prot · H00957 · 2013-01-24 00:00:00 — Hur ser situationen ut för frihandeln mellan och ? 49 Statsrådet (M): Jag tackar för en viktig fråga. För att vi ska kunna öka vår export och därigenom få fler i sysselsättning och öka vårt välstånd krävs naturligtvis bra avtal världen över som underlättar för handel. Ett frihandelsavtal mellan och har diskuterats . har man sett det som att världens två största ekonomier skulle gå samman. Därför har man ansett att vi i stället bör fokusera på andra länder, som är i större behov av detta just . Men , framför allt efter finanskrisen, har amerikanerna börjat tala om Buy American. Fransmännen följde efter och drog hem fabriker från övriga , och hakade på. Protektionismen bredde ut sig. Det är väldigt viktigt att starta förhandlingar mellan och . Därför har vi gjort en större rapport med flera deltagare från och , där vi påvisar vikten och möjligheterna men också svårigheterna i de här förhandlingarna. 50 (FP): Buy American är ett väldigt hot mot svensk sysselsättning över huvud taget. Det måste man inse. Låt mig dock flytta perspektivet till den inre marknaden i . Väldigt många svenska företag möter stora hinder därför att enskilda länder, till exempel , trots allt har väldigt många handelshinder. Men slog rekord med i export. Hur går vi vidare utöver detta frihandelsavtal med , som jag också bedömer som väldigt viktigt för svensk sysselsättning? Hur arbetar vi vidare med den inre marknaden och de hinder som fortfarande finns på det området? 51 Statsrådet (M): När det gäller begynnande förhandlingar angående ett frihandelsavtal mellan och sätter jag stor förhoppning till den rapport som ska presenteras gemensamt av och . Man har jobbat under . Jag hoppas verkligen att detta kommer att resultera i en tydlig signal om att både EU och nu vill starta dessa förhandlingar. Många medlemsländer inom EU står bakom detta. Tittar vi på EU:s inre marknad handlar det naturligtvis om att implementera tjänstedirektivet. När det är fullt ut implementerat rör det sig om en ökning på 330 miljarder som vi inte har råd att missa. Det handlar också om att stärka EU:s inre marknad, inte minst genom att vara konkurrenskraftiga utåt i världen. Det är även viktigt att kommande medlemsstater ansluter sig till de mer frihandelsvänliga länderna, så att vi får en starkare och tydligare röst inom Europeiska unionen. Ett tydligt exempel är , som ska bli EU-medlem . 52 (C): Min fråga går till arbetsmarknadsminister . Att det råder enighet inom Alliansen när det gäller hur vi vill få en bättre fungerande arbetsmarknad finns det en tydlighet kring. Vi har länge arbetat för att få till bättre förmedling och bättre matchning men också för att hjälpa de grupper som har svårt att ta sig in på arbetsmarknaden. Det som vi inte är riktigt överens om är kopplat till hur vi ser på Arbetsförmedlingens uppdrag. Från sida har vi varit tydliga med att vi gärna skulle vilja se att den arbetsförmedlande delen friställdes från monopol. Vi skulle göra det genom en jobbpeng för arbetssökande och fri etableringsrätt. Men oavsett om vi har samma uppfattning där eller inte har vi ansvar för att se till att det vi har här och fungerar bra. deltog jag på ett seminarium där vi lyssnade till en rapport om problematiken vid upphandling. Arbetsförmedlingen står för upphandlingen av kompletterande aktörer men utför också verksamhet. Jag skulle vilja höra hur statsrådet ser på denna diskussion. 53 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för frågan. Arbetsförmedlingen har ett väldigt viktigt och svårt uppdrag. av de arbetssökande är från utsatta grupper och har väldigt svårt att hitta arbete. Som komplement till Arbetsförmedlingen har vi privata företag. Vi har avtal med 650 olika leverantörer runt om i . Det här är relativt nytt. Man har inte hållit på med upphandling särskilt , men kan ändå se bra resultat. Det har också gjorts undersökningar där detta följts upp. Vad tycker de arbetssökande om de olika alternativen? De tycker i princip att både Arbetsförmedlingen och privata jobbcoacher är bra, men de privata har fått lite bättre betyg. Därför kommer vi att fortsätta med såväl en väl fungerande offentlig arbetsförmedling som de privata aktörerna ute i landet. Det är viktigt. Det gäller också möjligheten att kunna välja en privat aktör. 