prot · H009129 · 2013-06-26 00:00:00 — 1 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen, m.m. Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM120 Ändring av biocidförordningen KOM(2013) 288 till miljö- och jordbruksutskottet 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2013) 312 till utbildningsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 428 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 3 § Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar Föredrogs trafikutskottets utlåtande /13:TU21 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar (KOM(2013) 296). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Förste vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. TU21 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om inrättande av en ram för tillträde till marknaden för hamntjänster och för finansiell insyn i hamnar Kammaren biföll utskottets förslag. 4 § Svar på interpellation 2012/13:460 om samhällets ansvar för en lyckad skolgång 1 Utbildningsminister (FP): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag avser att ta initiativ till för att minska ojämlikheten i den svenska skolan och säkerställa att alla barn oavsett bakgrund faktiskt klarar skolgången med minst godkända betyg. Regeringen har genomfört flera stora skolreformer i syfte att förbättra resultaten i skolan, men ansvaret för skolan delas mellan staten och huvudmännen. Riksdag och regering anger mål och riktlinjer som gäller för alla skolor, och detta regelverk ska garantera utbildning av hög kvalitet för alla. I skollagen regleras det även att utbildningen ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. Av grund- och gymnasieskolans läroplaner framgår det att likvärdigheten inte innebär lika resurser till alla utan att resursfördelningen ska vara anpassad till elevers olika behov och förutsättningar. Jag vill dock understryka att det inte är staten utan kommunerna som ansvarar för att skolorna får de resurser som behövs för en likvärdig skola och utbildning av hög kvalitet. Regeringen gav i uppdrag att genomföra en fördjupad studie av hur kommunerna fördelar sina resurser till kommunala och fristående grundskolor. Syftet med studien är att få en tydligare bild av hur skolhuvudmän och enskilda skolor anpassar resursfördelningen till elevernas olika behov för att alla elever ska ges förutsättningar att uppnå målen för utbildningen och utvecklas så långt som möjligt, oavsett kön eller bakgrund i övrigt. Uppdraget ska redovisas till . ses regelverket över. Regeringen avser därför att återkomma till med förslag om förändringar i skollagen för att förtydliga att kommunerna i sin fördelning av resurser till skolorna bör ta hänsyn till elevers olika behov och förutsättningar. 2 (S): Jag vill börja med att tacka utbildningsministern för svaret. Jag hoppas att ministern har läst den rapport som och tagit fram och som jag hänvisar till i min interpellation. Den handlar om sambandet mellan skola, uppväxtvillkor och arbetslöshet och visar att andelen elever som inte blir behöriga till gymnasieskolan i mitt hemlän ökat från 2012. I som helhet är siffrorna ännu sämre. Där landar vi på drygt 12 ½ procent . Jag är medveten om att det är kommunerna som har huvudansvaret för skolan, men jag är också medveten om att det är som är ansvarig för skolväsendet i och har så varit . kommer säkert att svara mig att hans reformer blivit beslutade och att man inte kan vända på en atlantångare i ett litet kick. Uppenbarligen går det inom andra områden att ändra saker och ting ganska fort om man pekar med hela handen. Hela utbildningsutskottet har i olika omgångar besökt i där de lyckats med att ändra resultaten från att ha varit sämst i till att ligga bland de bästa i landet. Det gjorde man genom att politikerna ställde upp mål för vad de ville nå, och målet var självklart att alla eleverna skulle gå ut nian med godkända betyg. Sedan litade