prot · H00977 · 2013-03-13 00:00:00 — Att återföra slammet till våra åkrar och på så sätt sluta kretsloppet måste vara det optimala. Vi måste kämpa för att få så rent slam som möjligt så att vi når dit och kan ta till vara den ändliga resursen fosfor. Vi har en tuff kemikalielagstiftning. Men det är alldeles nödvändigt att uppgradera den och med Reach ta ett tuffare steg i EU. Vi måste också fortsätta att arbeta nationellt med dessa frågor. Det har vi redan arbetat med i Miljömålsberedningen. Detta är frågor som vi måste fortsätta att arbeta med. Det är inte hållbart att till exempel göra som vi nu gör och lägga slam som slutdeponier på våra soptippar. Det är en resurs som vi måste se till att rena. Vi måste se till att vår miljö är ren inte minst med tanke på våra barn. Utmaningarna i glesa områden med sviktande befolkningsunderlag måste tas på allvar. Det blir ingen levande landsbygd om inte människor som vill bo på landsbygden själva hittar lösningar som fungerar. Vi måste därför uppmuntra både ideella krafter och kommersiella tjänster på landsbygden genom att se över stelbenta regelverk och öppna för annorlunda lösningar. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga yrkanden. 62 (MP) replik: Det som fick i gång mig var talet om slam. Jag delar uppfattningen att det som lämnar åkern ska tillbaka till åkern. Problemet är bara att vi i vårt industriella kemikaliesamhälle lyckas förorena slammet. Jag skulle vilja fråga dig, : Hur ser på själva återförandet av växtnäringsmänena? Tänker ni er ett uppströmsarbete? Tänker ni er urin- och fekalieseparering? Hur tänker ni er det? 63 (FP) replik: Det är inte så att vi har de konkreta lösningarna på allting. Här är det en mängd entreprenörer, forskare och andra som får medverka med de goda lösningarna. Det jag kan konstatera är att vi har ett politiskt ansvar att se till att nå dithän att vårt slam och våra ändliga resurser tillvaratas och att vi kommer in i ett kretsloppssamhälle. Det vi från mitt parti har pekat ut alldeles speciellt är kadmium. Här pågår forskning för att plocka ut kadmium ur fosforn. Vi vill markera det ytterligare. Där kommer vi in på principen att förorenaren ska betala. Vi anser att det är viktigt att vi pushar på den utvecklingen. Det är inte okej att vi tillför våra jordar till exempel kadmium som förorsakar så mycket skador och är en oerhört giftigt kemikalie. Det är ett exempel. Det finns oerhört många lösningar, men måste vi ha en tydlig linje när det gäller vart vi vill. Under den tidigare debatten togs miljömålen upp. Jag upplever att vi i det arbete som vi nu har i Miljömålsberedningen kommer fram till mycket konkreta förslag och etappmål. Vi kommer att gå igenom miljömål efter miljömål och har redan levererat en hel del inom olika områden till regeringen. 64 (MP) replik: Jag delar uppfattningen om den giftiga tungmetallen kadmiums oerhörda betydelse, inte minst ur jämställdhetssynpunkt eftersom det i större utsträckning är kvinnor som drabbas av benskörhet, som kadmium ger upphov till. Där kanske vi kan ha en allians i alla fall. nämnde fosfor speciellt. Det gör mig lite orolig för att ska hamna i en position där man förordar att vi ska bränna slammet och sedan plocka ut fosforn ur askan. I och med att man bränner slammet skickar man kolet upp i atmosfären, och då får vi en lösning där vi förvärrar klimatsituationen. Det var en av anledningarna till min fråga. 