prot · H00993 · 2013-04-17 00:00:00 — Vi har i ett av våra yrkanden i vår motion som har behandlats i utskottet tagit upp den så kallade Cedawkonventionen, som säger att all diskriminering av kvinnor ska avskaffas. Det är någonting som vi har ställt oss bakom. Jag har också tagit upp det i mitt anförande. Men i betänkandet har ni i utskottsmajoriteten sagt så här: Nja, det ska vi inte göra. Eller så har ni inte sagt, utan att bristande jämställdhet i första hand bör angripas med andra åtgärder närmare orsaken till problemet än genom handelsåtgärder. Då undrar jag givetvis: Vilka andra åtgärder är det som ska vidtas? har vi i faktiskt fattat beslut om PGU, politik för global utveckling, som tar upp just de här aspekterna och att handelspolitiken också ska inkluderas i just jämställdhetsaspekterna. Vad är det för andra åtgärder? Och är det inte lite märkligt att utskottets majoritet här har en annan uppfattning än vad har fattat beslut om? 82 HANS (M) replik: Ja, mitt anförande var allmänt hållet. Jag tycker faktiskt att vi ska unna oss att resonera kring handel inte bara utifrån de motioner som vi väcker och de avslagsyrkanden som vi lägger fram. Det här är faktiskt ett tillfälle att ge vingar åt handelns fördelar och ge ord åt det som spelar roll och som har byggt välstånd och välfärd. Det är intressant att tar upp just reservationen om jämställdhet. Det är en av de få gånger som man ser att faktiskt har skrivit ihop sig med i . Hur det gick till kanske vi kan ta i ett annat sammanhang. Handeln spelar en viktig roll. Handeln kan påverka mycket. Men handeln kan inte göra allt. Om handeln var det universella verktyget för att genomföra allting skulle vi inte behöva särskilt mycket lagstiftning i övrigt. Det skulle inte behövas regleringar eller normer eller konventioner i något sammanhang. Handeln är ett redskap för att nå fram och för att också tillgodose inte minst millenniemålen, där jämställdhet och avskaffandet av diskriminering är ett par punkter. När det gäller att påverka andra länder att gå mot en mer jämställd hållning har vi många andra internationella sammanhang där vi kan spela en stor roll. Men framför allt skulle jag vilja säga att handeln är dörröppnaren i många stycken. Med handeln visar man faktiskt på ett civiliserat umgänge. När det gäller länder som kanske inte vanligtvis visar så stor respekt i fråga om att umgås med kvinnor kan vi komma från och från andra länder och representera med kvinnor i relation med män, som annars inte är särskilt vanligt. Där har handeln ett stort signalspråk. 83 (V) replik: Vilka yrkanden som väljer att stödja har jag inga åsikter om över huvud taget. De gör sina val. Men oppositionens uppgift är givetvis att presentera sin politik och granska regeringens politik. Det vet givetvis . Jag noterar att det blev lite känsligt när jag tog upp konventionen om jämställdhet och kvinnors rättigheter. Gäller inte PGU längre? Det finns andra sätt, sade . Då ska jag läsa upp vad vår handelsminister sade när hon presenterade regeringens senaste handelspolitiska deklaration. Det är möjligt att det kommer något nytt. Hon sade så här: Frihandel leder till större rörlighet och öppenhet och gör det enklare för alla som vill investera. Det leder till fred och frihet. Fred och frihet. Det var det jag tog upp. Leder det verkligen till fred och frihet? På vilket sätt har vi medverkat till ökad frihet och ökad jämställdhet med våra vapenexportsatsningar i och ? Är det ändå inte så, när vi inte har några andra instrument, att handelspolitiken blir väldigt viktig? Vi har ju sagt i att PGU ska genomsyra samtliga politikområden, även handelspolitiken? Är det inte dags att vi lever upp till det, Hans? 84 HANS (M) replik: Ökad rörlighet, ökat umgänge och ökad handel öppnar en av många dörrar för att umgås med andra länder. När det gäller handel med länder som inte är fullt utvecklade demokratier och som inte har den kultur som vi själva här hemma är så stolta över att vi har finns