man på sin personal och lät dem organisera arbetet och jobba på. ställde nämnden och kommunstyrelsen kontrollfrågor som visade om de var på väg åt rätt håll. En av de viktigaste sakerna de gjorde, vilket man i forskningen efteråt kommit fram till, var att inte längre tillåta att barn plockades ut ur klassrummet. I stället förstärkte man med personal i klassrummet så att det oftast var två lärare på plats . Därmed inkluderade man alla barnen och fick mycket bättre resultat för alla barn. Mycket viktigt var också samarbetet med högskolan. Visst går det att peka med hela handen och ändra ganska fort om man vill. Extra roligt för är det har bäring på det som jag frågade om när jag ställde min interpellation att de ser att de goda resultaten följer med upp i åldrarna. när den första ungdomskullen efter synvändan, som de kallat det, kommit i gymnasieåldern har de inte längre några avhopp från gymnasiet. Det ger ungdomarna mycket bättre möjligheter att klara sig när de sedan kommer ut på arbetsmarknaden. Det skulle vara intressant att höra vad utbildningsministern tycker om den synvända som gjordes i . Är det ett gott exempel för övriga ? Är det sådant som på något vis skulle kunna premieras från statligt håll när sådana insatser görs för att öka likvärdigheten och bättra på resultaten? Orsaken till att jag skrev interpellationen är oron för vad som ska hända. Vi kan inte bara se på när resultaten blir sämre och sämre och fler och fler barn hamnar utanför. Skolan ska ju uppväga skillnader i elevernas förutsättningar så att de kan tillgodogöra sig utbildningen. lägesbedömning visar att utvecklingen går åt rakt motsatt håll, vilket bekymrar. Det blir allt större skillnader mellan skolorna och mellan eleverna, och föräldrarnas utbildningsbakgrund blir alltmer avgörande för hur det går för barnen i skolan, detta trots att skollagen har höga och tydliga mål. Skolsystemet kompenserar inte längre. Det oroar mig, och det borde oroa utbildningsministern. Jag skulle därför vilja att utbildningsministern utvecklade sitt svar lite grann. 3 Utbildningsminister (FP): Det finns inget som oroar mig så mycket som de sjunkande resultaten i den svenska skolan. Det är därför det har genomförts fler reformer än någonsin under de år som jag varit utbildningsminister. Vi får gå tillbaka till 1840-talets folkskolereform för att hitta motsvarande reformambitioner på skolområdet. Bakgrunden till reformerna är precis de problem som tar upp, att resultaten har sjunkit. säger att de sjunkit . Interpellanten har säkert särskilda skäl att peka ut . Då kan jag berätta att de sjunkit oavbrutet . De sjönk allra mest , men det lämnar vi därhän. Resultaten har sjunkit . Det är därför vi gör alla dessa stora reformer ny skollag, ny lärarutbildning, nytt betygssystem, nya läroplaner, ny gymnasieskola, ny läroplan för förskolan, lärlingsutbildning, nationella prov i upprepade gånger för att hålla koll på att eleverna utvecklas väl, reform om särskilt stöd, fler speciallärare och så vidare. Vi gör en lång rad reformer för att höja resultaten och stärka likvärdigheten. Dessa reformer genomförs , precis som interpellanten sade. Första gången eleverna fick slutbetyg i årskurs 9 enligt det nya systemet var . Det är klart att det ännu inte har påverkat slutresultaten i svensk skola. Man mäter slutresultat i skolan när eleverna går ut nian. Det är en registrering av resultaten. Det är så vi mäter gymnasiebehörighet; det var det gjorde. Om man nu reformerar hela den svenska , som det tar att gå igenom, tar det tid innan reformerna går att avläsa i form av ökad gymnasiebehörighet. Det tålamodet måste vi ha. är min bedömning att de genomförda reformerna inte räcker. Det behövs ytterligare ett antal reformer. Vi behöver till exempel gå längre ned i åldrarna med betygen. Vi borde förstatliga skolan för ökad likvärdighet och lagstifta om en socioekonomisk resursfördelning. En lång rad reformer