prot · H00993 · 2013-04-17 00:00:00 — Detta om det mot förmodan skulle dröja innan , och ansluter sig och ratificerar. Jag har ägnat min talartid åt den här frågan eftersom det är det här som det finns önskan från partierna om att debattera. I huvudsak är vi ense om det mesta inom detta område som rör ersättningsrätten. Frågan om barnförsäkringar har uppmärksammats av utskottets uppföljningsgrupp och en del talare här. Vi har fått en gemensam bild av på vilket sätt utbudet av barnförsäkringar anpassats till kontraheringsplikten, som det kallas, som betyder att inget försäkringsbolag kan neka någon att teckna en försäkring. Jag har egen erfarenhet av svårigheten att teckna försäkringar för mina barn och det på grund av ganska lindriga besvär av astma, atopisk hy och andra hudbesvär hos dem. Man kan föreställa sig hur det varit för dem som vill försäkra barn med hjärnskador och utvecklingstörningar, tidigt födda barn eller barn som från början har en nedsättning av sin hjärt- och lungfunktion. Det är bra att det verkar vara fler barn än tidigare som försäkras till ordinarie villkor. Det här är ett område som vi måste fortsätta följa noga så att avsikten med den förändrade lagen uppnås. Jag vill därför passa på att tacka civilutskottets uppföljningsgrupp som tagit initiativet till den här rapporten, som redovisades för utskottet för . Vi har gemensamt i utskottet, över partigränserna, tagit ett ansvar för att ta initiativ till ytterligare skärpningar om det skulle visa sig att den här utvecklingen ändå inte leder till att alla barn i fortsättningen kommer att vara möjliga att försäkra. 185 (MP) replik: Jag tycker att det är viktigt att vi håller oss till fakta. De decennier av osäkerhet på energipolitikens område som hänvisar till var den period då man hade en blocköverskridande överenskommelse mellan . Det här var över huvud taget inte inbjudet till, inte heller . Vi var aldrig inbjudna i den blocköverskridande energiuppgörelse som vi har haft i och som har gett säkerhet och stabilitet . hävdar att utöver de nämnda 12 miljarderna skulle det finnas ett krav på försäkringar. Man ska läsa på. § 30: En innehavare av en svensk anläggning ska ha en ansvarsförsäkring eller se till att annan ekonomisk säkerhet ställs. Det handlar alltså inte om några ytterligare pengar, utan det står i lagen hur man kan garantera dessa 12 miljarder. Som påpekade tidigare handlar det inte om belopp utan om dragningsrätter. Det är lite mer komplicerat. I den här lagtexten har man valt att först förklara det hela, och sedan talar man om euro i den svenska lagtexten. Det är alltså belopp som kan variera lite, men det finns en förklaring. Jag tycker att det är viktigt att vi inte vrider på fakta. Jag kan också säga till , vilket jag inte hann tidigare, att ordet obegränsat finns med en gång i lagstiftningen. Då handlar det inte alls om något belopp över 12 miljarder. I denna lagstiftning är det mycket klart och tydligt att det handlar om 12 miljarder, ingenting därutöver. Det obegränsade ansvaret är att om en bonde får sin mark förstörd och den marken är värderad till 12 miljarder har han rätt till hela summan 12 miljarder, inte bara en andel av den. På det viset är det obegränsat, alltså upp till det fulla värdet. Men när det gäller ordet obegränsat i den här lagstiftningen har ni blivit lurade av . Det har ingenting med något totalbelopp att göra. 186 (C) replik: Det sista begrep jag inte, . Jag är ledsen, men jag är inte lika smart som du. Däremot lyssnar jag bra. Du hörde inte vad jag sade. När jag talade om ansvarsförsäkringar talade jag om vem som är förmånstagare till en ansvarsförsäkring. Jag blandade inte ihop summorna. Jag lade inte till några ansvarsförsäkringar utöver de 12 miljarder som vi har diskuterat. Det jag sade var att konventionsstaterna har förbundit sig till ytterligare , vilket gör att vi kommer upp i summan . Det var det jag sade. När det gäller tiden direkt efter folkomröstningen var jag också med . Det gick innan det över huvud taget gjordes några blocköverskridande överenskommelser. Det var flera regeringar som inte tog sitt ansvar i den delen. 