det många sätt att förhålla sig. Ett sätt är att man sluter sig, att man inte bara slutar handla med vapen utan att man även slutar handla med andra saker. Det var precis detta jag tog upp i mitt anförande kring protektionismen och om att tala med munkavle i stället för att tala med ett språk. Vad gäller svensk vapenexport och handel med vapen är den reglerad enligt särskild ordning. Då skulle jag snarare vilja föra resonemanget att okej, vi ska icke handla med vapen, men vad är då nästa steg? Ska vi tillhandahålla fordon och andra livsnödvändiga material och produkter, eller ska man på något vis också begränsa detta för att sätta press? Det är någonstans där jag tycker att kärnan i resonemanget finns. Ska man använda handel som ett positivt redskap, eller ska man använda det som ett redskap som bara kan nyttjas till restriktioner? I det sammanhanget är jag mer för frihandeln och för att använda det som ett positivt redskap. Vad gäller vapenexporten hanteras den i särskild ordning, och vi har en vapenexportutredning som arbetar där alla partier dessutom ingår och kan göra sina stämmor hörda. 85 (S) replik: sade i sin replik till att det här är ett bra tillfälle att få resonera om handel generellt och att kunna utveckla de ståndpunkter som i varje fall Socialdemokraterna och regeringen är ganska överens om. Då återstår en av de reservationer som vi har och som handlar just om ett tillfälle för regeringen att redovisa handelspolitiken i , ungefär på samma sätt som man gör när det gäller EU-frågor och till exempel den strategiska exportkontrollen som man just nu behandlar i utrikesutskottet. Det finns fler exempel på sådant här som man gör . Jag håller med om att det inte är så ofta vi här i kammaren har tillfälle att diskutera handelsfrågor. när vi har våra budgetbetänkanden hamnar den större delen av budgetbetänkandet på andra områden, eftersom det ligger i ett område som har lika viktiga områden, nämligen näringsliv. Det brukar vara så att näringslivsdebatten blir väldigt dominerande och handeln kommer i bakvattnet. Min fråga är: Varför kan man inte gå oss till mötes på den punkten? Det vore ju ett bra sätt för oss att kunna få diskutera handeln ur ett annat perspektiv. Trots att vi har ett alldeles utmärkt betänkande just det här året är vi begränsade till de motioner vi har. Med anledning av EU:s inre marknad måste jag ändå ställa en fråga. Vi kommer att behandla ett betänkande om detaljhandeln. Regeringen har framfört att man vill diskutera öppettiderna i detaljhandeln i hela . Min fråga till är på vilket sätt detta är en fråga som EU över huvud taget har kompetens för. 86 HANS (M) replik: Jag förstår att man kan vilja ha en redovisning av handeln. Man kan vilja ha en redovisning av det mesta regeringen gör. Det är också ett av de instrument som oppositionen har, nämligen att hålla regeringen borta från det dagliga arbetet och vara väldigt närvarande i kammaren här. Det kan vi om inte annat se på intensiteten i interpellationsdebatterna. Vi gör den bedömningen att det finns ganska gott om tillfällen att resonera om handelspolitiken i . Inte minst med tanke på att handeln är så förknippat och så länkat med vårt engagemang i Europeiska unionen är ju det här en fråga som behandlas i utskotten och kommer upp i . Det finns en väldigt tydlig transparens. Vi ska också vara klara över det vet synnerligen väl att när det är handelsdelegationer och möten till exempel med WTO brukar också handelsministern vara noga med att ha ledamöter från med sig på resorna. Vi kan redovisa väldigt mycket, och vi kan redovisa väldigt mycket mer. Frågan är hur mycket som ska redovisas mycket mer. Där kan vi ha olika synpunkter. Som opposition är man alltid underinformerad, och skulle man inte vara det får man åtminstone spela rollen av att vara det. Vad gäller detaljhandeln och öppettiderna är det en fråga i den grönbok som skulle komma upp där vi inte skulle ha någon debatt om det ärendet. Det hade kanske varit lämpligt att den socialdemokratiska gruppen hade lytt några av sina interna röster och faktiskt flaggat upp till att ta den debatten. Jag skulle gärna ta den, men då vill jag gärna läsa på lite extra. Därför ber jag att få passa till den eventuella debatten . 