återstår alltså. Jag har också studerat det exemplet. talar om att vi borde ha respekt för lärarnas professionella frihet, för att i nästa andetag be mig peka med hela handen och säga att alla borde göra som . Det är klart att det finns en rätt stor målkonflikt i detta. Att exakt identifiera när resultaten stiger eller sjunker och att exakt identifiera en viss orsak är med förlov sagt inte alltid enkelt. Det är ofta komplexa orsakssammanhang. Om det vore så enkelt som att alla borde göra som hade alla regeringar sagt det för länge sedan. Men så är det inte riktigt. Det vore dessutom verkligen att inskränka lärarens professionella frihet att gå in och styra exakt och rent av bestämma huruvida eleverna ska sitta inne i eller utanför klassrummet, som nämnde. Snacka om att detaljstyra pedagogiken! Det vill jag inte göra. har en helt annan modell för specialundervisning än , och de är bäst i världen. Att det skulle vara så enkelt som att just modell är vägen till frälsning för alla tror jag inte på. Det är mer komplext. Vi har gjort omfattande reformer, men vi behöver göra mer. Det och hennes parti har gjort under de här sju åren är att rösta nej till i stort sett alla reformer. Med er vid makten hade vi suttit kvar i den politik som skapade problemen. Vi vidtar nu aktiva åtgärder för att komma ur problemen. 4 (S): förnekar sig inte. Jag kan inte minnas att vi socialdemokrater skulle ha röstat nej till hans reformer. Däremot finns det kanske andra partier som gjort det. Socialdemokraterna har inte gjort det. Vi har haft synpunkter på vissa delar av reformerna, men vi har inte röstat nej till alla reformer, som ministern står och säger. är ett exempel på att man genom att sätta upp tydliga politiska mål också har uppnått resultat. Man har inte varit inne och detaljstyrt. Om hade läst den rapport som skrivit efter detta nu avslutade projekt skulle han ha sett att det inte finns en enda politiker som har detaljstyrt någonting. I stället har man gett lärarna väldigt stor frihet. Man har satt upp ett mål: Hit ska ni nå, det här ska vi uppnå! Det är helt fel att säga att vi har detaljstyrt. För barn som kommer från hem där föräldrarna bara har grundskoleutbildning är risken att de inte når målen i och inte kan göra något eget val till de nationella programmen. Då kan man inte säga att det måste få lov att ta tid och att det kommer att ta innan vi ser att reformerna gör någon skillnad, utan då måste man tala om att det inte är okej och att vi inte kan ha det så här. Rapport efter rapport visar att det är de barn som inte tar sig vidare till gymnasiet som sedan hamnar på socialkontorens försörjningslistor. Då kan man inte bara vara nöjd och säga: har jag gjort det jag kan nu får vi avvakta, se och vänta. Det kan låta som en självklarhet att resurser ska fördelas efter behov, men så är det inte . Därför har vi socialdemokrater i rad i våra kommittémotioner föreslagit att resurser ska fördelas efter behov, inte i form av en rak skolpeng, och att det ska skrivas in i skollagen. Det är glädjande att nu läsa i svaret att man har tagit till sig våra synpunkter och att regelverket ses över. Dessutom hörde jag just om jag inte hörde fel ministern säga att det ska bli så som vi har föreslagit. Väldigt mycket av ministerns reformer handlar om mätning, och om man vill se negativt på det, om sortering av barn i sådana som fungerar bra och sådana som fungerar mindre bra. Det är det vi har varit kritiska mot. Ministern måste svara på hur skolpolitiken ska ändras, så att de som behöver allra mest stöd i skolan också ska få det för att kunna klara sin skolgång, skaffa sig en gedigen utbildning och sedan få ett jobb. Det är den allra viktigaste fråga vi har att diskutera här , och då kan vi inte säga att vi måste vänta och att det måste få ta tid innan reformerna sätter sig. hinner jättemånga ungdomar sluta skolan och gå ut i absolut ingenting. Den rapport som jag hänvisar