prot · H009121 · 2013-06-12 00:00:00 — Vi vet ju att arbetsmarknaden kommer att kräva mer utbildning och inte mindre. Jag har också hört bland annat från och hur man måste lägga ned hela högskolor. Detta är ett besked om att vi ute i land inte längre ska ha en stark möjlighet till utbildning i närheten av där man bor. Det slår speciellt mot de grupper som kan vidareutbilda sig till exempel från välfärds- och omsorgsyrken och få högskolekompetens och även mot dem som vidareutbildar sig senare i livet när man inte har samma möjlighet att flytta till en studentstad någon annanstans i . Det skiftet oroar mig. Vi har inte fått en fortsatt satsning på kvalitet i alla högskolor och universitet i . Vi har i stället fått en satsning som slår specifikt mot de regionala högskolorna, oavsett om de har skapat forskargrundande och väldigt intressanta program tillsammans med det regionala näringslivet. Därför undrar jag: Varför drar ni ned på platserna, , och varför ska det inte finnas högre utbildning i hela landet? 68 Utbildningsminister (FP) replik: Det har aldrig funnits så många studenter i svensk högskola på en och samma gång som jag har varit utbildningsminister. All time high var 20112012. Sedan har det sjunkit något, men det är fortfarande en högre nivå på antalet studenter i svensk högskola än vad det var när Socialdemokraterna, tillsammans med er, lämnade ifrån sig regeringsmakten . Jag tar det en gång till: Det är fler studenter och också kommande år. Platserna finns i varje fall, och sedan ska studenterna söka. Men platserna finns. Det är fler studenter och fler platser och kommande år än vad det var 2006. Det är alltså inte någon neddragning. Sedan var det så att vi byggde ut extra mycket i en tillfällig satsning. Det gjorde vi när vi 20082009 såg framför oss att arbetslösheten skulle gå upp emot i . Då gjorde vi en extra satsning. Det var i inledningen på finanskrisen, och alla prognoser var mycket dystra. Arbetslösheten gick dock inte upp dit. Den ligger , och den tillfälliga extra satsningen har upphört. Men vi har fortfarande en mycket hög nivå. Det finns över 300 000 platser i den svenska högskolan och över 400 000 individer. Vi ligger bland de högsta i världen när det gäller andelen av befolkningen. Jag tycker att det är modigt av att ta upp kopplingen mellan arbete och skola. Jag hade nämligen också en tanke när gick upp här. Jag har låtit göra en beräkning på vad beslutet att gå ned till sju timmars arbetsdag, 35 timmars arbetsvecka, innebär för den svenska skolan. Det innebär att man minskar antalet undervisade lektioner med en åttondel. Det är ju enkelt att beräkna om lärarna arbetar i stället för åtta . Det betyder att man tar bort ett helt läsår i form av lektioner under en nioårig grundskola. Om man ska behålla antalet lektioner måste man i stället öka klasserna med i genomsnitt tre fyra elever i . Det är vad det betyder. Min fråga till är: Väljer ni större klasser, eller ska vi ta bort ungefär ett läsår av lektioner i den svenska skolan? Är det följden av er nya arbetslinje? 69 (MP) replik: Som svar på den frågan kan jag säga att jag är mest orolig för hur många som lämnar läraryrket. Alla reformer vi kan göra som gör att fler utbildar sig till lärare, stannar i läraryrket och gör det yrket möjligt som ett utvecklande arbetsfält lönar sig oavsett hur du räknar i samhällsekonomin. Ett sätt är att göra rimliga tjänster. Ett område som vi särskilt har pekat ut är de tunga omsorgsyrkena i äldreomsorgen. Det är där vi först har konkreta förslag. Vi vill säkerställa att kommunerna när de gör heltidstjänster gör mänskliga heltidstjänster. Vi tror att människor annars sliter ut sig . Vi har där än så länge inget konkret förslag om skolan. Det är intressant att höra att du menar att arbetslösheten inte är tillräckligt hög för att motivera att man fortsätter att ha platserna kvar på högskolan. Det jag möter och vad rektorerna säger är att vi hade behövt ha kvar de platserna. Vi har ett högt söktryck, och vi ser att det är ungdomar som är motiverade att plugga och att det finns en arbetsmarknad. Men det är inte en tillräckligt svår arbetsmarknadssituation. 