prot · H00998 · 2013-04-25 00:00:00 — Den går till musiken, till dansen, till teatern och till operan. Det är riktigt att man har höga ambitioner på detta område, men även här måste man anpassa sig efter den budget som finns. Det görs enormt mycket kultur på våra scenkonstinstitutioner. Alla kommer inte att kunna göra allting de vill det är man väl medveten om. Det är inte kris på teatrarna, kris på konserthusen eller kris på våra operascener. Tvärtom händer det väldigt mycket. Men man kommer inte att kunna göra allt man vill, och en del får kanske därmed skjutas . Men satsningar har skett och kommer att ske även fortsättningsvis. Handlingsplanen mot våldsbejakande extremism 86 FINN (M): Jag har en fråga till statsrådet . , , , , och är bara några av de ställen i som har utsatts för fasansfulla dåd utförda av extremister. Det var glädjande när alliansregeringen satsade på en nationell handlingsplan för att värna demokratin mot den våldsbejakande extremismen. Det gjorde man . Jag skulle nu gärna vilja höra, i efterdyningarna till det fasansfulla som hände i i samband med maratonloppet där , hur den nationella handlingsplanen har kunnat komma vidare i att möta den våldsbejakande extremismen här i . 87 Statsrådet (FP): Jag är glad över att Finn lyfter upp den frågan. Jag kom dessutom själv hem från innan det oerhört tragiska extremistdådet skedde vid maratonloppet. presenterade vi en handlingsplan mot våldsbejakande extremism, både religiös och politisk sådan. Den innehåller 15 åtgärder och kostar totalt . Det är viktigt som du säger: Vill man värna, vurma och vårda den svenska demokratin måste man också ta på största allvar de extremistkrafter som finns också i vårt land och som med våld vill urholka denna svenska demokrati. Senast lanserade vi i regeringen den senaste satsningen. Den handlar om att har fått för att framför allt motverka radikaliseringen på nätet för ungdomar mellan . Det är bara en av många satsningar som ligger i pipeline . 88 FINN (M): Tack för svaret! Jag delar uppenbarligen ministerns syn på saken och är också glad att man i princip har avsatt i budgeten för detta viktiga arbete. Jag har följt ministern, som också har nämnt att den våldsbejakande extremismen angår oss alla. Med det förstår jag att det inte bara är polis och rättväsen som hanterar den här frågan. I alliansregeringens och inte minst i ministerns ögon är detta en fråga som berör oss alla. Kanske kan lite grann utveckla tankarna baserade på den nationella handlingsplanen, hur vi vanliga medborgare kan komma in och möta både dem som har lätt för att glida in i våldsbejakande extremism och inte minst dem som försöker lämna den här typen av ofta sekteristiska rörelser. Hur kan vi stödja ett sådant arbete för demokratins bästa? 89 Statsrådet (FP): Som Finn mycket riktigt säger handlar det inte bara om vad staten, myndigheterna eller politikerna kan göra, utan det handlar lika mycket om civilsamhällets roll och också oss själva som enskilda medmänniskor. Många av satsningarna i handlingsplanen utgår från demokratipolitiken. Det handlar delvis om det förebyggande arbetet, hur vi kan stärka exempelvis lärare, skola, socialtjänst, kriminalvård och fritidsledare de som möter ungdomar på glid men förstås också familjer, föräldrar som är oroliga över att en son eller en dotter kanske har hamnat i ett högerextremistiskt sällskap. Längre fram kommer vi att göra en presentation. Det är Forum för levande historias generaldirektör som har lett en satsning om hur man når de här nyckelgrupperna bland olika yrken. Vi jobbar också med avhopparverksamhet. Exit har arbetat länge mot just den högerextrema rörelsen för att få unga nynazister att lämna den. Det måste vi vidga till andra extremistinriktningar. Basen är förebyggande arbete och demokrati. 