till gäller bara ett län, men det ser likadant ut i alla län. Jag är djupt bekymrad. Det tycker jag att utbildningsministern också borde vara, i stället för att säga att det tar tid och att man måste ha tålamod. Jag kan inte ha tålamod när jag ser att ungdomarna ramlar utanför systemet. Vi har alltså sagt ja till de flesta reformer som har genomförts, men vi har haft synpunkter. Reformerna behöver vara betydligt mer genomarbetade innan de kommer hit till än vad som varit fallet. antog vi en ny skollag. har ombetts att ändra på den tre eller fyra gånger jag kommer inte riktigt ihåg. Det skapar inte heller arbetsro i skolan. Man behöver arbeta och diskutera över blockgränserna, för det här är en så viktig fråga. 5 Utbildningsminister (FP): Socialdemokraterna föreslår ännu fler förändringar av skollagen. Det skulle bli ytterligare förändringar om era motioner bifölls. Och det behövs också ständigt ytterligare förändringar. Det är inte färdigreformerat. Att vi ändrar och gör nya reformer beror på att vi inte är nöjda, . måste man ha respekt för att det tar tid innan reformerna ger effekt om man förändrar läroplan och lärarutbildning. Det finns inget sätt att ändra på detta faktum. Det gjordes reformer , först med som skolminister och sedan under borgerlig regering. Det tog årtionden innan de satte sig. Kommunaliseringens effekter ser vi först . De är katastrofala, . Vad drar ni för slutsatser av det? Det har blivit så olika mellan kommunerna. Är det bra? Ni har röstat nej till betyg från årskurs 6, . Ni kommer inte ifrån att ni var emot det. Socialdemokraterna röstade nej till hela den nya skollagen. Det är sant. Med er vid rodret hade ingenting hänt. säger att hon är otålig. Men det finns inga egna förslag på vad som ska göras, och de reformer som är beslutade och som är de största har ni röstat nej till. Ni är just nu kritiska på fyra punkter. Det första är att det är för mycket reformer. Det andra är att det är för lite reformer. Det tredje är att det går för fort. Det fjärde är att det går för långsamt. Vad är ni egentligen kritiska till? Ni hojtar, viftar, ropar och kallar till möten. Men ni har inget eget alternativ. Framför allt är ni väldigt oeniga med de båda andra rödgröna partierna. vill helt förbjuda betyg i skolan och avskaffa läxorna. Hur ser ert alternativ ut, mer än att ni är oroliga? Jag är bekymrad över läget, men vi gör mängder av reformer för att räta upp det, och reformerna har ett mycket starkt stöd i forskning. De kommer att leda till att skolresultaten vänder. Jag skulle önska att de vände över , men så är det inte. Det handlar i och i gymnasiet. Elever lär sig . Summan av det man lär sig registreras i slutbetygen. De höjs inte över för att vi beslutar om en ny läroplan. Det är en långsiktig process. Vi vill göra ännu mer reformer. Det enda ni gör är att gnälla och rösta nej. 6 (S): Det är väldigt spännande att höra på minister . De senaste gångerna vi har ändrat på någonting i reformer som beslutat om har det handlat om förslag på förbättringar som kommit från oss. Ministern ska inte komma och säga att vi inte har några förslag. Vi har jättemånga bra förslag, och ett efter ett tar själv in dem i sina reformer när han ändrar på dem. Det som är märkligt när man debatterar med minister är att allt som är fel med skolan är Socialdemokraternas fel och att allt som är gott beror på nya reformer, som , om vi har tålamod och tid, kommer att slå igenom och göra att det blir mycket bättre. Jag skulle önska att vi tog skolan lite mer på allvar, att vi bestämde oss för att detta är för viktigt för att göra partipolitik av. hänvisar till att den gamla skolan var så dålig. Jag har hört säga att han kommer från ett textilarbetarhem, gick i skolan på den gamla tiden men ändå har tagit sig vidare. Vi är ungefär lika gamla, tror jag, och även jag kommer från ett arbetarhem och har tagit mig vidare i livet. Den gamla skolan kan alltså inte