54 (C): Tack för svaret. Det som har lyfts fram som ett bekymmer kopplat till detta är att det är samma aktör som upphandlar och är utförare. Det man efterlyser är lite grann en bodelning av uppdraget så att man ser att det inte är den som själv utför verksamhet som också upphandlar verksamheten. Det har framkommit via samtal men också i den rapport som kommer. Man belyser också att det inte riktigt är samma villkor. De kompletterande aktörerna har inte tillgång till verktygslådan som Arbetsförmedlingen har. När vi tittar på resultaten är det inte samma sak som vi mäter. Det är lite intressant att fundera på. är det en kompletterande aktör. Hur tar vi nästa steg för att göra det möjligt att det är en likvärdig aktör som med kvalitet och innovation kan vara med och konkurrera om att utföra ett än bättre jobb, ett än bättre uppdrag på en bättre fungerande arbetsmarknad? 55 Arbetsmarknadsminister (M): Man kan diskutera hur upphandlingar går till. Det kan säkert göras på ett ännu bättre sätt. Det är viktigt att de arbetssökande får kvalitet i det stöd de behöver. Det skiljer sig lite grann åt. De interna jobbcoacherna på Arbetsförmedlingen hade betydligt fler klienter per förmedlare medan de privata hade färre. Det är viktigt att det finns både och. Det är också viktigt att man har en offentlig förmedling som ser till att det blir en rättssäker hantering över hela landet så att lika fall behandlas lika. Det kan kanske vara klokt att en offentlig förmedling har myndighetsutövning och fattar de beslut som är ganska stora ekonomiskt sett, som att besluta om arbetsmarknadsutbildning eller någon annan insats. Jag håller med om att det behövs privata aktörer. Det är väldigt positivt, och det får gärna bli en ännu högre kvalitet. Grunden kvarstår dock. Det är att väldigt få arbetsgivare vill anställa en person som är från ett utomeuropeiskt land, har funktionsnedsättning eller brister i utbildning. Det problemet finns kvar alldeles oavsett vem som förmedlar arbetet. Det är en väldigt stor utmaning. 56 (SD): Jag vill rikta en fråga till justitieministern. kunde vi läsa att en moderat arbetsgrupp ledd av just justitieministern föreslår att ungdomsrabatten för gärningsmän i åldern ska avskaffas. kunde vi läsa att samma arbetsgrupp vill slopa den så kallade tvåtredjedelsfrigivningen för återfallsförbrytare. Ända har motionerat om dessa två förslag vid ett flertal tillfällen, i själva verket för vartdera förslag. Alliansen har sedan vårt inträde i kategoriskt röstat emot förslag i dessa frågor. Man har raljerat, och man har tagit avstånd. Jag skulle vilja fråga justitieministern hur hon ser på den samsyn som uppenbarligen har med i dessa båda frågor. Jag undrar också hur hon ser på det faktum att nu lägger fram förslag som man har valt att gå emot inte en utan . 57 (): Det är lite knepigt att i stå och förklara hur vi resonerar i en moderat arbetsgrupp eftersom jag här ska företräda regeringen. Först och främst raljerar vi aldrig om något partis förslag eller några förslag som läggs fram i , utan vi behandlar dem sakligt. Det finns två problem som vi behöver hantera och diskutera ordentligt. Det ena är påföljder för unga lagöverträdare. Det finns en orimlighet i att vi gör skillnad och ger en ordentlig rabatt för den som är i förhållande till den som är . Det skapar orimligheter. En av de viktigaste sakerna i påföljdssystemet är att straffen ska vara proportionerliga men också att det ska vara rimligt utifrån hur allmänhet och brottsoffer kan se på saken. Då tror jag inte skillnaden är så stor mellan de åldrarna. Det är dessutom så att vi har som myndighetsålder i . När det gäller problematiken med återfall i brottslighet jobbar vi med väldigt många olika verktyg. Jag får ta det i nästa inlägg. 