87 (S) replik: Jag noterar att svar på varför vi inte ska ha någon redovisning av handeln var att regeringen skulle slippa komma till så ofta. Det var en väldigt underlig inställning till demokratin i . kan lugna ned sig, för jag kommer att anmäla mig till den debatten. Det kommer att bli debatt jag lovar! Jag kan släppa den frågan för tillfället och i stället prata lite grann om exportvisionen. Vi har undrat över målen. En del mål är väldigt långsiktiga. Många av de långsiktiga målen, till exempel att få ett , vilket just nu ter sig som tämligen avlägset, är vi överens om. Ett sådant vill vi väldigt gärna ha. Men det är många mål av den typen i exportvisionen. Emellertid är exportvisionen gammal . Den är bra. Den har ett mycket bra innehåll, men min fråga gäller på vilket sätt man kommer att fylla på den. Vilka nya åtgärder är man beredd att lägga in, till exempel frågan om mer stöd till små och medelstora företag så att också de kommer ut på en exportmarknad? Vi har lämnat ett exempel, och det finns säkert fler kreativa exempel på hur vi skulle kunna stötta exporten ytterligare. Det skulle jag vilja veta. 88 HANS (M) replik: Som jag sade tidigare i mitt anförande är det många av de här målen som man kommer att missa. En del kommer man att träffa, och en del kommer man att överträffa. Exportvisionen har inte särskilt på nacken, och det vet ju alla som ägnat sig åt den här formen av politik att här är det en långsiktighet som heter duga. Vad jag vet finns det inte just nu några planer på att revidera den totalt, och jag ser inte heller någon anledning till att man skulle göra det. Den omfattar väldigt många intressanta punkter, och jag tror att de flesta inte känner till mer än att det ska handla om att riva tullar och andra handelshinder. Här är det ju ett arbete där man till exempel jobbar med strategiska tillväxtmarknader. Det är ingenting man fräser i väg på tre kvartal. Det är någonting som faktiskt kommer att ta både ett antal decennier och kanske rentav lite olika regeringar under resans gång. En av de viktiga punkterna i det här sammanhanget är faktiskt protektionism och ekonomisk nationalism. Det är punkt 5 i exportvisionen. Den punkten tror jag inte heller att man städar undan i en handvändning. Här handlar det om ett arbete med att systematiskt identifiera svenska intressen i tvister som pågår. Här har fått i uppdrag att undersöka WTO-förenligheten i vissa regler kring e-handel. Det här är ju saker och ting som tar , och det är det som präglar hela den här exportvisionen. Jag tycker att det är trevligt att höra, , att du tycker att vi i stort sett är överens. Det kommer alltid att finnas detaljer i våra synpunkter kring öppettider och kring hur man ska redovisa för och på vilka grunder. Men den transparens som vi har i är det många länder som skulle vara väldigt glada över att vara i närheten av. 89 (FP): En rättvis, hållbar och icke protektionistisk handelspolitik världen över gynnar alla länder. Frihandel utgör en viktig bas i liberalismen, och det är självklart att värnar den. Frihandel och globalisering är positiva för utvecklingen av fattiga länder, där sysselsättningen blir högre och tillväxten kan öka. Frihandeln är grunden för och alla länders välstånd. Frihandel minskar motsättningar när gamla fiender blir handelspartner. När vi talar oss varma för EU gör vi det mycket med utgångsläget att vi ska påverka, reformera och förbättra jordbrukspolitiken. De pågående förhandlingarna inom , , , den så kallade Doharundan, strävar efter att hålla fast vid de handelsförhandlingar vilka påbörjades för att öka delaktigheten från fattigare länder, vilka representerar majoriteten av världens befolkning. Förhandlingarna har dock haft problem med att få