prot · H00968 · 2013-02-20 00:00:00 — Alla skrivelser har en sak gemensamt, nämligen att de som avsänder skrivelsen vill ha mer pengar. Det är inget konstigt med det. kan få allihop att läsa upp och hänvisa till. Men tror man att forskningspolitiken kan baseras på alla dessa krav tror man fel. Vi har ett ansvar att väga ihop. Det finns en sak gemensamt för alla de 400 skrivelserna. Ingen kräver mer resurser till grundforskning. Alla kräver mer till just sin bransch eller företagsnisch eller fördelningsnycklar som gynnar det egna lärosätet. Vi måste bevaka grundforskningen. är en stor och tung grundforskningsnation. Men med er politik kommer den inriktningen att försvagas. Grundforskningen var en av styrkor . Han var en av de mest framsynta forskningspolitiker har haft, men dagens socialdemokrater talar aldrig om grundforskning. Är det dålig samverkan mellan akademin och näringslivet i ? Det är en viktig fråga. Är vi dåliga på innovation? Lägger man som oppositionen hela tyngdpunkten på innovation och samverkan måste man ha en bild av att vi är dåliga på detta i . Låt oss ta som exempel. är största industristad. har det varit vår viktigaste industristad. Här har det tillverkats bilar, lastbilar, läkemedel, mobiltelefoner, fartyg och kullager. Det är fortfarande en tung industristad. Inget av detta hade existerat utan . Samverkan mellan och dessa företag äger rum . Det är personer som samverkar i konkreta projekt. De jobbar på lärosätet ena dagen, veckan eller året och ute på företaget nästa. De går fram och tillbaka. Utbyte sker , också . Det är samverkan. Detta äger rum utan att oppositionen behöver fatta ett enda beslut i denna kammare. Det har ägt rum , och det är därför är så framgångsrikt. är inget undantag, men det är det tydligaste exemplet eftersom det är en sådan tung industristad. Vartenda svenskt lärosäte samverkar med omgivningen. Försök inte måla upp bilden att forskning är en verksamhet där man inte bryr sig om omvärlden. är så framgångsrikt för att detta äger rum . När EU utvärderar hur framgångsrika länderna är inom innovation är nummer ett i EU. När utvärderar hela den industrialiserade världen är nummer fyra i innovation. Vi är framgångsrika, men vi kan bli bättre. Vi föreslår därför utveckling av samverkansfaktorer och annat. Försök dock inte beskriva det som att samverkan inte förekommer. Det är något som svenska lärosäten ägnar sig åt . Vi har varit framgångsrika och en välståndsnation för att akademi och näringsliv har lyckats samverka, och så är det även fortsättningsvis. Lyssnar man bara på de 400 skrivelserna, , kommer man att montera ned den svenska grundforskningen. Vi kan inte ge bara till dem som skriker högst. Vi måste också förstå att det är den mer långsiktiga forskningen som skapar de stora genombrotten. Det är väldigt fokus på det industrinära, och jag har inga invändningar mot det. Det är dock ytterligare ett perspektiv som går förlorat om vi bara talar om teknisk forskning, och det är humaniora och samhällsvetenskap. Vi är kulturella varelser och kan inte leva ett liv där vi enbart zappar, surfar, googlar och messar. Vi behöver också ett kulturellt djup. Vi behöver förstå vår omvärld. Tittar man på en nyhetssändning vilken kväll som helst ser man människor som skjuter på varandra. Då förstår man att kunskap om religion, andra kulturer, andras bakgrund och historia är central. Finanskrisen borde leda till att vi lär oss ännu mer om hur ekonomi fungerar. Vi behöver också främmande språk i en globaliserad värld. Allt är inte teknik, naturvetenskap och medicin, även om det är viktigt. Jämställdhet är viktigt inom akademin och forskningen. Som individer är vi olika smarta, men smartheten är lika fördelad mellan kollektivet kvinnor och kollektivet män. Därför är det viktigt att främja ökad jämställdhet inom akademin. Det händer ganska mycket på detta område. är en majoritet av cheferna inom akademin kvinnor. som minister har vi fått en övervikt av kvinnor som rektorer på våra lärosäten. uppnådde vi fifty-fifty vad gäller hur många kvinnor och män som doktorerar och disputerar. var det fler män. Oavsett hur olika ord nämns i propositioner är det nu framgången sker. är det till och med en viss övervikt av kvinnor som disputerar. När det gäller professorer är det korrekt att det är . Det har nästan dubblerats , för det var extremt lågt när vi trädde till. Här kvarstår mycket. Professor är man dock hela livet. Hade vi en ättestupa efter 60 skulle procentandelen gå upp kraftigt. Det vi kan påverka är de som nyutnämns, inte de som redan finns. De som är rektorer och de som disputerar skiftar , men här tar det att påverka siffran. Det intressanta är att titta på hur många nya professorer som utnämns och hur stor andel av dem som är kvinnor. Tittar vi på det går vi raskt mot en mer jämställd fördelning, även om majoriteten är män. Det går inte tillräckligt snabbt, och därför vill jag använda ytterligare metoder. Till vill jag dock säga att ändamålet inte får helga medlen. Att börja kvotera tjänster eller anslag på basis av detta är inte en rimlig metod. Däremot är det en rimlig metod att uppmuntra duktiga kvinnor. Det har att göra med anställningsform och hur fasta anslag fördelas. När man gör en akademisk karriär är många i familjebildande ålder, och då påverkar givetvis anställningsformer och fasta anslag. Därför ökar vi de fasta anslagen. Vi fördelar också forskningsanslag till individer i stället för till forskningsmiljöer. Det senare fokuserade olyckligtvis proposition på. Fördelar man anslagen till forskningsmiljöer, stora grupper av forskare, blir de seniora äldre männen ledare och får anslagen. Fördelar man det till individer, som vi gör i ett mer borgerligt liberalt perspektiv, blir det fler yngre och fler kvinnor. Det är ett par av våra metoder. Vi har också beslutat om rekryteringsmål på lärosätena. har en stor bredd på sin forskning, men för liten spets. Det enda oppositionen talar om är att ytterligare öka bredden, och det bekymrar mig. Bredden är redan stor. Spetsen handlar om att utvärdera kvalitet och fokusera på kvalitet. Ni är emot alla kvalitetsutvärderingssystem. Ni var emot det vi införde förra gången; nu är ni emot det nya. Ni har inga egna förslag om att utvärdera kvalitet på forskning, men i era repliker får ni gärna berätta om era egna system. Att utvärdera kvalitet är avgörande för att kunna fokusera på spets. påstod att inget tyder på att kvaliteten på de stora universiteten är bättre än på de små högskolorna. Ursäkta, vad stöder du dig på när du säger det? , , , , , , och är de stora lärosäten och universitet i som förekommer på internationella rankningslistor. När du säger att det inte är någon skillnad i kvalitet, , vad menar du då? Vad får du den uppgiften från? Det är klart att det är stor skillnad hur man än utvärderar. Det finns inbördes skillnader mellan dessa lärosäten. Allt är inte bra på de stora lärosätena, och det finns mindre lärosäten som har god kvalitet på vissa områden. Att påstå att det inte skulle vara kvalitetsskillnader i forskningen är häpnadsväckande. Du får gärna tala om vilka belägg du har för det påståendet, . I era resursfördelningssystem, som ni alla beskriver hur ni vill utveckla, tänker ni er att man tar resurser från de stora universiteten och ger till de mindre högskolorna. Jag förstår att de som får pengar blir glada, men ni vill ta pengar från de universitet och lärosäten som har de internationellt konkurrenskraftiga forskningsmiljöerna. Den internationellt mest ansedda kvalitetsrankningen kallas för Shanghailistan. Alla de svenska lärosäten som finns på den listan kommer att få minskade anslag med era förslag. Hur tänker ni? Är det vad som ska skapa konkurrenskraft ? kommer starkt när det gäller forskning , och andra nationer. kommer också starkt. söder om satsar nu i kraft av sin ekonomiska utveckling och tillväxt starkt på högre utbildning och forskning. De kommer efter , men de kommer starkt. Vi utsätts för en ny och tuffare konkurrens när det gäller ekonomi, kunskap, vetenskap och forskning. Svaret på det är att höja ambitionerna. Det gör vi. Höjda ambitioner handlar både om ökade resurser och ökat fokus på kvalitet. Den väg som nu går skulle de flesta länder i också vilja gå, men de förmår inte riktigt göra det just . Vi ska vara glada och stolta över forskningspolitiken. Vi kan diskutera detaljerna i den, men vi ska vara glada och stolta över den ambitionshöjning som vi kommer att göra eftersom sannolikt kommer att gå på det förslag som vi har lagt fram. De satsningar som nu gör är bra för och bra för , och det är bra för vetenskap och forskning i vår del av världen. Detta är en grund för att ska stå ännu starkare . 22 (V) replik: Utbildningsministern svarade på en del av det som jag tog upp i mitt anförande. Jag vill lägga till att Delegationen för jämställdhet i högskolan har pekat på flera brister i högskolan när det gäller arbetet för jämställdhet i fråga om planmässighet, långsiktighet, samverkan och teoretisk och praktisk kunskapsförankring. Det är ganska väsentliga delar som det brister i. Det handlar alltså inte bara om professurer utan om jämställdhetsarbetet över lag. Utbildningsministern har, lite förnöjt, sagt: Det har ändå blivit bättre. Vi får se tiden an. Det kommer att bli bättre . Jag tror tvärtom. Jag har inte lust att vänta på att vi ska få en numerärt jämställd akademi. Det behöver göras något . I vår motion har vi föreslagit en jämställdhetsbonus. Det skulle kunna vara en väg. En annan del är anställningsförhållandena för doktorander. Det är framför allt kvinnor som inte tar risken när den ekonomiska situationen är lite svajig. Det handlar också om att avskaffa stipendier. Min fråga till utbildningsministern är: Tycker inte utbildningsministern att vi måste göra något mer aktivt för att öka jämställdheten i akademin än att bara sitta och vänta? 23 Utbildningsminister (FP) replik: Jag nämnde ju några saker på detta spår som ingår i propositionen. En viktig sak är hur forskningsanslag fördelas. Där finns det uppenbart en slagsida åt männen. Man får titta på vilka mekanismer som skapar det och hur man kan förändra de mekanismerna. Jag menar att vi nu gör en mycket viktig förändring bort från det som de rödgröna bestämde i sin proposition 2004. Om man fördelar forskning till det som kallas forskningsmiljöer, det vill säga en ganska stor grupp av forskare, blir det den seniore ledaren för gruppen som får anslagen. Det är ofta en äldre man. Vi går ifrån det kollektivistiska synsättet och fördelar forskningsanslag i ökad utsträckning till individer. Det är ett mer borgerligt liberalt synsätt. De duktigaste individerna ska få anslagen, inte kollektivet. Då blir det så att yngre forskare och kvinnor, alltså inte de äldre männen som leder grupperna, kommer att få ökade anslag. Enbart den förändringen kommer att förskjuta genusbalansen när det gäller forskningsanslag. Det nämns också i den utredning som talade om. Det var beslut, som ditt eget parti medverkade till, som var olyckligt. Vi har också frågan om fasta anslag. De ytterligare ökade samverkansfonder som oppositionen föreslår där man ska söka pengar till forskning och där det förskjuts från fasta anslag till anslag som det ska ansökas om minskar möjligheten till fasta anställningar. Fasta anställningar kommer av fasta anslag. Ju mer man ska ansöka om pengar till olika projekt desto färre fasta anställningar blir det. Jag delar uppfattning. I familjebildande ålder upplever sig kvinnor mer sårbara för lösa anställningsformer. Fasta anställningar premierar jämställdhet. Vi är medvetna om att det fungerar så. 24 (V) replik: Då önskar jag att man hade varit ännu tydligare i propositionen och sagt att doktorander ska anställas; vi ska inte ha några stipendier. Jag har hakat upp mig på frågan om genus. Något som har stärkt genusforskningen är tillsättandet av genusprofessorer det sade jag också i mitt anförande. Det är nu de tillsattes. För att trygga kontinuiteten borde man kanske utlysa ytterligare genusprofessorer. Det har majoriteten i utskottet sagt nej till. Tycker utbildningsministern att genusforskningen är viktig eller är det bara att märka ord att ta upp den frågan och hur tänker man i så fall stärka den? 25 Utbildningsminister (FP) replik: Jämställdhet i akademin är central. Det tog jag upp i mitt anförande. Utvecklingen går åt rätt håll. Jag är inte nöjd och det går inte tillräckligt fort, men det går åt rätt håll. När det gäller olika forskningsområden finns det en skillnad mellan de borgerliga och de rödgröna. Jag tycker att vi ska ha en mer autonom akademi. Vi ska inte peka ut vilka som ska tillsättas. Så var det . Mina företrädare som utbildningsministrar tillsatte, ända , själva alla professorer i . Det är ett absurt system. Det är klart att lärosätena själva måste bestämma vilka professorer de ska ha, vilka professurer som ska inrättas och vilka inriktningar de ska ha. Ni vill premiera viss forskning och förbjuda kärnkraftsforskning. Ni vill styra forskningen i detalj. Det är vi emot. Vi har en majoritet kvinnliga rektorer . Jag lovar att de alla, även männen, är engagerade för ökad jämställdhet. Vi måste ha något slags förtroende för våra lärosäten. Vi sätter upp rekryteringsmål och vi har mål för forskningen, men vi ska inte från detaljstyra antalet professurer. Det finns ungefär 4 000 professorer i . Ska då bestämma att vi ska ha ytterligare sex inom ett visst område? Det är inte ett rimligt sätt att styra akademin. 26 (S) replik: Jag måste korrigera utbildningsministern. Jag ska citera mig själv. Jag sade så här: Därför får det inte finnas någon motsättning mellan grundforskning och tillämpbar forskning eller mellan fri akademisk forskning och företagsnära forskning. Vi måste satsa på både och. Ministern kanske sov när jag sade det. Om han inte gjorde det är det nedslående, för då förvanskar han vad jag säger. Det är oerhört viktigt att satsa på grundforskning och företagsnära forskning. De 500 miljoner vi stoppar in är till både grundforskning och tillämpad forskning. Vi har kvalitetssystem och vi vill stärka dem, så det behöver inte ministern vara orolig för. Men låt oss fundera på om peer review är det rätta systemet. Vi väntar med den domen tills vi får en utredning. Den stora skillnaden mellan oss är att vi har en balans mellan grundforskning och tillämpad forskning. Ni tippar lite, och sedan skyller ni på oss och säger att vi satsar bara på tillämpad forskning. Vi har helheten, vi stoppar in mer pengar, och vi vill satsa. Den skrivelse som jag hänvisade till är intressant. Det kommer signaler från hela landet om att det är någonting som är fel i strukturen. Det intressanta är att din före detta kollega han kanske också är en dysterkvist, det vet jag inte har sagt att regeringens forskningsproposition saknar resultatfokus. vill vi satsa mer på både grundforskning och tillämpad forskning, och tar vi ett nytt grepp för att se över forskningen. Varför kommenterar du över huvud taget inte att det kanske är dags att se över hur vi organiserar och finansierar forskningen i ? 27 Utbildningsminister (FP) replik: Det är precis det vi gör just . Vi har diskuterat det . Hela propositionen är ett stort underlag för hur vi organiserar och finansierar forskning. 140 miljarder ska fördelas i och med det beslut som ska fatta eller . Det är alltså precis det som vi gör just . Jag vet inte vad menar. Diskussionen går ut på hur vi ska organisera och betala forskningen. bakgrund till att han inte är nöjd utan vill ha ytterligare processer är att han vill omfördela medel från de stora universiteten till de små högskolorna. Det är det som det går ut på, . Jag hörde också att du sade att ni skulle satsa på grundforskning. Men alla era förslag går i rakt motsatt riktning. Jag har en lista här på vilka universitet som får mindre pengar om ni höjer det basanslag som ni föreslår. Det är , , , , , , de får de största neddragningarna , , och . Till och med och får minskade anslag. Ni tar pengar därifrån och ger till de andra. Jag förstår att de andra är glada och skriver skrivelser. De som ni vill ta pengar från kommer att skriva skrivelser när ni genomför er proposition det lovar jag om ni får göra det . Alla de universitet som är internationellt konkurrenskraftiga får minskade anslag med er politik, . vet ännu inte vad era förslag innebär, men jag lovar att jag kommer att berätta det för dem. 28 (S) replik: Då kan jag berätta för utbildningsministern att vårt förslag att höja basresursen 2014 innebär att omfördelas. sjunker det till , och 2016 är vi nere på . Man ska ha respekt för dessa summor. Men med tanke på att anslaget har ökat med 9 miljarder kanske utbildningsministern ska sänka tonläget lite. Dessutom är det flera som har stora oförbrukade medel, alltså resurser som de inte förbrukar. Detta är egentligen inte någon stor fråga. Det är en rättvisefråga. Dessutom har vi ytterligare en halv miljard som vi för in i systemet, både till grundforskning och till tillämpad forskning. Det blir alltså inte någon stor förändring, utbildningsministern. Du kan sova lugnt . Du kan berätta att det inte är någon fara. Men varför vill ni inte parlamentariskt se över systemet, och då menar jag en utredning? sker det på dina villkor, alltså hur du vill ha det. Sedan ska vi reagera på detta. Men det kanske är dags att vi tänker blocköverskridande, att vi sätter oss ned som parlamentariker och tänker på nationens bästa: ska vi utveckla det hela. Det kommer rapporter om att vi tappar mark mot , och . Om du läser rapporten från Öquist och kan du se att det är just den fråga som de tar upp, alltså att vi kanske måste ta ett annat grepp över forskningen i . Man behöver inte hålla med om allt som de säger, men de fokuserar på frågan. Du kan läsa vad säger om just att det är för lite output i systemet när vi stoppar in så mycket resurser. Våra politiska vänner från och har samma budskap. Men du blundar, du stoppar fingrarna i öronen och vill inte lyssna. Det är dags att tänka blocköverskridande och långsiktigt. 29 Utbildningsminister (FP) replik: Jag tror att om buntar ihop det som har sagt med det som står i denna skrivelse tror jag att han gör ett stort misstag. vill ha ännu mer resultatfokus och ännu mer elittänkande än vad regeringen vill. Vi går rätt långt åt det hållet. De vill ha ännu mer. Det är inte det som ligger bakom denna skrivelse det är mer bredd. Jag har också stor respekt för detta perspektiv. Men man måste göra ett vägval. Man kan inte rida alla hästar , . Det går inte. Man måste bestämma åt vilket håll man ska gå. Vi behöver både grundforskning och tillämpad forskning. Vi behöver både bredd och spets. Men vi gör analysen det är där vi skiljer oss åt att bredden på forskningen i är relativt god. Det är spetsen som är för svag. Man kan göra en helt annan analys och säga: Vi är tillräckligt bra. Vi rasar i och för sig i fråga om kvalitet. Men det är tillräckligt bra, och det är bredden vi ska öka. Då ska man landa i er politik. Men gör man analysen att bredden är tillräcklig och att spetsen behöver bli bättre, då bör man gå i den riktning som regeringen går. Den parlamentariska behandlingen har jag mycket stor respekt för, . Den sker faktiskt här och . 30 (MP) replik: I sitt anförande tog utbildningsminister ironiskt nog upp begreppet kvalitetssäkring. replikerade han mot om att vi inte ska detaljstyra. Men den som har följt de senaste årens debatt har sett hur med egna hemsnickrade och lekmannamässiga metoder har styrt över kvalitetssäkringen, mot forskarvärldens vilja. Man har konstruerat en modell som har havererat, en modell som innebar att blev utkastat från den europeiska organisationen för kvalitetssäkring. står utanför, och systemet fallerar på 11 av 14 punkter. Då är min fråga till utbildningsministern: ni att detaljstyra även hur kvalitetssäkringen av forskningen ska se ut? Kvalitetssäkringen av grundforskningen som ni styrde havererade. Vad kommer du att göra när det gäller kvalitetssäkringen av grundforskningen? Fallerar grundforskningen, fallerar även forskningen som helhet. 31 Utbildningsminister (FP) replik: Det måste vara något missförstånd. Jag antar att talar om utvärderingssystemet för utbildning, vilket är någonting helt annat. Den debatten för vi inte . talar vi om forskning, men vi kan naturligtvis diskutera det också. Vi är inte utkastade. Enqa, den europeiska organisationen, har haft synpunkter på det svenska utvärderingssystemet, och vi för en dialog. Det kommer att bli godkänt, det är jag helt övertygad om. Men det har inte med forskning att göra utan med utbildning. Det forskningsutvärderingssystem som vi införde 2008 är bra, men det går att utveckla med fler faktorer. Det är det som skapar kvalitet. Men får gärna berätta vilket kvalitetsutvärderingssystem han vill ha. Jag noterar att angrep oss för att vi detaljstyr. Han sade: Vi står för autonomi och självbestämmande. Sedan läste jag lite grann i forskningsmotion. Ni vill lyfta fram och prioritera miljöforskning och forskning om förnybar energi. Ni vill förbjuda kärnkraftsforskning. Ni vill ha mer genusforskning, mer tvärvetenskaplig forskning och mer arbetslivsforskning. Ni vill styra lokaliseringen inte bara av lärosätena utan av enskilda campus. Och ni vill styra anställningsformerna mer. Hur skapar detta ökad autonomi? Berätta gärna det. 32 (MP) replik: försökte ministern förminska den kritik som har riktats mot och mot departementet när det gäller kvalitetssäkringen av utbildningen som är grunden för forskningen. Om kvalitetssäkringen av utbildningen fallerar, fallerar det även för forskningen. är inte längre medlem i Enqa. har vi på oss att rätta felen. I fråga om 11 av 14 kriterier fallerar det. Min fråga återstår: Kommer ni att styra kvalitetssäkringen av forskningen på samma sätt som ni har styrt kvalitetssäkringen av utbildningen? 33 Utbildningsminister (FP) replik: Jag svarade på frågan. Vi har ett fungerande kvalitetssäkringssystem för forskning, men det kan bli ännu bättre. Vi har i propositionen aviserat hur vi tänker oss att det ska bli. Vi väntar med spänning på kvalitetssystem. Det pratar om är någonting helt annat. Jag förstår möjligen att det är roligare att prata om något annat än er forskningsmotion, men utvärdering av utbildning är ett system som har införts. Enqa har haft synpunkter. är medlem i Enqa och kommer att fortsätta att vara medlem i Enqa. Vi för en dialog med Enqa om hur det ska utvecklas. Det har dock med utbildning att göra, inte med forskning. Jag noterar att jag inte fick något svar på detta, . Ni säger att ni är för autonomi, men i verkligheten har ni den mest detaljstyrande forskningsmotionen av alla partier. Ni slår till och med Socialdemokraterna på denna punkt, vilket är en stor bedrift. 34 (S): Om vi i ska kunna upprätthålla en hög ambition på välfärdsområdet krävs det kraftfulla åtgärder för att stärka vår konkurrenskraft, vår tillväxt och vår förmåga att skapa nya jobb. De demografiska och klimatrelaterade utmaningarna är stora hos oss och i vår omvärld. För att vi som litet, exportberoende land ska kunna möta och hantera utmaningarna måste vi vara både smarta och målmedvetna. Vi måste dra nytta av våra starka sidor som vi måste fokusera våra ansträngningar på att rätta till de brister vi ser bland annat i vårt forsknings- och innovationssystem. Jag vill precis som många andra i vår omvärld påstå att det är mycket bråttom för vår del. Andra länder arbetar nämligen för högtryck för att ligga i framkant av utvecklingen, och det måste vi också göra. Vi borde göra det på ett sådant sätt att alla berörda aktörer kan känna trygghet i stabila och långsiktiga förutsättningar som håller över mandatperioder. Vi har, precis som sagt, erbjudit regeringen en sådan möjlighet inför arbetet med den proposition vi nu behandlar. Regeringen har dess värre svarat med tystnad. Vi hade därtill gärna sett att regeringen låtit riksdagsbehandla den innovationsstrategi som utarbetats på parallellt med det arbete som har gjorts kring forsknings- och utvecklingspropositionen.