70 Utbildningsminister (FP) replik: Det finns ingen myndighetschef i jag lovar, och vi har ungefär 500 inte ens en rektor för en högskola, som på frågan Vill ni ha mer pengar? kommer att svara någonting annat än ja. Det är så. Det gäller alla 40 rektorer som lyder under mig i högskoleväsendet. Fråga dem om de vill ha mer pengar och fler platser, och alla kommer att svara ja. Det är ingen tvekan om det. Det kan inte vara den enda bedömningsgrunden när vi fördelar platser. Vi måste också väga in arbetsmarknadssituation och prognoser för framtiden. Just nu läggs många gymnasieskolor i ned. Det mest uppmärksammade är när friskolor gör det. Men också kommuner gör det. Det beror på att ungdomskullarna nu minskar drastiskt. kommer vi ha mängder av tomma platser svensk högskola. Jag är inte bekymrad över detta. Det är klart att varenda rektor säger ja. kan fråga 30 till, och de kommer också att säga ja till att få mer pengar. Men vi måste väga in fler faktorer. Den viktigaste aspekten är att ungdomskullarna nu minskar drastiskt. Vi kommer att stå med många tomma platser . 71 (SD) replik: Jag skulle vilja börja med att hålla med , åtminstone i en lite mindre detalj. Vems fel är det när det kastas sten och bränns bilar? Det är naturligtvis ytterst den enskilde individen som kastar en sten eller sätter fyr på en bil som är högst personligen ansvarig för det. Så är det givetvis på det planet. Men det finns också ett annat plan i problematiken, ett mer övergripande plan, ett samhällsplan. Vi ser en situation i vårt land med ökad segregation och ökad splittring. Det är inte någon enskild individ som har ansvaret för det. Det är en lång rad enskilda individer som tillhör sju partier i riksdag som har det ansvaret. Det är politikens fel att vårt land är splittrat och segregerat. Det är inte någon enskild individ som har det ansvaret. har talat en hel del om integration. Det är inte så konstigt, eftersom man har posten som integrationsminister. Man har vid ett antal tillfällen gjort särskilda rapporter där man räknar antalet utanförskapsområden. Den senaste rapporten, som skulle vara ett slags bokslut över den socialdemokratiska regeringen, visade att hade 156 utanförskapsområden. Frågan är om det har blivit bättre. Det borde kanske någon titta på. Det intressanta i det här sammanhanget är när säger: Vi löser problematiken genom arbete, kunskap och integration. Men gör det då! Det är parti som har posten som integrationsminister. Om det nu är så enkelt, lös det då! Faktum är att ingenting av allt det som integrationsminister försöker med har fungerat. Det är ingenting som har fungerat. Inte ens den största integrationspolitiska reformen har gett något resultat över huvud taget. Problemet är inte så enkelt. Det ligger mycket djupare än så. 72 Utbildningsminister (FP) replik: Det är klart att lösning är enkel. Tar man inte in några invandrare alls, stänger och slänger ut dem som finns här har vi inte några integrationsproblem. Det förstår också jag blir följden av den lösningen. Man måste väga ihop några olika aspekter när man landar i slutsatser om vilken politik man ska föra. Vi tycker att ska vara ett öppet land. Vi tycker inte att ska stängas igen. Människor ska kunna både komma hit och arbeta och försörja sig. Vi ska ta vårt beskärda ansvar och vara solidariska när det blir krig och kriser någon annanstans i världen. Den största flyktingkatastrofen precis just nu som världen har ögonen på är följden av det . Det är flera miljoner människor på flykt. Det är några promille som har kommit till . När och hans parti argumenterar låter det som att halva håller på att flytta hit. Det är några promille av dessa flyktingar som söker sig till . Det är de som nu riktar in sig på. De ska stängas ute, och de ska vi inte ta emot. Man kan tycka så. Jag förstår att om vi inte tar emot några så får