58 (SD): Tack för svaret. Jag menar att inskränka tvåtredjedelsfrigivningen och att avskaffa ungdomsrabatten är två oerhört viktiga straffrättsliga förslag. Det är precis den sortens rejäla krafttag mot brottsligheten som vi förordar och efterlyser. Vi välkomnar naturligtvis att det nu finns fler, i det här fallet , som uppenbarligen delar vår syn i dessa frågor. Det verkar finnas en samsyn. Den finns i det här fallet mellan , vilket justitieministern påpekar, och . Vore det inte rimligt att och kanske till och med Alliansen inleder samtal med i det här fallet mitt parti för att säkerställa att dessa förslag också blir verklighet? 59 (): Tack för synpunkterna. Det är nog så att vår partistyrelse gärna vill ha ett ord med i laget innan vi antar partiets politik för nästa mandatperiod. Det är nog också så att vi får använda alliansamarbetet för att diskutera hur vi ska ha brottsbekämpningsprogrammet framöver innan jag arbetar med det i . Frågan är för tidigt väckt. Det är otroligt viktigt att fundera över hur vi ska arbeta med dem som återkommer i kriminalitet . Den villkorliga frigivningen som vi har är en väldig förmån som man får där möjligheterna till utslussning och anpassning till ett hederligt liv är väldigt goda och bör ges utrymme. Om man direkt missbrukar det och återkommer och begår grova brott kan vi fundera över om man ska ha samma chans två gånger eller eller om vi ska se till att man i stället ägnar sig mer åt behandling och verksamhet inom exempelvis fängelsets ram. Det gäller dem som uppenbarligen har stora problem att återgå till ett hederligt liv. 60 (V): Min fråga riktar sig till arbetsmarknadsministern. fick vi ytterligare ett exempel på hur fel det har gått med systemet med arbetskraftsinvandring till . Den här gången var det arbetare från som hade lockats hit för att arbeta med skogsplantering. De hade förespeglats att få en rimlig betalning och rimliga arbetsvillkor. När de väl kommer till visar det sig att de är grundlurade. Många av dem är skuldsatta för att komma hit. De har sett det som sin möjlighet att med hårt arbete kunna försörja sina familjer. Varför kan det bli så här? Hur kan det vara så att är ett land dit människor luras, där de blir blåsta och där fattiga människor råkar ut för sådant? Jag menar att det beror på att och Alliansen har gjort en överenskommelse och ett system för arbetskraftsinvandringen som ger väldigt mycket makt till arbetsgivaren och företagaren men väldigt lite skydd åt den som kommer hit. Det utnyttjas av en del oseriösa företagare och arbetsgivare. Det går att lösa. Man kan se till att de avtal som ges är juridiskt bindande. Hur tänker ministern att det ska lösas framöver? Det går inte att ha det som vi har det . 61 Arbetsmarknadsminister (M): Tack för frågan. Den är väldigt angelägen. I har vi ett system för arbetskraftsinvandring som har varit i kraft . Det ledde till att 17 000 personer kom till och fick jobb. Det är som prövar ansökningarna. Man lyssnar med arbetsgivaren för att höra vilka villkor som ska gälla. Det ska vara kollektivavtalsliknande villkor med en minimilön på , tror jag. Facket ska också ge sin synpunkt. De allra flesta arbetsgivare är seriösa. När de inte är det är jag lika upprörd som . I ska det råda sjysta villkor. När det ändå inte fungerar, och det är i en minoritet av fallen, har vi den svenska modellen där parterna agerar. Det kan vi se i det fall som togs upp i tv . Facket ska förhandla med arbetsgivaren och tvinga fram de rätta villkoren. Ytterst har facket också stridsåtgärder i sin arsenal av åtgärder. I det här fallet tycks det vara så att den svenska modellen fungerade. Såvitt jag har förstått har arbetsgivaren betalat ut de löner som man också utlovade. Men jag är lika upprörd som över förfarandet. 