187 (MP) replik: Socialdemokraterna har haft en energiuppgörelse med . Men okej vi kan lämna det. Oavsett vad nu påstår att han har sagt finns det inte något ansvar utöver de 12 miljarderna. Det gör inte det. Då kommer frågan här: Anser att det nu är helt okej att villkoren är så olika för aktieägarna i , Eon och Fortum? Det förhåller sig ju på det sättet att ni inte accepterar idén om ett ansvarsgenombrott. Ni gör inte det. Och ett ansvarsgenombrott föreligger när det gäller staten som aktieägare, eftersom allt ansvar utöver dessa 12 miljarder nu är det 3 miljarder som ska vara med och dela på med de andra europeiska länderna därutöver alltså överskridande belopp, hamnar på aktieägaren staten i . Alltså råder det ett ansvarsgenombrott. har debattörerna från regeringssidan sagt att de inte förstår. Det är väl ett sätt att försvara sig om man inte vill förstå, för det här är väldigt enkelt. Vi har tre bolag, huvudägare till , Forsmark och Ringhalsgruppen, och de äger lite olika delar. Aktieägarna i det ena företaget får betala allt utöver 12 miljarder. De andra slipper betala en enda krona utöver 12 miljarder. Det är väl väldigt enkelt att förstå. Alltså råder det faktiskt ansvarsgenombrott för aktieägarna till men inte till de andra. Är det rättvisa konkurrensförhållanden? Hur mycket skulle det kosta att försäkra det här ansvaret? Det är inte utrett. Det är ett gigantiskt stöd till ägarna av Eon och Fortum, men inte till . Är det vettigt som ägare att ha en sådan ägarstyrning? 188 (C) replik: Retoriska frågor besvarar jag inte. beskrev en verklighet i förslag. Om jag hörde rätt sade att aktieägare inte skulle drabbas. säger han att aktieägaren kommer att drabbas vid ett ansvarsgenombrott. Han beskrev också en verklighet där ägarbolagen var fristående bolag. Vilka äger aktierna i de fristående bolagen? Jo, det gör ju i så fall ägaren, och det handlar om ett aktieägarförhållande. Jag tror att väl illustrerar komplikationerna med att skapa en sådan här lagstiftning. Sedan vill jag läsa upp vad som står i betänkandet på s. 5: Vidare ska staten tillsammans med andra konventionsstater betala ytterligare ersättning till skadelidande med högst . Genom den nya lagen höjs alltså den sammanlagda garanterade ersättningen från till (ca ). Statens återkravsrätt gentemot anläggningshavare är obegränsad. Detta innebär således att jag har rätt och har fel. 189 (S) replik: Jag får hoppas att mina frågor inte blir alltför retoriska så att jag kan få svar på dem. Jag kan börja med att konstatera att 1968 var jag inte ens påtänkt. Vid folkomröstningen kanske jag låg i mammas mage jag kommer inte riktigt ihåg vilket datum den var. Jag väljer därför att inte ta något ansvar för vad som sades då. När vi ändå pratar om dessa frågor och har en centerpartist i talarstolen måste jag fråga, herr talman, hur han ser på det faktum att en centerpartistisk miljöminister lovar att denna lagstiftning ska träda i kraft /12. Han står alltså i samma talarstol som denne centerpartist och lovar att denna lagstiftning ska träda i kraft. Vi har fortfarande inte sett någon lagstiftning. Det skulle jag vilja ha svar på först av allt. 190 (C) replik: Den frågan var inte retorisk. Det går att läsa sig till svaret. Det handlar om ratificeringen av tilläggsprotokollet till som inte alla stater som står bakom ännu har godkänt. Det innebär att vi väntar på , och . och förväntas ratificera det under detta år. I det underlag som jag kan läsa står det att har val 2013, och vi vet hur det gick med det valet. Sannolikt kan det dröja. Det gläder mig då att har fått besked som inte jag har fått i mitt underlag som innebär att det finns tankar och funderingar på att förbereda en proposition på detta område. Vi ser fram emot det, och det är härligt att vi kan förlita oss på att regeringen tar frågan på allvar. 