90 (V): Jag har en fråga till miljöminister . röstade ned förslag om att reformera utsläppshandelssystemet ETS. Det var ett väldigt oroväckande beslut. ETS är nu nära en kollaps. Det här handelssystemet ska vara EU:s främsta verktyg för att få ned utsläppen. kostar koldioxid på EU:s utsläppsmarknad mindre än vad det kostar att köpa en pizza på restaurang i . I , där vi har koldioxidskatt, kostar det mer än att släppa ut koldioxid. Därför undrar jag förstås vad miljöministern nu kommer att göra för att vi ska få ordning på utsläppshandelssystemet, så att utsläppen ska minska. 91 Miljöminister (C): Ja, det var bekymmersamt. Det EU gör när det gäller klimatutsläpp är uppdelat i två olika delar. Den ena är den icke handlande sektorn, som i stort sett är hela samhället. Där jobbar man med standardiseringar, lagstiftningsfrågor och en mängd olika frågor. Den andra är den handlande sektorn, som är den tunga industrin, med 12 000 anläggningar som släpper ut klimatgaser i hela . Det är ett marknadsnära system för att det ska fungera mot industrin och i marknaden. Det är något som den har prioriterat, eftersom vi tycker att det är ett bra styrmedel. Men det kräver som alltid i alla marknader som bygger på vad som finns tillgängligt och priset på det att priset på koldioxid hålls uppe. 92 (V): Tack för det! Men det var inte så mycket svar på min konkreta fråga, nämligen vad miljöministern gör nu för att vi ska få ordning på systemet. Det är precis som säger: Handelssystemet är ett marknadsbaserat system. Jag tycker att detta visar på det vanskliga i att förlita sig så mycket på ett marknadsbaserat system. I , där vi har en koldioxidskatt, som är ett mer statligt kontrollerat system, kostar det också mer än att släppa ut koldioxid. Då kan man tänka sig att regeringen borde höja koldioxidskatten, för det vet vi fungerar. Men i det här fallet vill jag veta vad gör på Europanivå för att se till att handelssystemet kommer att börja leverera. 93 Miljöminister (C): Jag tycker i mina frågor att det är viktigt att svara på ett sådant sätt att också åhörarna vet vad jag svarar på. Det jag har gjort för att försöka hantera detta är först och främst att jag skrev brev till alla ledamöter i som skulle rösta om detta , tillsammans med ministrar från , , och , för att se till att omröstningen skulle gå rätt. har vi lagt ned ett stort jobb i miljöministerrådet för att se till att det skapas en majoritet där för kommissionens förslag om att, genom att flytta auktioneringen lite längre bak i tiden, försöka balansera upp marknadspriset. Det vi kommer att göra nu är att gå vidare och arbeta med utskottet. Jag har redan haft kontakter med rapportören om hur vi ska kunna göra detta med de länder som har tvekat i voteringen och också diskuterat detta med tre kommissionärer så sent som i går och i förrgår. Jag sliter verkligen, för den här frågan måste gå rätt på slutet. Den nya bibliotekslagen och personalens betydelse 94 (S): Min fråga går till kulturministern. Jag hade också tänkt fråga om den nya bibliotekslagen, och jag ska göra det. Jag såg att ministern marknadsförde lagen som vägen mot ett läslyft för . Men här fick vi höra att det bara är en ramlag som inte behöver fästa så mycket vikt vid hur vi ska nå kvalitet. har tagit fram underlag som visar att de bibliotek som har hög personalbemanning också har fler besök, mer utlåning och, förmodar jag, mer läsning för dem som lånar böcker. Det är ganska knepigt när man i den här lagen inte över huvud taget för något resonemang om personalens betydelse för hög kvalitet. 95 Kultur- och idrottsminister (M): Det är roligt att så många vill diskutera läsfrågor. Detta är onekligen en framtidsfråga. Jag talar om ett läslyft för därför att det är vad vi kommer att satsa på. Bibliotekslagen är en del i det. Det är ett förslag till en ny lag i stället för den som har verkat och som av många uppfattas som tämligen omodern. Det är en skarpare lag så till vida att vi bland annat betonar kvalitet och litteraturens roll men också säger att biblioteken har ett värde för demokratisk utveckling, för allsidighet och för att lyfta barns och ungas läsande. Det är bara delar i detta. Man kan inte stifta en detaljlag. Jag vill ge samma svar som jag gav till : Jag tror inte att kolleger ute i kommunerna blir så lyckliga om vi börjar tala om exakt hur biblioteken ska vara bemannade. Det är stor skillnad på i och ett litet bibliotek i . 