ha varit helt fel, med tanke på var vi har hamnat . Men den skolan finns inte kvar. har vi en sorteringsskola. Vi sorterar barn väldigt tidigt, och det är inte bra. I våra skolor tog vi oss vidare. Även om vi hade en tvåa tog vi oss vidare i livet. Det gör man inte . får man ett IG och får höra att man inte duger. Men i själva verket är det sorteringsskolan som inte duger. Vi måste titta mer på vad vi ska göra för de barn som har svårigheter i stället för att sortera ut dem. Så kan vi bara inte göra. Jag skulle vilja att du avslutar ditt inlägg med att säga någonting om den rapport som interpellationen handlade om. Vad ska vi göra för dem som ramlar ur skolan och som vi sedan ser inte tar sig vidare in i arbetslivet? 7 Utbildningsminister (FP): Där kom det på slutet. Det var betygen det var fel på. Det är betygssystemets och betygens fel. Sorteringsskola var samma som att vi har betyg. Några blir underkända. Så är det med betyg. Det är innebörden i betyg. Eleverna får lite olika betyg beroende på vad de presterar. Det är innebörden i betyg. När det kom var det vad som var fel. Det är precis så det är. Ni vill gå tillbaka till en skola utan några kunskapskrav. Det är vad det handlar om. Vad bra att du sade det, . Det är framför allt från gymnasieskolan som utslagningen sker när eleverna kommer upp i övre tonåren. Jag tror att kravet att alla ska tvingas bli högskolebehöriga har varit förödande. Jag har sagt det . säger att det är förödande. En av de viktigaste orsakerna till att har en högre ungdomsarbetslöshet än andra länder är att vi ställer ett krav att alla ska bli universitetskompetenta i . Socialdemokraterna vill dessutom göra gymnasiet obligatoriskt. Det innebär att vi som enda land i världen skulle lagstifta om att tvinga alla att läsa in universitetskompetens. Vad kommer detta förakt för yrkesarbetarutbildningar ifrån hos Socialdemokraterna? Det är ett parti som är uppbyggt som och kallar sig för arbetarparti, men ni verkar skämmas för yrkesutbildningar. Den stora utslagning som gör att övergången till arbetsmarknaden är besvärlig är att många ungdomar inte är så teoretiskt skolmotiverade längre i 16-, 17- och 18-årsåldern. Det finns ingen plats för dem i utbildningsväsendet. Vi har avskaffat yrkesinriktade utbildningar. Allt handlar om att man ska läsa teori och bli högskolebehörig. Där ligger den stora feltanken. Det är där problemet finns. Det är bakgrunden. Det skriver inte LO i sin rapport. Bakgrunden till problemen är att har valt en helt unik modell. Studera , , och . De har lägre ungdomsarbetslöshet. De har lärlingsutbildningar och yrkesutbildningar. De kräver inte att alla ska bli akademiker. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2012/13:466 om nedskärningarna på 8 Utbildningsminister (FP): har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att förhindra att antalet studieplatser vid minskar. har likt landet i övrigt haft fler högskoleplatser än någonsin under den pågående lågkonjunkturen, och antalet platser fortsätter ligga på historiskt höga nivåer. ökade antalet helårsstudenter vid med drygt 1 200 från omkring 5 2006 till 6 2012. Det bör ur ett regionalt arbetslöshetsperspektiv också framhållas att studenter är bland dem med minst regional anknytning av studenterna vid alla högskolor. Av studenterna som registrerades vid för var från . Högskolan skulle alltså inom befintliga ramar kunna erbjuda mycket mer utbildning riktad mot regionala behov om man så önskade. Vad som också kan ha stor påverkan på lärosätenas framtida utbildningsutbud är kvalitetsutvärderingar. Tyvärr har utvärderingen av visat på kvalitetsproblem med ett flertal utbildningar som fått betyget bristande kvalitet. Hur hanterar kvalitetsarbetet är dock en fråga som i första hand måste hanteras av högskolan själv. Regeringens bedömning är att av staten har givits väl avvägda ramar för sin verksamhet. Men varje universitet och högskola ansvarar för att utbildning och forskning bedrivs med hög kvalitet och att de tillgängliga resurserna används effektivt. Det är även respektive universitets och högskolas sak att avgöra vilka utbildningar som ska erbjudas för att möta studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. 