191 (S) replik: Ja, redan i propositionen och den lagstiftning som beslutades står det att om det drar ut kan regeringen sätta delar av lagstiftningen i kraft. Det har man ännu inte gjort, och det är anmärkningsvärt med tanke på hur det har tagit. Jag förstår mig inte på hållning i den här frågan, herr talman. Man talar sig varm för kärnkraftsnedrustning, och det är jättebra här är vi helt överens. Kärnkraften är en omodern och vedervärdig energikälla som vi aldrig kan överblicka konsekvenserna av om det händer en olycka eller vad som kommer att hända med avfallet. Det är en vedervärdig energikälla, och det är vi överens om. Men då sätter sig ihop med , som också de tar denna energiöverenskommelse som en framgång och säger: kan vi bygga nya kärnkraftverk! ingång i det hela var ju att det skulle bli för dyrt därför att man skulle utöka ansvaret för kärnkraftsinnehavarna. Man skulle sluta subventionera kärnkraften genom att frånta dem ansvaret. Men skulle det bli så dyrt att det inte skulle byggas några nya kärnkraftverk. Hur går det ihop att ha företrädare från två olika partier i samma regering som tolkar samma lagstiftning på så fruktansvärt olika sätt? Det förstår inte jag. Och jag förstår inte vad vinner på detta. 192 (C) replik: Vad vinner på detta är tämligen ointressant. Det är vad , mänskligheten, miljön och klimatet vinner på detta som är den intressanta frågan. Jag kunde i mitt anförande konstatera att vindkraften har ökat från en terawattimme . Det är det påtagliga resultatet av denna överenskommelse som gör att vi nu står och diskuterar gränser för försäkringsbelopp, som är en väldigt viktig detalj i energiöverenskommelsen. Hade jag fått ställa en retorisk fråga, vilket jag inte får, hade den i så fall handlat om verkligheten när det gäller ansökningar om ny kärnkraft. Ännu så länge är ingen sådan ansökan inlämnad. Det vi ser är en utveckling av förnybar energi i väldigt stor skala i större skala än vad vi någonsin har sett under någon regering under annan ledning. Det ska bli intressant att se vilka besked som i praktiken kommer ut av ledarskap i de samlade oppositionspartierna kring den här frågan. 193 (KD): Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationen. Vi behandlar nu civilutskottets betänkande CU10 Ersättningsrätt med 17 motioner, varav 14 behandlas förenklat. De har alltså varit uppe tidigare . Jag vill framför allt ta upp frågan om barnförsäkringar. Det kanske är bra eftersom vi nu har talat om radiologiska olyckor under nästan hela debatten. Barnförsäkringar är en fråga som jag tror ligger alla varmt om hjärtat. Det visade sig inte minst när presenterade resultatet av den utredning om barnförsäkringar som beställdes av utskottet . Vid den presentationen fanns det ett mycket stort engagemang. För oss kristdemokrater har detta varit en fråga som vi drivit . En av mina kolleger, , drev den här frågan . Hon är nu statssekreterare hos . riktar in sig i sin utredning på kontraheringsplikten, som innebär att försäkringsbolagen inte får vägra någon att teckna en personförsäkring, däribland barnförsäkringar, som bolaget normalt tillhandahåller allmänheten såvida man inte åberopar särskilda skäl. Barn med funktionsnedsättning eller för tidigt födda barn, adoptivbarn eller barn med väldigt låg födelsevikt liksom barn med hörselskada kan komma i kläm, och det finns ett antal som nekas barnförsäkring. Vad det alltså handlar om är följande, och citerar jag från : Det förefaller som om intentionen, att försäkringsbolagen endast i undantagsfall ska avslå en begärd försäkring, inte helt har uppfyllts. Det finns alltså brister här. Alla barn i omfattas av socialförsäkringen, men eftersom samhällets skydd inte räcker till så blir barnförsäkringarna ett komplement. Det handlar om en kombinerad sjuk- och olycksfallsförsäkring som går ut , då den kan övergå till en mer vuxenrelaterad försäkring. För en förälder jag har själv två söner och har naturligtvis haft att göra med den här försäkringen, även med att det bröt är det naturligtvis