96 (S): Tack för svaret! Jag menar inte att lagen exakt ska föreskriva hur bemanningen ska se ut, för då hade jag nog inte blivit särskilt populär ute hos kommunpolitiker. Men det är ändå så att en avgörande fråga för besök, läsning och utlåning är att det finns bemanning. Och vi vet nu att av skoleleverna inte har tillgång till bemannade bibliotek. Jag blir också orolig när gruppledare i kulturutskottet säger att det är jättebra om ideella organisationer kan ta över biblioteksverksamhet. Och vi vet att det är väldigt många biblioteksfilialer som har lagts ned. Då tycker jag att det är viktigt att vi talar om för dem som jobbar entusiastiskt ute på våra bibliotek att deras jobb är oerhört viktigt för läsningen i . 97 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tror faktiskt att bibliotekarierna runt om i landet uppfattar det här förslaget till skärpt bibliotekslag som ett starkt stöd för deras arbete. Det står också att det är obligatoriskt för kommunerna att ta fram biblioteksplaner. Det har inte skett överallt. har ett uppdrag också att samordna biblioteksväsendet. Det är mycket som åligger och också ger möjligheter till att göra detta. Den här lagen omfattar förvisso folkbiblioteken men även forskningsbibliotek. Skolbiblioteken är också nämnda. Hur skolbiblioteken ska vara bemannade är en annan fråga. Det hör inte hemma i den här lagen. Sedan kan jag i högsta grad beklaga att många filialer har tvingats lägga ned. Men det är det vet resultatet av en urbanisering, bland annat. Människor lämnar mindre orter och flyttar till större orter. bor majoriteten av det svenska folket i de tre storstäderna. Det är därför som man bygger ut filialerna här. Det var dagens sista fråga. Jag vill tacka de närvarande statsråden för medverkan. 7 § (forts. från 5 §) Näringspolitiska frågor (forts. NU11) 99 (SD): Det av fastställda målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler växande företag för att därigenom bryta utanförskapet. De näringslivspolitiska insatserna ska även bidra till att man uppnår målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Allt det här låter bra och rimligt, men låt oss se den andra sidan av myntet, som står för skapandet av dessa resurser. Hur och varför? Vi har stora visioner och drömmar om tillväxt, att fler startar företag och att dessa företag växer och förser oss med välfärd. Att starta företag är en av de största händelserna i en människas liv. Det kan gott jämföras med att bli förälder. Även det nyfödda företaget har likheter med ett barn. Det behöver all vår omsorg och tid och engagemang för att bli livsdugligt. De flesta av största företag som uppnått stora framgångar har inte fått något stöd alls. Entreprenörens goda affärsidé, ihärdighet och navigering mellan hinder tillsammans med ett ständigt engagemang har till slut vunnit. I dessa fall har entreprenören kunnat se fram emot en belöning, som vetskapen om ett lyckat företag ger, och inte minst en bra ekonomisk utveckling för risktagande och nedlagt arbete. har allting blivit mycket mer komplicerat. Vi är nu en del av EU och en del av en globaliserad värld, där andra länder konkurrerar med oss på villkor som vi inte kan tävla med. Med EU:s regleringar har byråkratin vuxit, och svårigheterna har blivit ännu större. Den blivande företagaren har en uppförsbacke som få klarar. Det är inte nog med att regleringarna har blivit fler och ägarens inflytande därmed mindre. Företagaren kan inte ens se fram emot en riklig ekonomisk belöning i och med alla skatter och pålagor som finns . Vad ska då drivkraften vara för att starta företag? Om vi ska vänta oss ett ökat företagande måste vi se problematiken ur den synvinkeln och eliminera hinder. Att utforma skatter och trygghetssystemet för att gynna små och medelstora företag är åtgärder