65 (FP) replik: Jag vet helt enkelt inte hur det konkret går till när man plockar bort kadmium ur fosfor. Här har jag vilat i forskningen och haft en tilltro till att den jobbar vidare med detta. Jag ser redan nu att det finns olika typer av fosfor nu talar vi ju specifikt om det på marknaden som innehåller en lägre andel kadmium. Det är klart att detta utvecklas , men målet måste definitivt vara att vi inte för ut denna typ av tungmetaller. Sedan har vi en hel rad andra problem där vi måste begränsa det hela. Det är vårt arbete, som jag nämnde från talarstolen. Som vi från Miljömålsberedningen också har skickat med handlar det om Reach, kemikalielagstiftningen inom EU, som behöver utvecklas och skärpas. Fler ämnen behöver komma in i den så kallade kandidatlistan. Vi måste gemensamt driva på det som många av oss också för fram, nämligen en FN-klimatpanel. Det ska vara en FN-kemikaliepanel, precis som den klimatpanel som vi har, där man gemensamt är överens om vilka som är de absolut farligaste ämnena och de som snabbast behöver fasas ut. Det finns en hel del sådana konkreta förslag som jag vill nämna här. 66 (C): Fru talman, åhörare och riksdagsledamöter! Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 10 om landsbygdspolitik med mera. Det är ett rätt så brett område, men inom utskottets ansvarsområde handlar det framför allt om frågor som rör landsbygdsprogram och svensk livsmedelsproduktion. För mig som centerpartist är frågor om landsbygd något som ligger extra varmt om hjärtat. Landsbygden och landsbygdens befolkning är en fantastisk tillgång om rätt förutsättningar ges. Delar av detta är i och för sig utanför vårt verksamhetsområde, men det handlar om kommunikationer, vägar, järnvägar och digitala kommunikationer. En del av detta, nämligen bredbandspengar, finns i landsbygdsprogrammet, och det är nog så viktigt. Det handlar om tillgång till utbildning. Jag är själv ordförande för en föräldradriven friskola på landsbygden. Friskolor diskuteras nu i en utredning. Om man inför ett kommunalt veto, som det bland annat finns påtryckningar för från framför allt Socialdemokraterna, är risken om en kommun har lagt ned en landsbygdsskola att kommunen inte är så värst benägen att tillåta att föräldrar startar en landsbygdsskola. Utan landsbygdsskolan i , där jag bor, skulle inte vara en lika levande landsbygd. Skolan är navet, hjärtat och drivkraften i bygden. På den sörmländska landsbygden, där jag bor, har vi nu en handfull fristående föräldradrivna skolor på landsbygden där kommunen först har lagt ned och föräldrarna sedan startat om. Detta bara sagt som en parentes, men det är ändå en viktig förutsättning för att en landsbygd ska vara levande. Om man tittar på regeringens fokus för det kommande landsbygdsprogrammet handlar det om att fortsätta arbetet med att säkra landsbygdens utvecklingskraft, särskilt avseende primärproduktionen och klimat- och miljöprofilen. Landsbygdsprogrammet står framför allt för de miljöersättningar, ofta kopplade till djurhållning, som är otroligt viktiga för både lönsamheten och utvecklingskraften i svensk livsmedelsproduktion. har vi sett utkomsten av förhandlingarna om EU:s långtidsbudget. Vi vet att kommer att få en halv miljard mindre till det svenska landsbygdsprogrammet från EU. behöver inte detta innebära att landsbygdsprogrammets omfattning, som är 5 miljarder , behöver minska utifrån att det finns en förutsättning för där vi ligger på en medfinansiering på , och det finns ett tak för medfinansiering på . Teoretiskt sett skulle vi med EU-pengarna kunna komma upp i ett landsbygdsprogram som rymmer 10 miljarder. Det handlar helt och hållet om vilken ambition regeringen och den här kammaren har för landsbygdsprogrammet. Vi kan konstatera att fick 1 miljard lägre medlemsavgift. Jag tycker att en prioritering då borde vara att behålla landsbygdsprogrammet på dess nuvarande nivå. Om man lyssnade på här tidigare kunde man höra en återhållen men ändock kritik mot överenskommelsen om EU:s långtidsbudget. Det handlar om att den inte innebär möjligheter att föra över från pelare 1 till pelare 2, alltså från direktstöd till miljöersättningar. Det gäller både en överföring per se och en flexibilitet i det hela. och vet mycket väl att det är såväl som regeringens och Socialdemokraternas åsikt att vi hade velat ha en större sådan flexibilitet. Men vi fick inte det. EU-budgeten handlar om att 27 medlemsstater ska komma överens. Vi nådde inte ända fram. Det är lätt att vara lite lagom kritisk i eller från kammarens talarstol, men kan man