mycket viktigt att kunna teckna en barnförsäkring som ett komplement till samhällets skydd. Därför är det också intressant att den kontraheringsplikt som vi arbetat för och som satt press på försäkringsbolagen resulterar i att det kommer nya försäkringslösningar på marknaden. Det finns ett bolag som har gått före med en barnförsäkring för alla barn. Den generella riskbedömningen förkortas och förenklas, och för de barn som har diagnoser som kan leda till framtida problem i form av ohälsa eller funktionshinder skapas en försäkringslösning som ersätter allt det som inte noterats vid försäkringstillfället eller det som händer , en så kallad kvalificeringstid. Ersättningsnivåerna är desamma för friska och för redan insjuknade barn. Premien för barnförsäkringen med kvalificeringstid är högre än för helt friska barn. Om jag har förstått det aktuella försäkringsbolaget rätt vill man gärna att föräldrar tecknar försäkringen redan under graviditeten, eller direkt när barnet är fött. Men vi är inte nöjda. Det finns fortfarande försäkringsbolag som säger nej till barn som inte uppfyller villkoren. Försäkringsbolagen skulle kunna anpassa villkoren eller höja premien, men icke. I många fall görs det inte. Det är naturligtvis oerhört viktigt att vi fortsätter att sätta press på de här bolagen. Av alla som vill teckna en barnförsäkring får avslag. Beslutet överklagas, och får acceptans medan blir utan försäkringslösning. Regeringen har aviserat att man ska utvärdera och följa upp kontraheringsplikten, som ju infördes . När det gäller övrig motionsbehandling i betänkandet vill jag bara säga att jag stöder utskottets ställningstaganden. 194 (MP): Den här debatten handlar om skadeståndsansvar, i huvudsak skadeståndsansvar för kärnkraften. Det är inte någon energipolitisk allmändebatt, även om företrädarna för regeringssidan har försökt att föra debatten dit. Det är viktigt att vi har rätt uppgifter om saker och ting. De bolag som i lagstiftningen kallas för anläggningshavare är inga dotterbolag till vare sig , Eon eller Fortum. De är självständiga bolag. De ägs inte bara av de här tre bolagen utan även av andra bolag. Jag vet att i Fortum ägs av Kraft detta är bara en kuriosakunskap. Det är de här bolagen som tecknar detta enligt lagen mycket tydliga ansvar. Det uppgår till ett antal dragningsrätter, som enligt lagstiftningen motsvarar , alltså , brukar vi säga. Ansvaret är alltså begränsat till detta belopp. Det finns inget därutöver. Att prata om försäkringar är bara bullshit. Att ordet obegränsat används i lagstiftningen beror på att för den skada som inträffar är man ansvarig upp till hela dess värde. Men när de 12 miljarderna är slut finns det ju inga mer pengar att ta av. Det är detta som vi i oppositionen diskuterar. Det är därför vi vill ha ett ansvarsgenombrott, och det är därför det blir så fel när ni från regeringssidan frågar vilket takbelopp vi ska ha i stället. Vi vill ju ha ett ansvarsgenombrott, och vi vill alltså ha ett obegränsat ansvar på riktigt. Då försöker ni konstruera ett fantasifoster och säga att det inte går, men detta finns redan i . Där finns det en lagstiftning separat för just anläggningshavare och ansvarsgenombrott i just den relationen. Därför tycker jag att de argument som ni har i betänkandet är felaktiga och grundar sig på osaklighet. 195 (C) replik: Detta är riktigt spännande! Det är möjligt att jag var lite otydlig i mitt anförande. Som jag sade där nämnde att vi inte ska uppfatta det som att det föreslår är något som innebär att vanliga aktieägare drabbas. beskriver han den här verkligheten med de fristående ägarbolagen, som ägs inte bara av en moder eller kanske inte alls av en moder utan av olika aktörer. Det kan vara enstaka energibolag. Det kan vara själv, och det kan vara ytterligare konstellationer av aktieägare som motsvarar bilden av de parter som alltså inte kommer att drabbas av förslag. Då är min fråga: Vad menar då med att inga aktieägare kommer att drabbas om det är den här typen av ägarbolag som åsyftas, som har flera olika ägare, som inte har en moder och som inte ingår i en koncern? 