som kan öka chansen att fler vågar starta företag. Flera nämner att vi ska rikta våra insatser selektivt till grupper som har särskilt svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Till en viss nivå kan det vara rimligt. Invandrare måste till exempel få utbildning i hur regelverket fungerar och kunna söka lån och stöd hos rätt instanser. Därutöver är det affärsidéns bärighet och entreprenörens skicklighet som avgör om man lyckas. Däremot ska människor som på grund av handikapp eller som av andra sociala orsaker har svårt att integreras på arbetsmarknaden få stöd. Som flera nämner kan sociala företag bli en anställningsform, då människor får tillträde till arbetsmarknaden. Dessa företag är i behov av finansiering, kunskap och kompetensutveckling. Det kan handla om marknadsföring, hjälp med upphandling med mera. Människor som kanske aldrig har haft ett jobb kommer in i samhället, får gemenskap med sina arbetskamrater och egen försörjning. När det gäller ungdomar är bästa sättet att få dem anställbara att ge dem bra utbildning och realistiska förväntningar på lön och arbetsvillkor. Att ungdomar kostar mindre för företagaren gör självklart att anställningen blir mer attraktiv för arbetsgivaren. När det gäller ägarskiften i företag har vi ett stort problem. Företag som gått i arv i flera generationer måste läggas ned för att nästa arvinge inte har möjlighet att driva företaget vidare av olika skäl. Denna fråga måste vi belysa ytterligare. Den yngre generationen är inte alltid beredd på slit och stora uppoffringar i den hårda verkligheten. Här skulle man kunna matcha människor som vill starta eget. De skulle i stället kunna ta över befintliga företag och få hjälp med finansieringen. Vi tror på insatser som höjer kunskapen om företagandet. Kvinnor som har jobbat i den offentliga sektorn har möjlighet att bli entreprenörer i stort sett i alla branscher affärsutveckling, teknikinnovation, utbildningsväsendet, tjänste- och servicesektorn, kulturella och kreativa näringar. Men i så fall måste egenföretagandet erbjuda fördelar jämfört med en anställning. Många idéer diskuteras när det gäller hur företagandet ska gynnas, och då inom några särskilda näringsgrenar, till exempel turism. Vi sverigedemokrater vill gärna visa upp vårt vackra land för omvärlden. Jag har bara hört goda och fördelaktiga omdömen om , och när kommer på tal är alla nyfikna och vill se vår fina natur, vackra städer, orörda miljöer, de tusen sjöarna och alla andra attraktioner vi har. I den näringen finns många utvecklingsmöjligheter. Det handlar om alla små hotell, pensionat, stugbyar, campingplatser, restauranger, guideturer, rundvandringar och tusen andra aktiviteter som kan bidra om vi anstränger oss och lockar till oss turister från länder där befolkningen är kapitalstark och vill spendera. I det sammanhanget ser jag utmaningar gällande servicen och bland annat matutbudet, som väntar turisterna vid vägarna. Det är inte särskilt uppmuntrande. Ambitionsnivån måste höjas från fabriksgjorda köttbullar med brunsås och plastinpackad mazarin i bästa fall, ofta inte ens det. Man får åka långt innan en öppen krog kan dyka upp. Skillnaden är sorglig och ofattbar mellan stora internationella framgångar i matlagning och verkligheten i vägkrogsutbudet. Internationella evenemang är bra, och jag ser gärna mera kulturella evenemang där man inte behöver stora resurskrävande polispådrag och städning i . Varför inte evenemang inom klassisk musik, mästerskap i dans eller skridskoåkning? Jag tror att det skulle locka många och därför ge ett gott ekonomiskt resultat. Dessutom ger detta en kulturell stimulans i dessa ungdomsbejakande tider. Jag vill nämna , som är en konserthall i . Det är ett bra exempel på kulturell potential som skulle gynnas av dessa satsningar. Fisketurism låter realistisk i ett land med tusen sjöar. Människor längtar efter tystnad och avskildhet och är beredda att betala för exotiska aktiviteter i vårt nordiska land. Låt oss sprida vårt goda rykte i alla sammanhang. är det inte ens pengar utan omtanke och planering som gör skillnaden. Ser vi realistiskt på möjligheterna, lyssnar på de berörda företagsorganisationerna och vågar vara självkritiska är detta en början till god utveckling. Idéer finns alltid runt omkring oss, vi får hjälpas åt för att fler ska förverkliga sina. Härmed vill jag yrka bifall till utskottets förslag. 