deltagarna att enas om just jordbruksfrågor. Det bör vara EU:s högsta prioritet i handelspolitiken där EU har åtagit sig att avveckla exportsubventionerna. Det sägs finnas risk för att Doharundan bryter samman, och då bör EU inleda en ensidig handelsliberalisering. bör EU:s mål vara att helt avskaffa alla tullar och andra handelshinder på industrivaror och jordbruksvaror. EU måste också avskaffa alla typer av export- och marknadsstöd inom jordbruksområdet. Inför nästa förhandlingsomgång vill regeringen lyfta fram frågan om en revidering av WTO:s informationsteknikavtal som är . Man vill ta bort tullar för miljövänliga varor och tjänster. Corporate Social Responsibilty, CSR, företagens sociala ansvar, inbegriper mänskliga rättigheter och arbets- och anställningsförhållanden, som i sig innehåller exempelvis utbildning, jämställdhet och arbetsmiljö, miljöfrågor, som i sig innehåller exempelvis klimatförändringar, resurseffektivitet och förebyggande av föroreningar, samt åtgärder mot mutor och korruption. Mer som räknas in i detta är delaktighet och samhällsutveckling, integration av människor med funktionsnedsättning och konsumenternas intressen. Bolagens ansvar för hållbarhetsfrågor definieras som bland annat ansvarsfullt nyttjande av resurser, hantering av mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption och affärsetik. är med och följer riktlinjer. Är man med i , eller , och utveckling jag tycker att det är viktigt att vi nämner vad de här förkortningarna står för så att alla förstår vad vi säger i talarstolen förbinder man sig att upprätthålla viss standard som bland annat handlar om mänskliga rättigheter, miljö, arbetsförhållanden, antikorruption, konsumentintressen, konkurrens, vetenskap, teknik, skatt och senast tillkommet, frihet på nätet. har en enhet för internationell handelspolitik, och där finns CSR-ambassadör. Enheten leder en samverkan mellan staten, näringslivet och arbetstagarnas organisationer. Det finns fler aktörer som syftar till att skydda mänskliga rättigheter och socialt ansvarstagande. Ansvarsskyldighet, etiskt uppträdande, respekt för lagen och respekt för mänskliga rättigheter är några av intressenternas uppgifter att upprätthålla. Lägger man till efterlevnad av internationella uppförandenormer är det mesta av innehållet i ISO-standardiseringen och för certifiering uppräknat. FN:s Global Compact har tio principer som baseras på konventionen om mänskliga rättigheter i arbetslivet. ILO-deklarationen, , innehåller konventioner, rekommendationer och bestämmelser som täcker det mesta om arbetsrättslagstiftning för att säkerställa löntagarnas trygghet. har en deklaration som täcker fyra områden: icke-diskriminering och förbud mot barnarbete, eliminering av slavarbete och fackföreningsfrihet. Även vad gäller klimat- och miljöhänsyn finns olika konventioner och bestämmelser gällande ett hållbart företagande. Multilateral Environmental Agreements, , syftande på specifika handelsåtaganden, var tänkt att ingå i den så kallade Doharundan. menar att och EU drivit på så att miljöfrågorna skulle inkluderas i Doharundan, men förhandlingarna i dessa frågor har inte kommit så långt. Dock har flera beviljats observatörsstatus till förhandlingskommittén inför varje förhandling. När det gäller internationell handel och jämställdhet finns även här en kvinnokonvention, Convention on the Elimination of all Forms of Discrimination against Women, Cedaw, som ni har talat om förut här, som av FN:s medlemsstater har förbundit sig att följa. När EU förhandlar handelsavtal i olika sammanhang för medlemsstaterna beställs hållbarhetsmässiga konsekvensanalyser, Sustainability Impact Assessments, . Dessa omfattande analyser innehåller även handelsavtalens effekter på kvinnors villkor och jämställdhet. Det är naturligtvis oerhört viktigt att så görs. Handelshinder mot nationer på den afrikanska kontinenten arbetas successivt bort. Det ska eftersträvas friare handel och integrering av de fattiga länderna