196 (MP) replik: Det man från majoritetens sida säger i betänkandet är att detta skulle drabba aktiebolag i annan verksamhet i . Det har vi aldrig för avsikt att det ska göra. Vi vill ha en särskild lagstiftning just för den här verksamheten, just för ägarna till anläggningshavarna inte till aktieägarna i , eller liknande. De berörs inte av det här. Vi menar att det är orimligt att man kan lyfta ut oerhörda värden ur den här verksamheten. Man gör det inte genom utdelning utan genom att man har vad man kan kalla för ett oligopolförhållande. Man styr alltså priserna på den el man får från de här anläggningarna, som man därigenom tjänar mycket pengar på. De kan göra detta utan att ha ansvar. Där menar vi att vi måste ha ett ansvarsgenombrott, så att det faktiskt är de bolag som sitter på resurserna som blir betalningsskyldiga om det händer något utöver de 12 miljarderna som de måste garantera i en försäkring. Någon ska betala därutöver, och det ska inte vara de svenska skattebetalarna. Det är vår avsikt. 197 (C) replik: Vi kan vara överens om att det är en god ambition att inte skattebetalare, det vill säga normala skattebetalare som inte ens äger aktier i något, ska drabbas. Men det försöker beskriva är utformningen av det här ansvarsgenombrottet. Hur ska man kunna skapa en lagstiftning som i någorlunda paritet med svensk bolagsordning kan reglera att det är de ansvariga som drabbas, inte de som inte är ansvariga? Hur ska en sådan lagstiftning utformas? Det är väldigt viktigt för dem som lyssnar på den här debatten att förstå hur kan påstå att vi ska utforma en lagstiftning som inte drabbar normala aktieägare utan andra aktieägare. Hur menar att det här ansvaret och definitionen av ansvaret ska särskiljas? Vad är det som säger att inte har ett ansvar, om det nu skulle vara så att de är aktieägare? Vad är det som säger att ett kraftbolag har ett ansvar eller inte har ett ansvar om det kraftbolaget ägnar huvuddelen av sin verksamhet åt att producera vindenergi men äger en del i ett företag som producerar kärnenergi? 198 (MP) replik: Det är ett intressant resonemang som för. Men jag tycker inte att det är så komplicerat som han försöker göra det. Aktieägarna i de anläggningshavande bolagen, alltså de som äger anläggningshavaren, måste naturligtvis räkna med detta. Det skulle faktiskt kunna stå i den här lagen; det skulle inte behöva vara mer komplicerat än så. De får naturligtvis räkna med att det är en högriskaktie som de har köpt. Den kanske blir värdelös. Men jag menar att det förekommer på aktiemarknaden att folk förlorar de pengar de har investerat. Låt oss säga att det nu skulle vara så att äger aktier i eller kraftbolag. De kan faktiskt bli värdelösa i ett sådant här läge. Jag tycker inte att det är märkvärdigt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 17 § Bank-, försäkrings- och kreditupplysningsfrågor Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU22 Bank-, försäkrings- och kreditupplysningsfrågor. 199 BO (S): Bank- och finansmarknadsfrågorna rymmer, för att uttrycka sig försiktigt, stor dramatik. De befinner sig, kan man säga, i centrum av finanskriserna och den europeiska krisen, som fortfarande pågår. Även om dagens ärende behandlar ganska olika motioner, uppsamlade från allmänna motionstiden, rör det också de övergripande större frågorna om hur finansmarknaden ska kunna reformeras och regleras så att den blir långsiktigt hållbar på nationell nivå, på europeisk nivå och på global nivå. Det är viktiga frågor. Det är inte rimligt att vi har en bank- och finanssektor där riskerna har socialiserats, församhälleligats, och där skattebetalare och bankkunder för stå för riskerna, men där vinsterna och vinstmöjligheterna förblir privata. Det pågår alltså ett omfattande arbete för att komma till rätta med de här problemen. Det handlar om skärpta kapitalkrav och bättre krishantering. Det