vi något mindre integrationsproblem. Det förstår också jag. Men man måste väga ihop detta. Jag tycker att ska vara ett land i den humanistiska gemenskapen i och i världen och att vi har ett ansvar. Människor ska få komma hit också när de vill arbeta och försörja sig, och de kan bidra till svenskt välstånd. Jag delar inte den grundsyn som har. Det är klart att man också får integrationsutmaningar med den politik som jag förespråkar. Det inser jag. Vi får jobba med dem. Det är inte enkelt. Vilken väg man ska välja är enkelt. Det är kunskapsskola och arbetslinje. Men att genomföra detta är inte enkelt. Det är klart att det är jättekomplext och innebär stora utmaningar. Det är ingen som har påstått att det är enkelt. Men det är den vägen vi ska gå. Jag tror inte på att vi ska stänga . 73 (SD) replik: Jag har inte träffat särskilt många människor som vill att man ska stänga . Jag vet inte ens om det går att göra det. Det är det som är min poäng. Finns det inget mellanting? Måste det vara antingen helt öppet eller helt stängt? Kan man inte ha en ansvarsfull politik, en lagom politik? Vi är i vårt land ganska bra på det med lagom. Måste det vara det ena eller det andra? Måste det vara så extremt? Jag tycker inte det. Jag är helt övertygad om att det går att föra en ansvarsfull politik som gör att vi kan ha en invandring till vårt land utan att problem av den här omfattningen uppstår. Det går att ha invandring som vi kan ta ansvar för där vi kan integrera och assimilera de människor som kommer till vårt land. Men det har uppenbarligen inte gått eftersom invandringen varit så stor. kommer vi avslutningsvis att få höra säga: Det är minsann 600 000700 000 utlandsfödda som går till jobbet . Det är det. Men det är minst lika många som inte gör det. Problemet är inte de som går till jobbet. Problemet är alla de som aldrig någonsin kommer att få en möjlighet att göra det på grund av politik. 74 Utbildningsminister (FP) replik: Det är inte så att det kommer invandrare hit, och sedan går de aldrig till jobbet. Att det är 700 000 invandrare som går till jobbet beror på att de får jobb förr eller . Men det tar . Det är det vi nu försöker korta med olika reformer av våra system. Det är inte invandrarnas fel. Det är de system vi gemensamt har byggt upp i som stänger ute invandrarna mer än släpper in dem på arbetsmarknaden. Vi kan göra mer. Jag ska ta ett exempel. bröt samman i inbördeskrig. Det var den tidens . Det var en enorm flyktingvåg som kom till hela och också till . Det kom många till . Det var över 100 000 personer. Då sade föregångare i det parti som då företrädde den här typen av synpunkter: Om vi tar in dessa 100 000 går under. Vi förlorar vår kultur. Allt går under. , senare, kan vi se hur det har gått för dessa människor. De som då var lite yngre, inte de som var äldre, är i mitten av livet. De arbetar i stort sett i samma utsträckning och försörjer sig själva som de som är födda i . Bland dem som är barn och ungdomar är det till och med en högre andel som läser på högskolan än bland ungdomar med svensk bakgrund. Det är exempel på lyckad integration. Vi behöver korta tiden. Men integrationen kan lyckas. 75 (V) replik: Om jag lyssnade korrekt på det sade han att ordet globalisering nämns 17 gånger i partiprogram. Jag fick ett litet meddelande från en medarbetare som sade det inte stämmer. Det är fel. kanske har läst ett gammalt partiprogram. På något sätt kan det vara en förklaring till en del av åsikter. Det blir helt logiskt att vara för Patriotmissiler på , att kärnkraften är framtidens energikälla och att euron är en bra valuta att genomföra om man håller sig till gamla nyheter. Globaliseringen har många sidor, både goda och besvärliga sådana. En har uppmärksammats de här dagarna med en stor avlyssningsskandal i . Den amerikanska säkerhetsorganisationen avlyssnar vår korrespondens via till exempel e-post. Om det stämmer är det oerhört allvarligt. Rätten till privat korrespondens är en grundläggande rättighet som vi har. Jag tänkte höra hur vice statsministern ser på det. Tänker regeringen, om det här stämmer, vända sig till och på något sätt invända mot detta? Tänker regeringen på något sätt vända sig till och invända mot att man övervakar svenska medborgare, om det är fallet? Tycker man att det är värt att göra det? Har man tänkt vidta några åtgärder för att skydda, om det är möjligt, rätten till privat korrespondens? 