ställa sig frågan om Socialdemokraterna skulle ha varit så mycket mer framgångsrika. , socialdemokratisk ekonomisk talesman, har sagt att hon gärna skulle vilja halvera EU:s jordbruksbudget. Då hade vi nog sett en större minskning av landsbygdsprogrammet. Det gäller att vara konsekvent. Vi har fortsatt en möjlighet att behålla landsbygdsprogrammet på dagens nivå. En annan del, fru talman, som handlar om livsmedelsproduktionen och förutsättningar för denna i är den konkurrenskraftsutredning som den har tillsatt. Den ska titta på hinder och möjligheter för livsmedelsproduktion. Det finns i betänkandet ett resonemang om en lite bredare livsmedelsstrategi. Jag ser att konkurrenskraftsutredningen är starten på att kunna bygga ut detta och forma en livsmedelsstrategi för . Jag tror att det skulle vara bra. Jag tycker mig märka lite grann att vi tar primärproduktionen för given lite så där allmänt. Vi har haft en diskussion om livsmedel här tidigare. Man säger att man är beredd att betala för kvalitet, och sedan köper man ändå det billiga. Både från politikens håll och från konsumenternas håll behöver vi resonera om hur vi ska försörja oss med livsmedel, helt enkelt. Jag tror att det inte bara ska vara en livsmedelsstrategi där man talar om produktionen, utan vi ska ha en strategi som svarar mot alla de utmaningar som livsmedelsproduktionen står inför. Det handlar dels om att öka produktionen, dels om att minska behovet av importerade livsmedel i . En del av detta handlar om att forma EU:s jordbruksstöd och landsbygdsprogrammet på ett sådant sätt att det gynnar innovation och aktivt brukande. Som flera andra har varit inne på handlar det också om att sluta näringsämnenas kretslopp. Det handlar om att minska beroendet av fossila bränslen och om att få åkermarken att binda kol i stället för att vara nettoutsläppare av kol. var inne på att värna tillgången till bördig jordbruksmark. Det är också jätteviktigt. I andra miljösammanhang har det formats planetary boundaries, det vill säga planetens gränser. Där tas jordbruksmarken för given. Det är därför man kan komma fram till ganska hårresande effekter. Om man skulle lägga ned all animalieproduktion och i stället odla energigrödor skulle man kunna få fantastiska klimateffekter. Orsaken till att man får de analysresultaten är att man inte ser något värde i återförandet av gödsel till jordbruksmarken. Finns det någonting som jordbruksmark behöver är det mullhalt för att inte bli långsamt magrare. Jag bejakar att värna tillgången till bördig jordbruksmark, men det handlar inte bara om hur kommuner planerar det är en viktig del utan det handlar också om att se till att jordbruksmarken är bördig. har fått i uppdrag att titta på detta men då mest ur ett planeringsperspektiv. Det har förts diskussioner om att man skulle göra jordbruksmarken till ett nytt riksintresse. Jag tror inte på det, men däremot tror jag att man ska lägga fokus på att verkligen tänka en gång till i den kommunala planeringen när man planerar att bygga. Man kan förtäta en stad snarare än att sprida ut den. Man brukar prata om the urban sprawl, det vill säga den mattfransen, när man pratar om hur städer sprider ut sig. Vi behöver ha mer koncentrerade städer i stället. Det underlättar inte minst kollektivtrafiken. har också fått i uppdrag att leverera en rapport om biotopskyddade odlingshinder i odlingslandskapet. Det är också en jätteviktig grej. Det handlar om en regelförenkling, precis som pratade om. Biotopskyddet finns för att man ska skydda den biologiska mångfalden vid till exempel en stenmur, ett öppet dike eller någonting sådant. Den biologiska mångfalden är beroende av stenmuren och av att det är öppet, ljust och brukas runt omkring. Skyddet för stenmuren är detsamma om det finns en eller hundra stenmurar i landskapet. har levererat ett förslag som innebär att det kan finns lite mer flexibla dispensmöjligheter utifrån förekomsten i odlingslandskapet och utifrån att verkligen kunna behålla och