handlar inom EU och eurozonen om att eventuellt skapa vad som kallas en bankunion, etablera gemensam tillsyn för att förebygga nya kriser och krishanteringsramverk som ska kunna ta hand om finanskriser när de ändå uppstår. Det handlar om att så långt det är möjligt hålla skattebetalare och bankkunder skadeslösa och om att ägarna måste ta sitt ansvar i banksektorn. På nationell nivå arbetar för att se över våra egna regelverk och krishanteringsrutiner. En fråga som diskuteras är bankdelning, detta i akt och mening att separera vanlig bankverksamhet från mer hasardbetonade aktiviteter. har här bestämt sig för att arrangera en utfrågning med anledning av den så kallade Liikanenrapporten. Jag säger bara detta för att understryka att det är ett starkt fokus på de här frågorna, kanske inte så mycket när vi behandlar det här betänkandet men i riksdagsarbetet över huvud taget, i det arbete vi utför i finansutskottet och det som vi gör i det europeiska sammanhanget. Det är verkligen någonting som finns i fokus och som kommer att fortsätta att vara där . Det är viktigt att åstadkomma det som jag, med ett lånat uttryck från andra områden, kallar för en uthållig bank- och finanssektor, som vi kan leva med i det långa loppet. En fråga som behandlas i betänkandet rör vikten av mångfald på bankmarknaden och då mer exakt hur sparbankerna ska kunna finansiera sig och i det sammanhanget om egenkapitalbevis är en idé att satsa på. Den frågan har vi haft uppe till behandling vid det här laget. Regeringen har funderat och funderat ganska länge och har kommit fram till att det är svårt. Man lovar emellertid att tillsätta en utredning och på allvar ta sig an de här frågeställningarna. Vi låter oss i det här läget nöjas med det. Men med tanke på tempot i det här arbetet lovar vi också att vi kommer att följa det här ganska noga och se till att arbetet på , om vi nu kan hjälpa till att få upp tempot, verkligen fortskrider som det är tänkt. Vi socialdemokrater har en reservation. Den rör frågan om försäkringspremier och betalningsanmärkningar. Den har också funnits med ett tag i de här diskussionerna och när vi har behandlat den här typen av betänkanden. Vi tycker inte, för att uttrycka det kortfattat, att det är rimligt att den som har betalningsanmärkning ska få betala en högre premie för sina försäkringar. Vi tror inte att risken för brand eller vattenskada nödvändigtvis ökar för att en person av någon anledning inte har betalat sina räkningar . Jag yrkar bifall till reservation nr 8 och i övrigt till förslaget i betänkandet. 200 PER (MP): Jag vill börja med att säga att jag självklart står bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reservation nr 2. Precis som var inne på är banksektorn viktig för samhällsekonomin och också väldigt aktuell på grund av den svåra situation som finns på finansmarknaden just nu och som verkligen har lett till stora problem för bankkunderna och inte minst för de nationer som drabbas när bankerna får dålig ekonomi. Det kan vara intressant att gå tillbaka och fundera på hur banksektorn såg ut när man började använda banker. Bankerna skapades för att sköta vår in- och utlåning, och man hade en verksamhet som gav trygghet åt sparare och som gav kapital till investerare. har den här inriktningen förskjutits mer och mer. Många banker håller inte alls på med den typen av verksamhet. Det är snarare det som kallas för investment banking, investmentbanker, som står för en stor del av verksamheten på bankmarknaden och finansmarknaden. Det har sina positiva sidor, men det har också negativa aspekter som man måste vara medveten om. Det är framför allt så att det medför stora risker för ekonomin, eftersom investmentbanker rör sig med mycket större riskspridning i sina verksamheter och större risktagande. Det här kan få till följd, som vi har sett nu i eurokrisen och även i , att hela banker, när spekulationerna går åt fel håll och när man inte lyckas, skakas i sina grundvalar och riskerar att gå i konkurs.