76 Utbildningsminister (FP) replik: Europeiska unionen har tagit del av de här nyheterna och har reagerat på detta, och agerar genom det. Det är naturligtvis inte bara , utan det är hela världen som får sin trafik avlyssnad. De uppgifter som har kommit fram i medierna tycker jag är anmärkningsvärda. Detta får analyseras noggrannare. Och jag tror att vi måste agera gemensamt i . Det är då det kan ge effekt, i så fall. Vi får bedöma detta. Varje land har naturligtvis rätt att genomföra signalskyddsåtgärder. Det har vi också. Denna riksdag har efter en lång debatt, men ändå i en mycket bred majoritet, antagit regler och lagar så att vi har rätt att ägna oss åt signalspaning för att skydda vårt eget land. Den rätten har naturligtvis alla länder. Men man måste respektera andra länder och andra människors integritet. Jag vet inte om jag delar den oro som känner, men jag känner också oro inför de uppgifter som har kommit. Jag känner mig trygg med att Europeiska unionen nu tar tag i detta, analyserar det och genomför en diskussion med amerikanarna om det behövs. 77 (V) replik: Om de här uppgifterna stämmer och om man kan belägga dem tycker jag att det är rimligt att även vi i som nation säger att vi tycker att det är orimligt att man övervakar människors privata korrespondens. Man kan se på konvention, till exempel. Det handlar om en grundläggande rättighet som man har som medborgare. Jag beklagar att ministern är så defensiv och inte är beredd att säga vad han tycker som företrädare för . Sedan fanns det en del till. Finns det någon möjlighet att skydda sig mot det här, ifall man inte vill ha det här intrånget i rätten till privat korrespondens? 78 Utbildningsminister (FP) replik: Jag tror att jag gav svaret om hur min syn på detta är i mitt första inlägg. Än så länge är det massmedieuppgifter. Vi får bedöma detta. Men Europeiska unionen har reagerat. Jag tycker att det är bra. Vi får se om ska göra mer. Vi har ännu inte fått alla fakta på bordet om detta. Man ska då väga in att varje land har rätt att skydda sig också med signalspaning, men de ska då följa lagar, internationella regler och internationella konventioner. Om amerikanarna går för långt, vilket medieuppgifter tyder på, tycker jag, får Europeiska unionen reagera på det. Jag tycker att det är en fullt rimlig ordning. 79 Näringsminister (C): Jag känner väldigt få personer som hellre lyssnar på ett inspelat blandband på en knastrig bandspelare än enkelt och lätt lyssnar på musiken i mobilen. Det är få personer som drömmer sig tillbaka till tiden då telefonen hade snurrskiva och ägdes av staten eller som spolar ett VHS-band fram och tillbaka i stället för att titta på dvd eller Blu-ray. Vår värld förändras, både i det stora perspektivet och i det lilla. Förändringar innebär för det mesta att livet blir lite lättare, lite enklare, att nya affärsmöjligheter uppstår, att nya behov ser till att det skapas fler jobb och företag och att helt nya marknader växer fram. Ta bara digitaliseringen som ett exempel på hur många nya affärsmöjligheter som har uppstått. Men förändringarna innebär också att man möter nya tiders utmaningar. Arbetsmarknaden för de studenter som springer ut med glädjebeskedet att de slutar skolan ser helt annorlunda ut jämfört med arbetsmarknaden för mina föräldrar när de skulle ta sitt första jobb. Trösklarna för första jobbet är alltför höga. Vår jord har blivit allt varmare, och vi ställs inför enorma krav på anpassning till vårt klimat. Men framför allt krävs det att vi ställer om till ett mer hållbart liv att leva, att vi rättar till det som