62 (V): Jag delar inte uppfattningen att den svenska modellen fungerar här. Det är någonting helt annat som inte fungerar. Det skulle vara väldigt enkelt att göra någonting åt det. Jag har tre förslag. Det första är att det avtal som ingås, det arbetserbjudande som finns, ska vara legalt bindande. Det ska vara ett bindande avtal. Det är det inte . Det andra är att ska följa upp att man har betalat skatt och betalat ut lön. Det är också rimligt för att man inte ska fuska med skatten. Det tredje är att den som ger sig till känna och påtalar missförhållanden inte ska sändas ut ur landet. Detta är toppen på ett . Det är hundratals, kanske tusentals människor, som utnyttjas i restauranger, i skogsplantering, i städning och också på andra ställen. Det är en hel sektor på vår arbetsmarknad som växer fram. Vi kan se hur det har handlats med arbetserbjudanden, till exempel från chefer för . Vi kan se hur seriösa företag konkurreras ut av oseriösa. Vad är det för fel på dessa tre förslag? Varför ska vi inte ha bindande erbjudanden? Varför ska inte följa upp? Och varför ska den som slår larm inte kunna få en sorts amnesti? 63 Arbetsmarknadsminister (M): I grunden har en annan uppfattning om arbetskraftsinvandring. Jag är stolt över att kan vara ett öppet land som människor ska kunna komma till från till exempel för att arbeta, försörja sig och få en bättre framtid. Men det ska råda sjysta villkor. Då tror jag att det är viktigt att man har den princip som gäller dels dem som är födda i , dels dem som är födda i andra länder. Samma villkor ska gälla på den svenska arbetsmarknaden. Där är vi överens med facken; inte heller facken efterfrågar en ändring av den svenska modellen. Det uppdrag som regeringen har gett till om skärpta kontroller på företagen, det vill säga att det ska vara seriösa företag, är viktigt. Det är också viktigt att dessa skärpta kontroller verkligen sker. Redan nu kan man se att jobbar mer aktivt med att kontrollera företagen, och man har skärpta kontroller i vissa branscher, till exempel skogsnäringen. Jag blev ändå lättad när jag kunde se att den svenska modellen verkligen håller vad den utlovar genom att man kunde hitta en lösning där arbetstagarna får den rättmätiga lönen. I grunden är det ett system som fungerar väl. Sedan finns det alltid en eller annan arbetsgivare som vill missbruka systemet. Det är dem vi ska försöka klämma åt, inte dem som kommer från andra länder för att arbeta under sjysta villkor. 64 (KD): Jag har en fråga till infrastrukturministern. Jag vet att regeringen satsar på den viktiga gruvnäringen. diskuteras också vilka vägar malmen ska ta genom när den exporteras ut i världen. En av de tänkbara vägarna går från ned väster om och ut till i . har i djupaste hamn, som kan ta båtar på upp till . Det är förmodligen den enda plats i där det går att bygga en djuphamn för superbåtar. Närheten till det öppna , och är omedelbar. har lagt in området som riksintresse just för ändamålet. Det finns alternativa sträckor för malmen genom , men då får man bara föra båtar på max 80 . Detta är också en stark miljöfråga eftersom det handlar om långa sträckor innan man når öppet hav. Min fråga är: Hur ser ministern på vägarna och de olika alternativen för utskeppning av våra viktiga malmfyndigheter? 65 Statsrådet (M): Det är egentligen en fantastisk möjlighet vi har när vi å andra sidan säger att vi diskuterar problem. Situationen i Bergslagen, där man har bestämt sig för att återöppna gruvor, innebär utmaningar för hela transportsystemet. Det som görs nu i nära tid är att man får ordning på järnvägen för det som ska gå ut till . Det är egentligen inte en förgävesinvestering. Det finns även andra företag, inte minst i och Grängesbergsområdet. Vi har också ABB med sina stora och tunga transformatorer. Frågan om vad som ska hända arbetar man med mellan kommunerna och regionerna tillsammans med . Jag kan nämna att det inte bara är som är intresserat. är lika intresserat. För dem som ska transportera handlar det om att se till tid och färre omlastningar. Sedan är frågan om lasten ska gå vidare ut till eller till exempel till . 