i handelssystemet, inte minst för att bekämpa världsfattigdomen. Ökande handel och minskade handelshinder kan lyfta en nation som är biståndsmottagare till intressanta handels- och exportmarknader. E-handeln kan bli en viktig del av den totala handeln för den afrikanska kontinenten. E-handeln i sig skulle kunna öka över lag men behöver hjälp på vägen med olika åtgärder som kan handla om försäljningsvillkor, immaterialrättsliga hinder eller hinder kopplade till betalningar. Kommissionen har sedan En digital agenda för KOM2010 genomfört många förändringar för att underlätta för digital handel men har identifierat ytterligare ett antal nya förslag som behöver genomföras. Det handlar om enorma summor i ökad handel över gränserna om man kan lyckas säkra upp och förenkla handeln på nätet. Där finns en marknad som når varje del av världen med ett knapptryck, och det skulle gynna inte minst fattiga länder. För del borde turist- och besöksnäringen kunna bli en mycket större handelsvara på den internationella marknaden. Möjligheten för olika regioner att marknadsföra sig för att dra till sig fler besökare borde vara gränslös. Fler besökare betyder fler människor som konsumerar det självklara som hotellnätter och mat, men också besök till allehanda turistmål och inköp av lokala produkter. Att turister kommer till landet ger möjligheter för företag och bolag här att marknadsföra sig till nya handelsländer. Varje individ som kommer hit har sina kontakter och är kanske själv företagare. Fria och öppna kontakter är det som är frihandel, där ska inte gränser och regler försvåra. De lokala näringarna kan blomstra med fler investeringsmöjligheter och behov av att anställa fler. Så kan hela leva. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. 90 (V) replik: Jag tackar för anförandet. Det finns ett par saker som jag behöver reda ut i majoritetens texter i det här betänkandet, några alternativ. Jag har tagit upp ett i föregående replikskifte med där jag lyfte fram jämställdhetsaspekterna. Där framhöll Hans, och majoriteten skriver också så, att de ska åtgärdas med andra insatser än genom handelspolitik. På ett annat ställe i betänkandet skriver ni som motivering när vi pratar om att de har fastställt en policy för ansvarsfullt företagande enligt vilken man ska ta hänsyn till miljö, mänskliga rättigheter och arbetsförhållanden inför garantigivning. Vidare skriver ni lite längre fram att utskottet vill framhålla betydelsen av att verksamheten bedrivs i enlighet med en politik för global utveckling, det vill säga att handelspolitiken gör det. Vad gäller egentligen? Vad är den borgerliga majoritetens uppfattning? Ska handelspolitiken inbegripa mänskliga rättigheter och jämställdhet eller inte? 91 (FP) replik: 92 (V) replik: Det var bra att få det svaret. Jag hörde tidigare klart och tydligt att hade en helt annan uppfattning. Ni har tydligt och klart skrivit här att handelspolitiken inte ska omgärdas av dessa punkter utan att det finns andra verktyg. 93 (FP) replik: Jag vet inte vad jag ska säga. Jag tycker att det är tydligt att det är sådana villkor som ska finnas med i alla avtal. Jag har inte uppfattat något annat. 94 (S) replik: Vi tycker alla att WTO är viktigt. Det är viktigt att vi fortsätter WTO-förhandlingarna. Vi vill gärna ha ett frihandelsavtal över hela världen. De två besvärligaste frågorna har gällt exportstöd för industriprodukter och jordbruksprodukter. De har varit i fokus inte bara under den här regeringen utan också i tidigare regeringar. De har varit en röd tråd. Har regeringen bytt fokus med tanke på att säger att avtalet vad gäller miljöteknik ska vara huvudfokus vid nästa ? Jag förstår inte riktigt. Jag har inte fått intrycket att regeringen anser att detta är den prioriterade frågan. Det intryck jag har fått är att den hållning som har om WTO är den hållning vi har haft , nämligen att frågorna om stöden till industri- och jordbruksexport är viktigast att lösa även den här gången. Man har faktiskt nått lite längre fram. Man går framåt med ministeg i WTO. 95 (FP) replik: Jag lyfte fram att frågorna om klimat- och miljöhänsyn var viktiga att få med. Jag förstod inte riktigt fråga. Har jag missuppfattat något? 