utveckla brukandet. Det är superviktigt. Jag har själv varit på och tittat. Där byggs det apropå diskussionen om mjölkproduktion nya mjölkladugårdar för 300 kor. Om grannen bygger måste jag också bygga. har de mycket små åkerlappar att kryssa mellan tack vare stenmurarna. Vi ska skydda 1600-talsmurarna som är kulturmärkta. De måste värnas, men en stenmur och ett stenröse som är upplagda har kanske inte ett lika stort skyddsvärde. Därför måste det finnas en dispensmöjlighet. Det var avslutningsvis ett exempel på regelförenklingar som pågår och som kan tas in i en långsiktig strategi för en ökad livsmedelsproduktion i det här landet. Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. 67 (KD): Den här debatten är den av de tre debatter som vi nu har som jag har sett mest fram emot. Jag blev glatt överraskad av en del av det Vänsterns företrädare sade här. Men jag vill rekommendera att man tar in det material som presenterades i går på KSLA i samband med åkermarkens betydelse och vikten av att vi har ett företagande som kan fungera på landsbygden. Det sades oerhört mycket klokt där i går, inte minst av från i län. Hon gav oss en mycket god inblick i hur de har jobbat i en bygd med en oerhört expansiv utveckling för att hitta ett skydd som gör att vi inte bebygger det bästa vi har, det vill säga det som kommer att vara en förutsättning för att vi ska kunna försörja oss med både livsmedel och energi framgent. Det är en mycket viktig fråga. Jag vill också passa på att säga att den som fick mig att vakna för dessa frågor tyvärr inte är i livet längre. Det visar vad en enskild person kan göra. var i miljö- och jordbruksutskottet under den förra mandatperioden och pratade om detta. Då var vi inte särskilt många som var djupt engagerade, men är frågan på allas läppar. Det visar vilken betydelse enskilda personer har i det här sammanhanget. Vi debatterar landsbygdspolitik och landsbygdsutveckling. Vi i miljö- och jordbruksutskottet har också gjort en uppföljning av de här frågorna. Det var mycket spännande att se den uppföljningen eftersom vi har sett den stora halvtidsutvärderingen. Men det finns saker i landsbygdsprogrammet som kanske inte mäts lika lätt i nollor och ettor i vilken ordning vi än sätter dem. Det är ett sätt för människor att bli rakare i ryggen, få mer tilltro till sin förmåga och få mer utvecklingspotential. De delar vi tittade på handlar om mikroföretagande, grundläggande tjänster och biogasproduktion. Tillsammans med näringsutskottet hade vi också ett oerhört intressant seminarium i det här ämnet. Detta visar vad som är viktigt att ta med sig in i det nya landsbygdsprogrammet. Det är viktigt att krånglet minskar. Det är viktigt att vi satsar på att det finns service i hela vårt land. Det är viktigt att vi ger stimulans, ersättningar och möjligheter för företag att utvecklas i hela landet. Precis som var inne på är det också viktigt att vi tänker annorlunda i det nya landsbygdsprogrammet när det gäller medfinansiering. Jag tror att vi behöver se en större andel svenska resurser i det nya landsbygdsprogrammet. Det är mycket centralt att vi ger resurser på ett sådant sätt att hela kan leva. Inför det kommande programmet behöver vi dra lärdom av det som de miljöersättningar som vi har haft under innevarande programperiod har åstadkommit. Vi måste också se vilka nya satsningar som vi behöver göra för att utveckla ett grönt företagande i vidare bemärkelse än det mer traditionella lantbruksföretaget. Där ska det också finnas möjligheter till ersättningar och kompensationer för de åtgärder man vidtar på ett bra sätt. var också inne på en oerhört spännande utveckling som handlar om att den biologiska mångfalden är beroende av att det finns människor som ser till att den sköts och vårdas. Om det ska ske måste man också kunna göra det på ett någorlunda rationellt sätt. Det betyder att en och annan av dessa stenmurar och stenrösen som jag själv har varit med och plockat upp borde få plockas bort, det vill