mig är den här diskussionen mycket enkel. Behöver vi fler människor i , eller får vi problem om det blir fler människor i ? Om man ställer frågan så blir det alldeles uppenbart att invandring är lönsamt långsiktigt för ett samhälle. Det är bra för ett samhälle att få fler invånare och kunna växa. Det är alldeles uppenbart att det underlättar tillväxt, efterfrågan och utveckling att man är ett växande samhälle, särskilt för ett land som är så glesbefolkat som där av ytan betraktas som glesbygd. Man kan räkna fram och tillbaka på detta, och det kan naturligtvis göras olika bedömningar kortsiktigt därför att vår arbetsmarknad inte har varit tillräckligt öppen och därför att vi måste förbättra vår integration. Men det långsiktiga svaret är att det är bra för ett land med fler människor. Det är klart att vi måste skapa ordning i arbetslinjen så att man inte kan leva på bidrag utan kommer i arbete. Det är klart att vi måste få ordning på utbildningssystemet så att man snabbt skaffar sig kunskaper i svenska som gör att man kan få ett jobb i . Allt det där är det självklart att vi måste jobba vidare med. Men grundfrågan är: Är det bra för ett land att ha fler invånare? Mitt svar är entydigt: Ja, det är bra för ett land att växa. Det är fler unga människor, fler kreativa människor och människor från fler kulturer. Jag tror att ett multikulturellt samhälle har mycket bättre förutsättningar att utvecklas och växa än ett homogent och enkulturellt samhälle. I grund och botten tycker jag att det är relativt självklart att ett land med invandring är ett bättre land än ett land med stängda gränser, herr talman. 64 (SD) replik: