prot · H10950 · 2013-12-18 00:00:00 — Jag vill påstå att de här siffrorna, de här regionala exemplen från ett län i landet där vi skulle ha kunnat resa vidare till andra län, verkligen förtydligar den moderatledda regeringens enorma misslyckande med det man satte sig för att göra, nämligen att klara jobben. Man har haft, precis som påpekar, bara en linje, en motor: jobbskatteavdrag, jobbskatteavdrag, jobbskatteavdrag. Därför går vårt land in mot ett nytt år med en högre arbetslöshet, och vi lånar till skattesänkningar. Detta förtydligar det dubbla misslyckande som står för. 56 (S): Den här debatten tenderar att handla om någonting annat än om den fråga som ställts, som så ofta i interpellationsdebatter. frågar vilka saker regeringen avser att göra för att förbättra matchningen på arbetsmarknaden för att hjälpa företagen att hitta rätt personal. Vi hör en ungmoderat tala om bidragssamhället och veckla ut det till något slags retorisk diskussion på en Mufstämma. Det är inte vad det handlar om. Det handlar om 400 000 människor som inte har något jobb att gå till. Det är 400 000 människor som inte vill någonting annat än att ha ett jobb. Det är så. av dessa 400 000 är enligt Arbetsförmedlingen svårplacerad arbetskraft. Med det menar man att de inte har tillräcklig kompetens för att över huvud taget kunna få ett jobb på den arbetsmarknad vi har . Då läser jag i det beslut som vi fattade senast om statsbudgeten 2014 och kan konstatera att för att lösa problemen för de 400 000 arbetslösa, som inte vill någonting annat än att ha ett jobb, har man avsatt 9 miljarder – detta för att utveckla och utbilda dessa människor så att de ska kunna möta arbetsmarknaden. Det är näst intill en skymf att inte se till att omfördela pengarna på ett annat vis. sänker man skatten och ger ytterligare pengar till oss som är välavlönade, 12 miljarder bara i jobbskatteavdrag. Totalt uppgår skattesänkningarna till 150 miljarder . När det talas om arbetsmarknaden, antalet arbetslösa och utanförskap är det viktigt att vara medveten om att arbetslöshetsförsäkring är en försäkring och fungerar precis som alla andra försäkringar. Man är medlem i försäkringen och betalar avgiften. När det sägs att det är ett bidrag, då är man väldigt dåligt påläst. Därför ska villkoren vara rimliga. Detsamma gäller sjukförsäkringen. Dessa försäkringar är inga bidrag, och det innebär inte något utanförskap att vara arbetslös. Vi har alltid sett arbetslöshetsförsäkringen som ett sätt att ställa om från att inte ha något jobb till att komma tillbaka i jobb. Det har fungerat väl i , ända till 2006 då man bytte regering. Och vad har hänt? Jo, arbetslösheten har de facto ökat från 2013. Det kan ingen förneka. Att då säga att arbetslösheten har minskat är ju inte rätt. Jag upprepar den fråga som ställde: Hur ska ministern göra för att få ned arbetslösheten och se till att det finns arbetskraft som näringslivet verkligen behöver? 57 (M): Jag vill först att det ska föras till protokollet att jag har påpekat att det råder en väldigt låg nivå i debatten när man tar upp åldern på sina kolleger och gör sådana paralleller i debatten. Det finns så mycket annat att diskutera: sakpolitik och partipolitik. Nyckeln till ett som håller ihop är att fler får arbete. Alliansen har fört en ansvarsfull och jobbskapande politik för svensk ekonomi och för att få fler vägar till arbete. Med detta sagt finns det betydligt mer att göra. Frågan gäller just matchningen. Den är avgörande för att unga ska beredas väg in i arbetslivet. Alliansen har därför satsat på skolan och utbildningen. genomförs det reformer för att stärka hela utbildningssystemet. Mer matematik för de yngre har införts. Det finns en ny gymnasieskola på plats. Gymnasial lärlingsutbildning har inrättats. När det gäller vuxenutbildning finns det yrkesvux och lärlingsvux. Eleverna står i centrum för dessa satsningar. Det är eleverna som ska rustas. är de som ska rusta eleverna – lärarna – viktiga. Det behövs skickliga lärare i . Därför har Alliansen infört karriärtjänster, förstelärare och lektorer som ska motivera unga att klara sina studier. Det har gjorts påståenden här om den svenska välfärden. Det satsas lika stor andel på välfärden som man gjorde 2006, av bnp. Det viktigaste för välfärden är att det finns en tydlig arbetslinje där man tar ansvar för ekonomin. Det är avgörande för en trygg och gemensam välfärd med hög kvalitet i vård, skola och omsorg. Det är jätteviktigt. Sedan vill jag bara kommentera påståendet om långtidsarbetslösheten. Ja, den är en utmaning. Men jag vill att det i protokollet antecknas att det är få långtidsarbetslösa i jämfört med övriga . Vi har bland den lägsta långtidsarbetslösheten. I åldrarna 15–ligger genomsnittet på . I EU ligger nivån på . Nivån är alldeles för hög i , så där finns det utmaningar att ta itu med. Men håll er till fakta och sanningen! När det gäller matchningen och Arbetsförmedlingen har regeringen genomfört många reformer. Man har börjat med ett nytt arbetssätt på Arbetsförmedlingen med handlingsplaner från dag ett, matchningseffektivitet och utveckling av arbetsgivarkontakter. Detta berör ju fler politikområden – som både och var inne på. Det handlar om näringspolitik, utbildning och så vidare. Därför har Alliansen konsekvent valt att stå upp för en politik som inte äventyrar den svenska ekonomin och arbetslinjen. 58 (V): Jag hade inte tänkt begära ordet, men det var svårt att låta bli efter det att under animerade former tog upp en del påhittade eller missvisande siffror. Det som var inne på är ju att göra våld på det svenska språket och betydelsen av olika ord som bidragsberoende och utanförskap. Det som kommer fram om man lyssnar noga är att står för en idé om välfärdssamhället som är fundamentalt annorlunda än den som vi har. Det framgår med önskvärd tydlighet av det som sades mitt i all retorik. Är det ett problem eller inte att människor har rätt till ett anständigt stöd om de hamnar i olika livssituationer som de själva inte har valt, till exempel arbetslöshet eller långvarig sjukdom? Vi har sett många exempel på de absurda konsekvenser som åtstramningarna i sjukförsäkringssystemet har haft. Ett sådant exempel kunde man läsa om i . Det handlade om en lastbilschaufför som var nästan blind och som fick 20 timmars dialys. Enligt de nya reglerna ville man att han skulle gå en jobbsökarkurs. Annars skulle han förlora sin ersättning. Ett annat exempel är från . kommun skickade personal från kommunen som skulle kolla vad en kvinna som hade ansökt om nödhjälp hade för mat i kylskåpet. Dessa personer fick alltså inget stöd från respektive kommunen. Men med argumentation har dessa personer lämnat utanförskapet. Om man inte får några pengar alls har man lämnat utanförskapet, enligt världsbild. Då är man inte längre bidragsberoende. Men vad är man då? Jo, då är man beroende av andras välvilja och godtycke, och det är bilden av hur det ska bli där man minskar utanförskapet. En fattigdomslinje i stället för en välfärdslinje är skillnaden mellan våra synsätt. Vad har vi fått i med den här politiken? Jo, vi har fått den näst snabbast ökande andelen som har fattigdomsrisk i EU. är något sämre. Vi har fått en dramatisk ökning av behovet av socialbidrag, försörjningsstöd, i . I det ligger att av dem som får socialbidrag beräknas bara vara arbetslösa och egentligen skulle ha funnits i a-kassan eller andra system. Det är skillnad mellan a-kassa och försörjningsstöd, . När man får a-kassa eller sjukförsäkring är poängen med det att man inte ska bli fattig, medan försörjningsstödet bygger på att man först har blivit fattig. Det är den stora skillnaden mellan våra två politiska linjer i hur vi ser på välfärden. Jag ser system som är till för att undvika fattigdom, inte som ett problem i välfärdsstaten utan som själva essensen i välfärdsstaten. Det har ni misslyckats med, som ni har misslyckats med det som är kärnfrågan i den här interpellationsdebatten, nämligen en förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Jag får be er uppmärksamma att inte har rätt till replik, så att ni är medvetna om det. Jag tar det som retoriska frågor. Jag får också påminna om att rubriken för interpellationen är Bättre matchning på arbetsmarknaden. Det är förvisso ett vitt begrepp, men försök att hålla er till ämnet! 60 (FP): Jag hade inte heller tänkt gå upp i denna debatt men blev lite intresserad när jag lyssnade på den. Först och främst yrade man om Mufs veckoslutskurser. Det där är bara härskartekniker. Herrar och skulle möjligen kunna gå på någon sådan kurs – det kunde vara en nyttig tankeövning att få ta del av lite andra perspektiv. Jag tycker att det är viktigt att tillstå en sak när vi diskuterar de här frågorna. Det finns inget mandat för det alliansstyre vi har haft i nu som är starkare än att förbättra jobbpolitiken, bryta bidragsberoende och skapa nya jobb i . Det finns inget mandat som är starkare. Det betyder att besvikelsen, misstron och bristen på förtroende för den förra regeringen och Socialdemokraternas arbetsmarknadspolitik var så närmast total att det innebar att vi fick ett stort maktskifte 2006, trots att andra förtroendesiffror för oppositionspartierna var hyggliga . Det betyder att vi med viss ödmjukhet måste se på de problem vi har på arbetsmarknaden och försöka lösa dessa. Vi har ett ansvar i alliansregeringen. Men att vilja vrida klockan tillbaka på det sätt som Socialdemokraterna och argumenterar för är ju att gå tillbaka till den politik som en stor majoritet av väljarkåren i inte vill ha därför att den inte fungerar. Väljarna upplevde inte att fler människor fick jobb för att man sopade arbetslösa under mattan och tricksade med statistiken. Det som hände var att statistiken såg bättre ut, men finanserna blev inte bättre. Fler människor fick inte jobb. Sysselsättningen blev inte högre. Vi hade en situation 2006 när svenska folket var nästan friskast i hela världen, herr talman, enligt alla hälsoindex, som svenska folket var i stort sett mest sjukskrivna i hela världen. Detta berodde på det politiska system som byggdes upp där man från Socialdemokraternas sida var mer intresserad av att tricksa med statistiken för att behålla makten och upplevde att passiviseringen inte var något större problem. Sedan, herr talman, hävdas det här lite retoriskt från , eller om det var , att arbete är en social rättighet. Så är det inte riktigt. uttryckte det mer korrekt när han sade: rätten till ett anständigt stöd. Det är en social rättighet. Rätten till en grundläggande försörjning är en social rättighet i . Det är därför vi har tak-över-huvudet-garantier och annat. Det är därför vi har våra välfärdssystem. Men om rätten till ett arbete är en absolut rättighet till ett arbete innebär det att svenska arbetsgivare också har någon sorts absolut skyldighet att anställa människor. Vi har inte anställningsskyldighet i vare sig för den offentliga sektorn eller för privata arbetsgivare. Och om det är en skyldighet att anställa människor, ja, men då har vi inga matchningsproblem. Då behövs ju inte den här interpellationen. Varför ska man behöva matcha människor om alla har en rättighet att få jobb? Poängen är att arbete skapas på en marknad där utbud och efterfrågan möts, i alla fall i det privata näringslivet. Det förutsätter att det finns goda förutsättningar för företagen att vilja anställa människor, att vi har skattesystem som fungerar, att vi har regelverk som fungerar, att man kan lita på statsmakten och på rättssystemet, att vi har en internationell konkurrens och att vi har en god utbildning och allt detta. Då symboliserar denna interpellation, herr talman, någonstans den grundläggande konfliktlinjen i svensk politik. Vill man ha goda villkor för företag och näringsliv att kunna anställa och för människor att betala skatt så att vi kan finansiera vår skola, sjukvård och välfärd? Eller prioriterar man som det viktigaste att höja skatterna, reglera mer och därmed ställa fler människor utanför? 61 Arbetsmarknadsminister (M): När jag är klar här har jag besvarat 38 interpellationer som arbetsmarknadsminister. Jag tror inte att någon här har ställt frågan: Hur ska jobben fortsätta att växa till? De har handlat om väldigt mycket annat. Den här frågan handlar om matchning, och jag tycker att den är viktig. Det är en kärnfråga på svensk arbetsmarknad som jag tar på största allvar. Det har varit tuffa år. I hela och även i finns det tecken på försämrad matchning. Om matchningen ska förbättras – det måste den – måste också jobben fortsätta att växa till. Jobben måste fortsätta att växa till i bred omfattning i olika typer av sektorer. Mitt svar till de personer som är långtidsarbetslösa och inte har ett jobb att gå till kommer att vara: Vi kommer att fortsätta kampen för att jobben ska fortsätta att just växa till. Vi kommer att fortsätta att sänka trösklar. gillar inte riktigt när jag pratar om det, för han menar att det leder till något slags lönedumpning eller sänkning av löner. Nej, reallöneutvecklingen har varit ganska stark i trots krisen. Det handlar om personer som står allra längst bort. Det kan vara en person som är , som förlorade jobbet i krisen och som har låg utbildning, och svaret till den personen kanske inte är den där högteknologiska civilingenjörsutbildningen. Det kanske är någonting annat som just den personen behöver för att komma tillbaka. En väg tillbaka kan vara ett anställningsstöd. Jag menar inte att det är någonting negativt, utan det är någonting positivt. Det leder inte automatiskt till sänkta löner. I Socialdemokraternas budget har de någonting som kallas extratjänster, extrajobb. Det är egentligen precis samma sak, det vill säga att man ger ett stort lönestöd, en subvention, till arbetsgivarna för att anställa en person. Jag tror att det är viktigt. Jag tror att det behövs sänkta trösklar för människor som har stått utanför och som inte är beredda att gå en lång utbildning. Framför allt tror jag att det är viktigt att matchningen förbättras och att jobben växer till på bred front. Det är helt riktigt, som säger, att vi behöver de högteknologiska, de produktiva arbetarna. Självklart är det så – det bygger välfärd. Men det bygger också välfärd att människor kan finnas i branscher där man inte har en femårig eller sjuårig universitetsutbildning. Det är viktigt att jobben har vuxit fram i RUT-sektorn och i restaurangsektorn. Även de jobben är viktiga för Alliansen. Vi skiljer inte på fina och fula jobb i den bemärkelsen. Fula jobb är om man har osjysta villkor vare sig man är civilingenjör eller lokalvårdare. Men det är jobbet i sig som är det viktiga, att ha ett jobb att gå till, vare sig man jobbar på ett kafé, är lokalvårdare eller är vd på . Jobbet behöver göras, och då är man viktig och finns i ett sammanhang. Matchning handlar om många saker, som jag sade i min inledning. Det handlar inte bara om utbildning, som Socialdemokraterna vill göra gällande. Utbildning är väldigt viktig. Det är just därför som vi har ökat antalet utbildningsplatser i bristyrken. Men sedan handlar det också om – låt mig avsluta med detta – att arbetsgivarna måste se den potential som finns i . var jag på en stor rekryteringsmässa som Arbetsförmedlingen anordnade. Man hade ett register på 170 företag som behövde olika typer av ingenjörer, och man ropade på arbetskraft. Man kunde inte göra den där rekryteringen som pratade om. På rekryteringsmässan samlades 250 ingenjörer, utrikes födda, som kom från hela . Det fanns 35 arbetsgivare där, och det var synd att det inte var fler. Det var betydligt fler som sade att de behövde kompetens. Det är ett bra sätt att jobba på som Arbetsförmedlingen gjorde här. Man sammanför människor som har kompetens och vill komma in i jobbet. Det är ett gott exempel på hur matchning kan fungera. Men då måste också arbetsgivarna se den kompetens som finns på svensk arbetsmarknad. 62 BO (S): Vi fick någon sorts medskick från talmannen att vi skulle hålla oss till ämnet. Men om jag ställer en fråga om matchningen på arbetsmarknaden och får ett svar där fokus ligger på skattesänkningar och ett konstaterande om att utanförskapet har minskat med 200 000 måste naturligtvis jag och vi andra få lov att diskutera det. Jag konstaterar en gång till, sammanfattningsvis, att enligt min uppfattning inte längre har någon aktiv arbetsmarknadspolitik, utan vi har framför allt en skattesänkningspolitik som ska lösa i stort sett alla problem. Det är därför svaret ser ut som det gör. Jag upprepar att jag åtskilliga gånger i den här kammaren har hört hur företrädare för Alliansen uttrycker det just så: Vi måste göra det billigare att anställa, och skatterna måste sänkas. Och även på andra sätt ska det bli billigare att anställa. Jag hävdar en gång till att om den linjen – i stället för investeringar, utbildningspolitik, offensiva satsningar för att förbättra produktiviteten – hade gällt hade stått kvar och stampat i fattigsamhället. Så utvecklar man inte ett samhälle! Sedan ett allra sista ord om utanförskapet, en gång till: växer det riktiga utanförskapet – inte det statistiskt manipulerade begrepp som borgerligheten hittade på , där det blir utanförskap att ha en bra a-kassa eller en bra sjukförsäkring. Det är ju inte utanförskap, utan det är ett sätt att förhindra utanförskap – det måste understrykas. Avslutningsvis tror jag att om ska komma tillbaka till en aktiv arbetsmarknadspolitik och om arbetslinjen ska återupprättas, då måste man se till att vi får en socialdemokratiskt ledd regering. 63 (S): Låt mig först säga till och : Om jag säger att det låter som om det just hade avhandlats på Mufs distriktskurs har det inget med ålder att göra, utan det har med värderingar att göra. Jag har här i kammaren sagt att , och även ofta låter som om de är komna direkt från en Mufkurs, och så låter för övrigt även . Det stora misslyckandet för den moderatledda regeringen är en arbetslöshet på 260 000 som har vuxit till över 400 000. Medlet för att minska arbetslösheten, medlet för att åstadkomma matchning är skattesänkning, skattesänkning, skattesänkning. Arbetslösheten har ökat för varje gång som ni har ökat skatten. Men ni har också fått något annat, bland annat en havererad arbetsmarknadspolitik, eftersom det inte finns resurser till den. I mitt län finns det efterfrågan på flera yrkesgrupper, men man har resurser till bara lite över hundra personer i arbetsmarknadsutbildning och omställning. Det är ett gigantiskt slöseri. Jag noterar att uppenbarligen inte alls tycker att arbete är en social rättighet och att ministern inte svarar på frågeställningen. För mig som socialdemokrat är arbetet grunden till oerhört viktiga saker, att skapa intäkter och välfärd och sociala sammanhang. Det är en rättighet som all politik måste styras av. Men jag förstår att ministern har denna hållning eftersom er jobbpolitik är helt havererad. 64 (S): Tack, ministern, för svaret! Jag har inte fått det svar som jag kanske trodde att jag skulle få i den här diskussionen. Till dem som skulle vilja säga att jag använde härskarteknik när jag nämnde Mufretorik vill jag bara säga: Det är som har sagt, att det inte handlar om ålder utan om vilken typ av diskussion som förs. En massa siffror bollas i luften under den här interpellationsdebatten. Jag vill bara säga att i statens finanser 2006 var det ett stort överskott. Om jag inte missminner var det ca 70 miljarder. , med den budget som vi beslutade om , är det närmare 70 miljarder minus. Man säger att man har skött finanserna, att det har lyckats med jobbskatteavdraget och så vidare. Då har man sänkt skatterna med 150 miljarder . Men det är 91 000 fler arbetslösa än 2006 – fakta finns i den här skriften, så vi behöver inte diskutera om det är rätt eller ej. När vi pratar om att sänka trösklarna vill jag igen fråga ministern: Vad menar ministern med att sänka trösklarna? Har våra sjukvårdsbiträden, våra restauranganställda och våra hantverkare för höga löner och för bra villkor? Är det anledningen till att vi har hög arbetslöshet? frågar om förbättrad matchning. säger ministern att det är många som inte kan gå på högskolan. Jag inledde mitt förra anförande med att säga att av de 400 000 – 240 000 människor – är svårplacerad arbetskraft som enligt Arbetsförmedlingen är i arbetslöshet . 65 (M): Om det handlade om värderingar och Mufdebatt hade jag tänkt bjuda in socialdemokratiska företrädare att delta i en Mufkurs eller en Mufdebatt. Men, herr talman, jag kom på att det var bättre att till de socialdemokratiska företrädarna säga att det är bättre att de tar del av de rapporter från , och som gäller just jobbskatteavdraget, för de har fastnat lite vid det, och effekterna av jobbskatteavdraget och regeringens jobbpolitik. Det råder nämligen konsensus kring att jobbskatteavdragen har gett fler jobb, mellan 70 000 och 120 000 årsarbeten. Jag vill också poängtera att Socialdemokraterna har accepterat de fyra första jobbskatteavdragen. har de inte accepterat det femte. Men kommer även det femte jobbskatteavdraget att accepteras. Som sagt: Man kan slå på trumman och skrika högt. Men politik handlar om fakta och vilka frågor man driver. är även Socialdemokraterna för det femte jobbskatteavdraget. Jag nämnde mycket om matchningen i mitt första inlägg. Men jag vill även lyfta fram YA-jobben. Det finns ingen mirakellösning, men det behövs flera lösningar, nya sätt att hitta fram till när det gäller matchning, arbetslöshet och sysselsättning. YA-jobben – yrkesintroduktionsanställningarna – är ett sätt. Jag kan konstatera att Socialdemokraterna saknar såväl politik för matchning och jobb som ett regeringsalternativ. 66 (V): Vi får utgå från fakta, sades det här. Det är bra. Fakta är att matchningen på den svenska arbetsmarknaden har försämrats. Det är utgångspunkten för den här debatten. Det är flera aktörer som har undersökt det och påpekat det. Poängen med det: Det finns naturligtvis konjunkturer, och de går upp och ned, men det finns andra typer av trender som är viktiga att se. Det vi ser är att det, jämfört med motsvarande konjunkturlägen tidigare, är sämre matchning på den svenska arbetsmarknaden. Det är fler som fastnar längre utanför den reguljära arbetsmarknaden. I samband med denna matchningsdiskussion har vi hört påpekanden om att trots att den genomsnittliga utbildningsnivån är högre motsvaras det inte av ändringarna på arbetsmarknaden, det vill säga att det exempelvis är fler som jobbar med sådant som de är överkvalificerade för. Det är ganska allvarliga saker. Vad är svaret på allt detta? Jo, det är alltid samma svar, som påpekade, nämligen ett till jobbskatteavdrag. Det blir nästan parodiskt. Det blir också parodiskt när företrädare för Alliansen står här och talar om att man med en rödgrön politik skulle gå tillbaka till ett system som bygger på passivitet. Men den trend som vi har sett är vikande när det gäller den del av arbetsmarknadspolitiken som handlar om aktiva åtgärder. Det som har ökat allra mest är parkeringen av människor i fas 3, ibland under direkt ovärdiga former och definitivt inte på ett sätt som aktiverar människor och gör dem mer kapabla att ta nya jobb. Det är ett system som har varit ett misslyckande, vilket har påpekat men som regeringen inte har velat ändra på. Det är passivisering om något, herr talman. 67 (FP): Retoriken känns igen. Jag ska först vända mig till . Grundläggande försörjning är en social rättighet. Det är viktigt att vara korrekt och varsam med språket. Det är möjligt att det försvann hos Socialdemokraterna i all retorik och att de höftade till lite extra. diskuterar vi matchning. Det är ingen större brist på människor som behöver ett jobb. Men om matchningen fungerar sämre än tidigare kan man diskutera. Det finns olika utvärderingar av detta. Men det som är väsentligt är att det måste finnas ett jobb att matchas mot. Den grundläggande diskussion som vi måste föra i är därför hur vi skapar fler jobb.