100 (KD): I dagens debatt diskuterar vi framför allt motioner från förra årets allmänna motionstid. Jag tyckte att det skulle vara på sin plats att också något presentera vad regeringen har gjort och gör på näringspolitikens område. Jag menar att alliansregeringen har genomfört ett stort antal väldigt viktiga reformer för att förbättra näringsklimatet i . Vi kan börja med arbetslinjen, jobbskatteavdragen och sänkningen av inkomstskatten för vanliga löntagare som har ökat arbetsutbudet och sysselsättningen, men det innebär också att människor har fått mer pengar kvar i plånboken. Det har ökat friheten, stimulerat till ökat eget ansvarstagande och gett möjlighet att göra egna livsval. Arbetslinjen har varit framgångsrik, absolut! Men Alliansen har också sänkt bolagsskatten från till , framför allt för att stärka internationella konkurrenskraft och attraktivitet som en plats att investera i. lade regeringen fram en proposition om ett nytt investeraravdrag, ett riskkapitalavdrag. Jag noterar fortfarande när jag är ute och träffar företagare och andra att det nästan inte finns några som ännu har hört talas om att vi nu har ett riskkapitalavdrag som innebär att man kan satsa pengar i eget, närståendes eller annat litet företag när det startar eller när det ska expandera och få ett avdrag för detta. I praktiken innebär det att staten skjuter till till de pengar som du satsar i ett litet företag. Det här kommer att ha stor betydelse för riskkapitalförsörjningen runt om i vårt land. Det är alltså pengar som inte behöver passera styrelserummen på försäkringsbolag eller olika typer av institutioner, utan det är människor som själva satsar egna surt förvärvade pengar. Där kommer staten efter och skjuter till en del till sådant som människor av kött och blod faktiskt tror på. Det tror vi är mycket bättre än att det är statliga tjänstemän som sitter på olika institutioner och pekar ut vilka företag som har framtiden för sig. Det är ett stort steg i rätt riktning för någonting som länge har varit en mycket efterfrågad reform. Det är också så att jobbskatteavdragen och sänkta egenavgifter för enskilda firmor har gjort det mer lönsamt att starta och driva företag. Jag tycker också att det är glädjande att notera, herr talman, att det är fler och fler partier i den här kammaren som också tycker så. Det är väldigt glädjande. Det har redan gjorts saker. Medfinansieringen av sjukförsäkringen har slopats och ett högkostnadsskydd för sjuklönekostnader har införts. Regeringen har också sänkt de generella sociala arbetsgivaravgifterna med en procentenhet. Arbetsgivaravgifterna för unga har halverats, och genom nystartsjobben har vi faktiskt också slopat dem för arbetsgivare som anställer långtidsarbetslösa, långtidssjuka, äldre och nyanlända invandrare. Förmögenhetsskatten har slopats. Det förbättrar förutsättningarna för investeringar i och tillgången till riskkapital på ett dramatiskt sätt jämfört med hur det var tidigare. Trygghetssystemen för företagare har också förbättrats, så att företagare behandlas mer likvärdigt med arbetstagare. Vi har utöver ROT-avdraget infört ett RUT-avdrag där hushållsarbeten också kan få en skattereduktion som motsvarar hälften av arbetskostnaden. Detta, herr talman, har skapat tusentals nya företag och tiotusentals nya arbetstillfällen. Konkurrenslagen har förbättrats så att företag, kommuner och landsting konkurrerar på mer lika villkor än det var tidigare. Införandet av LOV, alltså lagen om valfrihet, skapar valfrihet i välfärdstjänsterna men ger också förutsättningar för nya jobb och nya företag inom välfärdssektorn. Utöver