66 (KD): Jag tackar infrastrukturministern. Jag håller med; jag ser inte detta som ett problem utan som en stor möjlighet. Som ministern säger är detta en , en regional och en nationell fråga. Banan väster om kommer att kräva en del kostnader. Men de är hanterbara. Jag hör att ministern nämner , och så vidare. När det gäller det alternativet vill jag säga även om detta kanske inte är ett tillfälle då man argumenterar emot varandra att genom måste man omlasta i för export till , vilket innebär stora fraktkostnader. Dessutom tillkommer ökade kostnader i samband med EU:s svaveldirektiv, som alltså är en kostnad som läggs på de båtar som far över haven. Detta betyder att hamn ligger mycket bra till, inte minst med tanke på miljön. Det handlar om en lång sträcka på järnväg och närhet till det stora havet i väster som binder oss samman med den övriga världen. Hur stor vikt lägger infrastrukturministern vid en lång färd på järnväg och kort väg ut till havet, både ur miljösynpunkt och när det gäller att korta transportvägen för export av den svenska malmen? 67 Statsrådet (M): Den svåra frågan skulle jag egentligen kunna besvara först om det vore jag själv som infrastrukturminister som både köpte och sålde transporten. Mitt ansvar är att se till att vi har ett transportsystem som hänger ihop och där vi har en järnväg som är robust och tillförlitlig och som hänger ihop med till exempel hamn, väg eller flyg. I det här fallet blir det kopplat till sjöfart. Det optimala för den som ska använda sig av transporterna är förutsägbarheten i tiden, i kostnaden och i funktionen. Beroende på vad olika hamnar har som står till buds blir det en del i en diskussion där man gör sina upplägg för transporterna. Det vi ser just nu i nära tid är att vi behöver göra någonting åt järnvägen för gruvtransporterna men också för den ökade personpendling som blir i Bergslagens område. Diskussion pågår, men till syvende och sist gäller det som avtalas mellan säljare och köpare. 68 (S): Ungdomsarbetslösheten i är alldeles för hög om man jämför med andra jämförbara länder. Vi har sett en situation där arbetslösheten generellt ökar och där risken är stor att ungdomsarbetslösheten blir ännu högre. En av de bästa försäkringarna mot ungdomsarbetslöshet är en fullgången gymnasieskola eller, ännu bättre, en högskoleutbildning. Det vet vi. som vi ser att ungdomsarbetslösheten ökar och att arbetslösheten generellt ökar i vårt land ser vi att utbildningsmöjligheterna minskar. De gymnasiala yrkesutbildningarna tappar elever efter regeringens gymnasiereform. ser vi att antalet högskoleplatser i vårt land minskar drastiskt med 10 000 och 10 000 , det vill säga 20 000 platser. Min fråga till arbetsmarknadsministern, som ju har ansvar för den skyhöga arbetslösheten, är: Hur tänker regeringen när man tar bort utbildningsmöjligheter för ungdomar när vi vet att det är den viktigaste vägen till arbete? 69 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för frågan. Jag håller med om att utbildning är den viktigaste faktorn för att minska arbetslöshet. Det är helt riktigt. Det är de ungdomar som har brister i sin utbildning som har det allra svårast att komma tillbaka och komma in. Där gör vi mycket. Det handlar inte minst om de stora reformer som ska leda till att fler ungdomar helst varenda ungdom ska kunna gå igenom hela och gymnasieskolan utan att hoppa av. Därför är förändringen inom yrkesutbildningen väsentlig. Men vi är inte riktigt nöjda. Ett av skälen handlar om att de ungdomar som går på yrkesprogram sällan får den praktik per läsår som de har rätt till. Därför har regeringen satsat drygt 2 miljarder på att stärka yrkesutbildningarna och stärka lärarnas kompetens och ge dubbelt så hög ersättning till de arbetsgivare som tar emot ungdomar. I grunden handlar det om att uppvärdera framför allt yrkesutbildningarna. Det är viktigt med teoretiska utbildningar, men det har varit alldeles för stort fokus på det, vilket har gjort att många ungdomar har hoppat av skolan. satsar vi mycket på yrkesutbildning. Vi satsar på 18 000 fler utbildningsplatser. Utbildning är viktigt. 