tidigare generationer gjort fel och att vi lämnar över någonting bättre till våra barn. Förändringarna innebär att vissa delar av vårt land får svårare att hänga med, att urbaniseringen är osunt stark men också att världskartan har ritats om, att våra konkurrenter är nya, att våra konkurrenter är vassare än någon kunnat drömma om, att företag förändras och att kunskapskraven är höga. Allt detta ställer krav på politiken. Vi behöver reformer som bygger framtidstro, som funkar i det lokala såväl som i globaliseringens och frihandelns tidevarv och som skapar klimatsmarta jobb och företag i hela landet. Att döma av oppositionens reformagenda är det fortfarande blandband och fax som gäller i Socialdemokraternas högkvarter. Gamla reformer dammas av, putsas till och döps om. Bristen på nya initiativ är slående. Plusjobb har blivit välfärdsjobb. Branschprogram har blivit samverkansprogram. Kilometerskatt har blivit vägslitageavgift. Utmaningarna är nya, men politiken går på repeat. Politiken går på repeat. Ordet jobb är förmodligen det mest använda i svensk politik just . Att vi pratar om jobb är naturligtvis bra och helt nödvändigt. Problemet är bara att det inte finns ett samband mellan antalet gånger ordet jobb används i politiska debatter och hur många jobb som faktiskt skapas. Mer jobb får man genom reformer som ger bättre villkor till dem som anställer, alltså entreprenörerna, jobbskaparna och företagarna. Man får det inte genom sysselsättningsåtgärder, inte genom skattechocker och inte genom återanvändning av gamla reformer från en dammig byrålåda på S-kansliet. Vi behöver göra det ännu billigare att anställa genom sänkta skatter och avgifter. Vi behöver göra arbetsrätten mer rättvis och flexibel. Det ska inte vara en barriär för dem som letar efter sitt första jobb. Vi behöver minska företagens sjuklöneansvar och krånglet kring företagande. Vi behöver kort och gott skapa jobb till alla de unga som knackar på dörren och minska bördan på landets jobbskapare, småföretagen. Ända tills miraklet uppstår och jobb börjar trilla ned från himlen, vilket oppositionen verkar gå runt och tro, är det den enda fungerande medicinen för att bota en sjuk arbetsmarknad och se till att fler människor får ett jobb att gå till. Det är dags att välja väg. blir det inga jobb. Vi måste möta nya utmaningar med nya idéer och nya reformer. Samma politik som har prövats, misslyckats och valts bort kommer inte att lösa framtidens utmaningar. För mig är vägen tydlig. Vi behöver bygga ett samhälle som är grönt och företagsamt, där hållbarhet inte bara är ett extralager smink utan en grundläggande förutsättning för all verksamhet, där hela växer och där entreprenörerna och företagarna ges förutsättningar att skapa de jobb som alla skriker efter. Det gäller inte minst de områden runt om i som är extra utsatta, där andelen människor som saknar jobb är alldeles för hög. Jag kommer aldrig att acceptera att bilar bränns och att våra poliser och brandmän möts med stenar. Men vi kan heller inte acceptera att människor upplever att de står utanför det svenska samhället och att de inte får jobb eller utbildning. En del av lösningen är att sprida den statliga närvaron. Det är inte nödvändigt att så många av våra myndigheter ska ligga på de glassigaste adresserna inne i . Men framför allt handlar denna utmaning om att vända på varje sten för att skapa fler jobb. Det är grunden för en politik som håller ihop hela landet. Det här arbetet görs inte av sig självt. Det kommer definitivt inte att göras av en trött opposition vars gemensamma svar på varje fråga är kraftigt högre skatt. Som sagt: Världen förändras i en snabb takt. Till 2035 beräknas antalet sålda bilar i världen fördubblas. Energiproduktionen ökar med . Det ställer enorma krav på att energin och drivmedlen är förnybara. Här kan och ska spela en viktig roll genom att ligga i framkant vad gäller spetsteknik och kunskap. Vi har kommit en bit på vägen. har vindenergin ökat . Andelen förnybara bränslen i