9 (S): Tack för svaret, utbildningsministern, trots att jag egentligen inte fick vare sig ett ja eller ett nej som svar på min fråga om ministern avser att vidta några åtgärder för att förhindra att antalet studieplatser minskar vid . Däremot gavs det en korrekt information om att högskolan i vårt län precis som andra högskolor i landet haft fler platser än tidigare under den pågående lågkonjunkturen. Det är oerhört bra. Är det lågkonjunktur och brist på jobb är det ett ypperligt tillfälle att vidareutbilda människor. Det är också korrekt att antalet helårsstudenter vid vår högskola ökade med drygt 1 200 och framåt. Den analys som gjorde visar att när regeringen drog ned på resurserna till våra högskolor minskade antalet anslagsfinansierade helårsstudenter i riket med 11 700, eller om man så vill , jämfört med året innan. Antalsmässigt var minskningen allra störst vid där man, om uttrycket tillåts, tappade hela 930 helårsstudenter, eller totalt av platserna. Om vi räknar in minskningen av platser som tyvärr förväntas handlar det om en minskning av platser 20112013 på eller i reda siffror 1 046 platser. Denna utveckling är en tämligen rejäl kursändring inom politiken som absolut inte är bra. Det skulle inte ha varit bra i en rejäl högkonjunktur. Det är naturligtvis ännu mer oroande under en lågkonjunktur eller i en period med stor arbetslöshet. Ser man till det faktum att är ett industritungt län, och dessutom med en förhållandevis lågutbildad befolkning där alternativet till studier tyvärr ofta kan vara arbetslöshet, blir det inte bättre av att utbildningsmöjligheter försvinner. Det gäller inte bara högskolor. Det handlar också om annan typ av vuxenutbildning och gymnasieplatser. Utbildningsministern har i sitt svar pekat på att vi inte har många studenter vid som har regional anknytning. Visst är det så att vi har många som inte är från länet eller bor i länet. Det är också positivt. Det visar sig att många av dessa studenter oavsett om de läser på distans eller finns på Campus i efter avslutade studier hittar jobb i vårt län, vilket förstås är välkommet. Jag kommer än en gång till min fråga mer konkret. Kommer ministern att vidta några åtgärder, ekonomiska eller andra, så att inte antalet studieplatser minskar ytterligare vid ? Ekonomiskt försvinner det 50, kanske uppemot 60, . Det är en negativ utveckling som också gör det svårt att kunna planera på ett klokt och bra sätt för högskolan. 10 (FP): Jag har under denna vår haft möjlighet att lyssna till en lång rad debatter om högskolan där statsrådet har deltagit. I kritiken finns det två grunder. Det har förekommit kritik mot högskolorna i , och där många nämner resursbrist. Sedan finns det en annan socialdemokratisk linje, nämligen att det satsas för lite på de stora lärosätena. Till exempel var det uppe att resurserna till urholkades. Båda dessa saker går säkert bra att framföra regionalt. Men totalt sett är det enligt mitt sätt att se en helt omöjlig linje. De glömmer bort en sak som är väldigt viktig. Varför väljer elever med det fria högskoleval som vi har att i så väldigt hög grad söka till de stora lärosätena , , , , och ? Det har med kvaliteten att göra, och de miljöer som finns. För jag tror att det var 2002 deltog jag inför Almedalsveckan i en diskussion med ledningen för eller Region . Jag hade en rekommendation, nämligen att Högskolan på skulle gå samman med ett annat stort lärosäte. Jag såg att kvaliteten i utbildningen var av sådan art att högskolan inte skulle kunna vara självständig i längden och attrahera tillräckligt många elever. Det möttes med regionalpolitiska argument och tummen ned.