70 (S): Jag tackar arbetsmarknadsministern. Vi kan hålla med varandra om att utbildning är viktigt. Men arbetsmarknadsministern tycks vara oinformerad om att regeringens reform på gymnasieskolsidan har lett till en ganska stor flykt från yrkesutbildningarna fast vi vet att de leder till arbete i betydligt högre grad än de teoretiska utbildningarna på gymnasieskolan. På samma sätt ser vi att antalet högskoleplatser i vårt land minskar drastiskt i ett läge när många ungdomar knackar just på högskolans port. Det är ett känt fenomen från lågkonjunkturer att många ungdomar rationellt tänker: är det dåligt tryck på arbetsmarknaden bäst att skaffa sig en utbildning! Om tre , när jag är klar med utbildningen, kanske möjligheterna är bättre på arbetsmarknaden. Det är ett ganska klokt och sunt tänkande. Min fråga blir: Varför prioriterar regeringen i varje läge ineffektiva skattesänkningar framför att ge ungdomar möjligheter till utbildning, som leder till arbete? Det vet vi ju, arbetsmarknadsministern. 71 Arbetsmarknadsminister (M): Utbildning är viktigt. Det är en prioriterad fråga. Regeringen har genomfört väldigt stora reformer för att varje barn och ungdom ska kunna gå igenom skolan och få godkända betyg. Det handlar om bättre lärarutbildning, tätare uppföljningar, betyg, kvalitet och så vidare. Låt oss fokusera på yrkesutbildningen. Den är avgörande. Forskningen, till exempel IFAU, är mycket tydlig med att när den gjordes treårig och högskoleförberedande för alla ungdomar fick man de stora avhoppen. Ungdomar är precis som alla andra; de är olika. Det är lika viktigt att lyfta fram de ungdomar som är praktiskt begåvade. Därför är det viktigt att inte tvinga alla ungdomar bli högskoleförberedda utan försöka ge dem stöd för att de ska få en bra yrkesutbildning. Alla ska kunna få högskolebehörighet och har rätt till det, men alla ska inte tvingas in genom samma nyckelhål. Vi ska lyfta fram våra ungdomar precis för det de är, nämligen individer. Vi ska satsa lika mycket på de teoretiskt motiverade som på de praktiskt motiverade, och vi ska framför allt se till att alla ungdomar klarar skolan. Det är så vi kan få bukt med ungdomsarbetslösheten. 72 (S): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . Den handlar lite grann om samma ämne som har debatterats , nämligen programmet för en fördubblad export till 2015. Det skulle ge 500 000 nya jobb. visar nya rapporter att det går åt helt fel håll. Vi ligger till exempel på 17:e plats i EU, och vi har legat betydligt högre upp. av vår bnp är export. Medelvärdet i ligger på . Den 40-punktslista som statsrådet så förtjänstfullt har tagit fram behöver nu kompletteras. Jag undrar när statsrådet kommer att presentera ytterligare förslag för att gynna exporten. 73 Statsrådet (M): Tack för en mycket viktig fråga som berör hela . Vi är ett mycket exportberoende land. Exporten skapar sysselsättning, välfärd och tillväxt. Vi lanserade exportvisionen . Då satte vi som mål att vi skulle fördubbla exporten . Det var en mycket ambitiös vision. Den var också mycket viktig. Det är viktigt att vara ambitiös. Det gjorde att alla de organisationer som arbetar med exportfrämjande, alla våra ambassader och konsulat engagerade sig för att tänka: Hur kan vi bli mer effektiva? Hur kan vi bli vassare? har också väldigt mycket hänt när det gäller exporten. På UD och på våra ambassader har vi tagit fram tydliga, långsiktiga, främjandeplaner. Vi har gjort en sammanslagning av till Business för att bli mer effektiva och kunna finnas på fler platser ute i världen. Det är bara några av de exempel som vi har på den här 40-punktslistan. Många åtgärder kan vi vidta själva, en del är vi beroende av EU för att kunna vidta och andra ligger på global nivå. 74 (S): Där kan vi säkert göra mycket. Vi kan också göra mycket för att få fler små och medelstora företag att börja satsa på export. Där är inte minst den inre marknaden oerhört viktig. Vi hade ett mycket intressant seminarium i näringsutskottet i går.