transportsektorn har fördubblats. Elproduktionen från biobränslen har ökat . Det är jag väldigt glad och stolt över, men det räcker inte, och därför vill göra mer. Vårt mål är att inom en generation ska vara förnybart, helt fritt från fossil energi. Det är en tuff men realistisk målsättning. Det handlar såklart om att rädda klimatet. Men det handlar också om att visa att det inte finns någon motsättning mellan en växande ekonomi och minskade utsläpp, att hårda miljökrav faktiskt kan skapa jobb och att det lönar sig att jobba både med forskning och med innovationer. Både en fältbiolog och en företagare kan vara miljöhjältar. driver ett företag som gör kosttillskott av alger. Det är ett bra exempel på detta. Det låter kanske basic, men genom en ny teknik slipper man utvinna omega-3 ur fisk som är en hårt ansträngd resurs. I stället kan alger bli nyttiga oljor som till och med kan användas som biobränsle. Här kombinerar man spetskunskap och entreprenörskap. Resultatet blir förhoppningsvis både fler jobb och fler företag men också ett mer hållbart samhälle. Just nu jobbar världen på i en seg uppförsbacke i racet mot hållbarhet. Men det beror inte på att det inte går, utan det beror på att vi ännu inte gör det vi borde i världen. Fler länder måste sätta ett pris på utsläppen. Fler länder borde ingå internationella avtal. Värdet av vårt naturkapital bör synas i statsfinanserna. Tunga transporter bör ställa om till mer förnybart. Vi behöver använda landsbygdens resurser och se till att det är vi som producerar framtidens gröna energi. har klarat sig bra när det blåser. Det beror på att vi har haft politiker som har vågat göra nödvändiga och ibland modiga reformer när kriser har knackat på dörren. Marknader har avreglerats, pensionssystem har gjorts om och finanspolitiska ramverk har skrivits. Men när vi nu står inför vår tids största utmaningar att unga ska få jobb, att klimatet förändras och att delar av inte växer upplever jag att modet att förändra saknas och att oppositionen vill vrida klockan tillbaka. De här utmaningarna förtjänar att tas på allvar. De måste mötas med reformer som på riktigt ser möjligheterna och skapar jobb och tillväxt i hela landet. De kan inte mötas med något som är upplockat från en dammig byrålåda på S-kansliet. 80 (MP) replik: Jag gick inte upp här för att ikläda mig rollen av den dammiga oppositionen. Jag måste säga att jag är lite förvånad över den bilden. När det gäller de områden som du pekar ut, hållbarhet, teknikskapande, att miljösatsningar ger ekonomisk utveckling, att småföretag behöver stöd för att växa och ge jobb och att hela landet ska leva är jag mer frustrerad än någonsin över att regeringen levererar så få förslag. Du nämnde själv att du vill att sjuklöneansvaret ska minska. Ja, men när kommer då förslagen? Vi är för dem. Vi har uttryckt det . När får vi höra också din statsminister prata om att miljökrav ger ekonomisk utveckling i stället för att bara peka på andra länder och säga att vi redan har gjort vårt? Jag tror att du måste vara lika frustrerad som jag över hans svar i en tidigare replikväxling här. När det gäller att hela landet ska leva är det så, , att 14 000 statliga jobb har dragits in från hela landet som ni har suttit i regeringsställning. Det kan inte vara helt oväntat att vi är frustrerade över den situationen. Vi ser småföretagare som inte får en vettig uppkoppling så att de kan sköta sina deklarationer på nätet, därför att informationstekniken inte funkar i hela landet. Vi ser hur regeringen lägger fram förslag för företagspolitiken som gör företagare oroliga för att det ska bli ännu svårare att vara aktiv ägare i företaget och jobba i sitt eget företag. I stället riskerar man att bli en passiv ägare. Då ska man lättare kunna ta ut pengar ur bolaget till en mindre kostnad jämfört med om man är en aktiv ägare i ett företag med många sådana ägare. Ni vill göra skillnad mellan bolag enligt 3:12-reglerna. Jag förstår frustrationen som det skapar bland företagare.