96 (S) replik: Ja, det måste ha gjort. Jag tyckte att jag var tydlig. Ska regeringen överge den linje man alltid har hållit i WTO-förhandlingarna, nämligen att lösa frågan om exportstöden till industriprodukter och jordbruksprodukter? Det är den övergripande frågan. Den har i ärlighetens namn gjort att förhandlingarna har stoppats upp , inte minst när det gäller . Delar uppfattning att vi ska akta oss för att besvära regeringen att redovisa saker och ting för ? Det är väl det sjunde sammanträdet i näringsutskottet som ställs in . Är det verkligen Alliansens uppfattning att vi ska akta oss för att besvära regeringen? Vi har inga ärenden att behandla i näringsutskottet och inte i många andra utskott heller. Delar uppfattningen att vi inte ska besvära regeringen att komma till ? 97 (FP) replik: Det är absolut inte så, , att man ska frångå några linjer. De olika frågor som har tagits upp tidigare ska naturligtvis drivas vidare. Jag tycker naturligtvis inte heller att man inte ska störa regeringen. Tvärtom är det bra om vi kan ställa frågor till regeringen och hålla regeringen på tå. Uppriktigt sagt var det inte en så bra fråga. 98 (KD): Var och en som har följt debatten har kunnat konstatera att den går i enighetens tecken när det gäller själva grundfrågan, nämligen frihandelns princip. Så har det inte alltid varit. Det sena 1800-talets uppslitande debatter om frihandelsfrågorna ligger långt bakom oss. Frihandel, demokrati och marknadsekonomi kan sägas ha gått segrande ur stora ideologiska strider. Här i finns en allmän övertygelse om att frihandel är en viktig princip att försvara, som vi har hört . Det kan finnas lite nyansskillnader, men på det stora hela finns en glädjande enighet om detta. Vi har i näringsutskottet besökt ett antal andra länder snabbväxande länder, andra som växer mindre snabbt och konstaterat att det finns någon sorts nyprotektionism. Jag ska inte nämna vilka länder det handlar om, men uppenbarligen finns bland ledande företrädare protektionistiska strömningar och debattnivån befinner sig där på den nivå vi hade för länge sedan. Vi har också sett hur nyprotektionismen breder ut sig på närmare håll. Rättare sagt är det nog fel att säga nyprotektionism. Det är gammal protektionism. Det är sådant som finns kvar, även i länder som tillhör EU:s grundare. Vi hade en utfrågning i om funktionen för EU:s inre marknad. Vi diskuterade ett av våra stora möbelföretag. I ett av våra grannländer där det finns potential att öppna tio nya varuhus sker en prövning av om det behövs nya varuhus eller inte: Nej, det behövs inte. Så har man räknat ut hur många arbetstillfällen som har gått förlorade och hur mycket dyrare möblerna blir för människorna, och så vidare. Det här är mekanismer som finns kvar och som det finns all anledning för oss att vara uppmärksamma på. Man tycker sig se kortsiktiga vinster med den typen av protektionism. Men långsiktigt genererar fri handel bättre ekonomiska förutsättningar för länder och medborgare än varje protektionistisk handelspolitik. Vi har tidigare hört jag tyckte att beskrev det väl att är ett synnerligen exportberoende land. är helt avhängigt exporten för att ha en hygglig levnadsstandard i vår höga och kalla nord. Det talas ibland om elöverskott. Ja, vi exporterar el, ungefär . Vi har ett lastbilsöverskott. De exporteras också. Vi har lyckats i den utsträckning som väl beskrev. Vi har all anledning att peka på att det naturligtvis finns speciella behov i utvecklingsländerna som måste beaktas när man diskuterar handelspolitik. Även bland världens fattigaste länder är frihandel en stark välståndsskapande kraft. Vi ser nu glädjande exempel på det runt om i världen, även på den afrikanska kontinenten. Många blir förvånade över den enorma tillväxten i .