säga grävas ned eller läggas någon annanstans, så att man kan möjliggöra för ett mer effektivt lantbruk och utnyttjande av de resurser som finns. Alla ska naturligtvis inte hanteras på det sättet, men det är bra om man kommer in genom grindhålet med maskinen i fråga. Det är också oerhört viktigt att vi får en struktur på det nya programmet som ger möjligheter att lyfta de svenska mervärden som vi alla här stolta pratar om men som vi också måste betala för. Vi var inne på det i en tidigare debatt här . Vi har faktiskt mervärden som vi måste betala för på ett eller annat sätt, antingen direkt från vår plånbok som konsumenter eller från den gemensamma plånboken. Det behöver vi hitta regelverk för. Vi har varit inne på Matlandet i tidigare debatter. Jag tänker säga någon mening om det här också. I en utvecklad form är det ett första steg till en landsbygds- och matlandsstrategi eller vad vi nu väljer att kalla den här strategin. Det går troll i ord . Vi måste uppvärdera det vi producerar på den svenska landsbygden och de gemensamma nyttigheter som produceras för att vi ska kunna konsumera dem. Det här sammantaget behöver vi titta på när vi nu ska formulera det svenska nya landsbygdsprogrammet. Vi har, fru talman, även om det inte låter så här, varit djupt överens i om huvuddragen i hur den svenska ingången i förhandlingarna i om den gemensamma budgeten ska se ut. Och jag har inte hört någon jag får väl, fru talman, skicka med en brasklapp, för jag har inte varit på alla EU-nämndssammanträden som har sagt att vi ska prioritera mer resurser till landsbygdssidan och de satsningarna, utan vi ska prioritera forskning, utveckling, innovation och så vidare. Det är naturligtvis en viktig del av att en landsbygd ska leva att vi har ett offensivt forskningsarbete både på gemenskapsnivå och här hemma. Sedan kan jag rekommendera nästa lyssning. får man höra sanningar när personer lämnar denna kammare. För någon onsdag sedan deltog i ett seminarium som ABF anordnade i samarbete med LRF Mjölk. Han diskuterade svensk landsbygd och svensk jordbrukspolitik. Det hade varit oerhört spännande om mannen i fråga hade uttalat samma saker när han var finansminister och statsminister i denna kammare. Då hade det sett annorlunda ut . Det är jag övertygad om. Det finns en del att ta till sig av det som sades där. Det är också viktigt att vi själva satsar våra resurser på forskning och att vi forskar inom den gröna sektorn. Jag måste erkänna att jag fick upp ögonen för en fråga som jag själv inte hade förstått. Det gäller det sista seminarium som , min kollega som har lämnat för att helt ägna sig åt den gröna näringen igen, hade om växtförädling. Om vi nu säger att vi ska leva mer i harmoni med naturen, att vi ska producera mer effektivt och att vi ska använda mindre bekämpningsmedel, ha mindre tillförsel av konstgödning och så vidare, vilket vi nog alla håller med om, måste vi också ha grödor som fungerar i den miljön. Där fattas otroligt mycket kompetens och kunnande just nu och utvecklingsmöjligheter i de led som finns mellan basforskning och att vi faktiskt har den på marknaden i kommersiell form. Här behöver vi ta krafttag gemensamt. Jag tror att även i detta arbete kan det kommande landsbygdsprogrammet vara en viktig del, men även andra forskningsresurser måste satsas i det här sammanhanget. Vi måste också lägga mer resurser, via landsbygdsprogram eller på annat sätt, på att utveckla nya drivmedel. föreläste för oss, och det finns att läsa om i den rapport som vi gjorde i uppföljningen. Möre Biogas heter det på svenska. Plocka bort prickarna! Den ordvitsen tycker jag är oerhört bra. Vi behöver mer förnybar energi och förnybara drivmedel. Här är landsbygden en nyckel och landsbygdens företagare nycklar till att komma vidare. Därför måste vi få ett regelverk i de kommande processerna som möjliggör det här. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 68 (V) replik: Jag frågade tidigare om Matlandet . Enligt vissa uppgifter ska det leverera 10 000 nya jobb. Jag har också sett uppgifter från regeringen om att man utlovar 20 000 nya jobb. Vad är bedömning? Hur många nya jobb har vi fått med Matlandet ? Du hade ju läst den här utvärderingen. Jag har inte läst varenda sida, men jag har i alla fall försökt hitta de 10 000 och de 20 000 nya jobben. 69 (KD) replik: Då tror jag att också har läst de underlag som finns för det nya matlandet. Jag tittade på det alldeles innan jag gick upp i talarstolen. Där står det 10 000 nya jobb. Sedan har vi i andra sammanhang diskuterat 20 000 nya jobb. Det beror på att mina allianskolleger har lyft fram att det finns andra faktorer som vi kan lyfta in i det sammanhanget, där maten sitter i sin helhet och där vi pratar om de här olika projekten. Men, , det är inte , 2013, det här ska vara uppnått. Det här är långsiktiga satsningar. är ett känt årtal. Det gäller även i detta sammanhang. Min förhoppning är att vi med de satsningar som kommer att göras i det landsbygdsprogram som är på väg ut och med andra budgetsatsningar vad det gäller förändrade regelverk runt arbetsrätt och så vidare får fler människor i arbete. Det kommer också landsbygden till del, och det kommer in i det här sammanhanget. Det nya landsbygdsprogrammet kommer också att vara ett redskap för att få fler arbetstillfällen på plats inom det nya matlandet. Jag tror också att vi kommer att se en utvecklingspotential utifrån den utvärdering som är gjord. Jag ska bekänna att jag inte har lusläst varenda sida, men jag har skummat igenom det. Jag konstaterar att det som vanligt finns bra tabellverk där man kan få en ganska snabb överblick över hur det jobb som är gjort så här långt uppfattas. 70 (V) replik: Jag är rädd för att det nya matlandet håller på att bli det nya pratlandet. Allvarligt talat, det går inte att utvärdera om det har blivit några nya jobb. Då hade väl varit den första att berätta hur många nya jobb det hade blivit. Jag tycker att det hade varit ärligare ifall man hade sagt: Det här är en satsning som vi gör. Vi hoppas att den leder till en del nya jobb, men vi kan inte kvantifiera det på något vis. säger att vi får vänta till 2020 innan vi får se någon jobbeffekt av det nya matlandet. Men det är att vänta väldigt . Den här kampanjen har pågått , tror jag. Om vi inte kan se någon jobbeffekt alls av det nya matlandet kan jag inte kalla det här något annat än ett stort fiasko utifrån ett jobbskapande perspektiv. Jag vill understryka att vi i inte alls är motståndare till att man satsar på livsmedelssektorn, tvärtom. Vi har lagt fram ett konkret förslag som vi kallar för det hållbara matlandet . Med det vill vi understryka att om man gör sådana här satsningar måste det ha någon positiv effekt också för miljön och klimatet. Det kan inte bara handla om att man inviger en massa matmässor och att man hjälper en del industrier att exportera sina produkter. Det måste också handla om att man tar fram nya hållbara livsmedel och att man hjälper dem fram på marknaden. 71 (KD) replik: Jag var i tidigare anföranden i en annan debatt inne på att det nya matlandet har fem olika delar. Primärproduktionen är en del. Storhushåll och så vidare är en annan del. Det handlar just om att få till stånd kvalitetsförbättringar, kunskapsökning och utveckling som gör att vi får ett företagande på landsbygd och att vi får fler arbetstillfällen. har jag inte, , siffran i minnet. Men den finns på pränt. Det har tillskapats ett antal nya företag utifrån detta. Det är också arbetstillfällen. Företag går bättre utifrån de här satsningarna. Det har framför allt, vilket utvärderingen säger, gått in i medvetandet hos väldigt många vad tanken är med det nya matlandet, att vi behöver uppvärdera vår egen matproduktion och att vi behöver bli bättre på att kommunicera kvalitet och därmed också utveckla vår kvalitet. Jag tror att det här är ett arbete som verkligen går i rätt riktning, och det finns uppgifter om arbetstillfällen och företagande i den rapporten.