detta, herr talman, vill jag tillfoga några av de viktigaste förslagen som vi kristdemokrater driver i näringspolitiken. Vi tror att det vore klokt att ta bort företagens ansvar för den andra sjuklöneveckan och förstärka högkostnadsskyddet, helt enkelt för att enkäter som har genomförts av företagarnas egna organisationer tyder på att det kan vara ända upp till runt 50 000 arbetstillfällen som inte har tillkommit på grund av att företagarna har upplevt sjuklöneansvaret för tungt. Då kan vi säga: Det där stämmer inte. Men beslutet sitter faktiskt i huvudet på företagaren. Tycker företagaren att det här är för tungt blir det ingen anställning. Man måste då lyssna in detta och försöka skapa förutsättningar för att i alla fall det hindret kan rullas undan. Det här är någonting som naturligtvis måste diskuteras, och vi måste hitta en finansiering för det. Men det är en princip som vi tror är viktig. När det finns ett reformutrymme tror vi att sänkta arbetsgivaravgifter för små företag också skulle öka efterfrågan på arbetskraft. Det skulle ge fler jobb om det blir billigare att anställa. Arbetsutbudspolitiken med jobbskatteavdragen har varit oerhört lyckosam. Vi tror att arbetslinjen nog behöver kompletteras med en företagarlinje som ökar efterfrågan också på arbetskraft. Det här ska i god ordning diskuteras, och det ska hittas ett reformutrymme innan man kan verkställa en sådan politik. Men det här är viktigt helt enkelt därför att nio av tio nya jobb skapas just i dessa små företag. Då tror vi att det är klokt att göra satsningar där de har störst effekt. Det är också de små företagen som anställer flest ungdomar jämfört med större företag. Vi måste också fortsätta att minska regelkrånglet och inrikta regelförenklingsarbetet på företagarnas vardagliga behov. Detta är någonting som pågår intensivt i . Där behöver arbetet ha högt tempo och finnas högt på dagordningen . Jag tror dock inte att regelförenklingsarbetet är förenligt med att genomföra förslag, i varje fall inte så som utredningen föreslår det. Det vore ett bakslag för regelförenklingsarbetet, mycket lindrigt talat. Vi har mycket arbete som pågår nu i som kommer att kunna bli konkreta förslag , när budgeten läggs fram. Det finns också ett väldigt bra arbete som redan har gjorts. Jag tänker på forsknings- och innovationspropositionen, innovationsstrategin och mineralstrategin. Allt det här är exempel på ett målinriktat arbete för att ta till vara goda förutsättningar, våra naturresurser, vår energiproduktion, forskning och utbildning för att stärka vår konkurrenskraft och vår goda position i en allt tuffare global konkurrens. Vår chans är att satsa på kunskapsintensiv tillväxt men att inte ta ut högre skatt av medborgare och företag än vad som är nödvändigt, vidare att ledande position som innovationsland kan växlas in i en bättre kommersialisering av de innovationer som föds i vårt land. Allt detta ställer krav på en flexibel arbetsmarknad, en väl fungerande kapitalmarknad, en utformning av skattesystemet som främjar att företag startar, att företag växer och en anpassning av trygghetssystemen till företagens behov. För att skapa förutsättningar för fler och växande företag behövs både generella och riktade insatser för företagande. För att fler ska bli företagare krävs också att individer ser företagande som lika självklart som en anställning. Dit har vi nog långt kvar. Regeringens näringspolitik rymmer många olika insatser för att främja alla saker som vi har talat om. Det handlar mycket om generella insatser och om insatser för att främja forskning, utveckling och innovation, konkurrensfrämjande åtgärder och regelförenkling. Men det rör sig också om mer riktade insatser. Det är insatser för att främja kvinnors företagande, företagande bland personer med utländsk bakgrund och socialt företagande. Min partikamrat kommer senare att utveckla syn på just socialt företagande, idéburet företagande samt den tillväxt och sysselsättning som skapas av turism i vårt vackra land.