prot · H10941 · 2013-12-06 00:00:00 — Den ogenomtänkta reformen försvårar möjligheten till en rehabilitering som är värd namnet. Det som är intressant är att reformen skulle bryta utanförskapet och få fler i arbete. Vad har den så kallade rehabiliteringskedjan gjort för de sjukskrivna? Det är en viktig fråga som man kan ställa till regeringen? Sjukskrivningarna är nu fler än innan den moderatledda regeringens experiment trädde i kraft . Konsekvensen av experimentet med sjukförsäkringen är att 70 000–75 000 personer har hamnat utanför sjukförsäkringen. av dem är kvinnor. I medierna har vi fått läsa om hur personer med cancer, psykisk ohälsa eller andra svåra sjukdomar har stängts av från sjukförsäkringen, inte för att de blivit friska utan för att den bortre tidsgränsen passerats. Är det verkligen okej att svårt sjuka människor ska behandlas så i vårt välfärdsland ? Tidsgränserna har inneburit oro och stress för de sjuka. Man har hänvisat sjuka människor till försörjningsstöd när de mist sin arbetsförmåga genom sjukdom och arbetsskada. Man har tvingat sjuka människor att gå från hus och hem och leva på anhöriga. Och man har tvingat människor att säga upp sig från sitt deltidsarbete mitt under pågående rehabilitering. De svenska trygghetssystemen håller inte längre världsklass. Vi kan alla vittna om att mer än hälften av de personer som utförsäkrades från sjukförsäkringen i själva verket visade sig vara så sjuka att de nu är tillbaka i försäkringen. 35 000 utförsäkrade återvände till sjukpenningen . Och från fram till , 2013, beräknas 13 600 personer återvända till sjukpenningen, enligt prognoser och den senaste rapporten från . Det är dags att sluta experimentera med svårt sjuka människor och utsätta dem för utanförskap. Tidsgränser är bra, men då bör man se till att människor får insatser så att de faktiskt kan komma tillbaka till jobb eller utbildning. Många av dem som utförsäkrats ur sjukförsäkringen har inte ens fått erbjudande om rehabilitering. Och vad är det för typ av rehabilitering vi pratar om? Det kan vara ett samtal en gång på Arbetsförmedlingen. Tack för det! Om vi kallar det för rehabilitering att man ska gå till Arbetsförmedlingen och sitta där och samtala kan jag säga: Grattis till misslyckandet! De som är sjuka måste få rehabilitering så att de kan komma tillbaka till jobb, inte snurra i olika ersättningssystem. Rehabiliteringen ska vara skräddarsydd utifrån individens behov. Det blir en rättighet för individen att få just den rehabilitering som behövs för att återgå till arbete. I första hand tycker jag att man ska kunna återgå till sin gamla arbetsgivare, till gamla eller nya anpassade arbetsuppgifter. För dem som inte kan återgå till sin tidigare arbetsplats eller till sitt tidigare yrke ska insatserna syfta till att de ska komma vidare till något nytt. Flera utredningar visar att ju tidigare och närmare individerna och arbetsplatserna åtgärderna sätts in desto större är chansen för människor att komma tillbaka. Med nuvarande regler har den enskilde ålagts allt ansvar. Det är inte en rimlig ordning. Inte minst arbetsgivaren har en central funktion i en rehabilitering värd namnet. De inblandade aktörerna, som , Arbetsförmedlingen, kommunen och sjukvården, måste ta sitt ansvar för att detta ska fungera. Det handlar om människor. Politikens ansvar är att skapa förutsättningar för medborgarna och inte tvärtom. En framgångsrik rehabiliteringspolitik kräver att fokus flyttas från de olika myndigheternas ansvarsområden, ekonomin och statistiken till individens unika behov. har regeringen inte lyckats med det. Ansvarsfördelningen är fortfarande otydlig, och systemet är krångligt. Vi vill ha en rehabiliteringsförsäkring värd namnet. Om vi vill förhindra att fler slås ut från arbetslivet krävs förebyggande insatser i stället för neddragningar i företagshälsovård och rehabilitering. Vi vill ha tidiga insatser för att förebygga sjukskrivningar. Vi vill avskaffa andra sjuklöneveckan, så att arbetsgivaren vågar anställa. Vi vill ha en aktiv näringspolitik och bra arbetsmarknadsutbildning. För att människor ska kunna koncentrera sig på att bli friska vill vi se till att de har en ekonomisk trygghet det tar att komma tillbaka till jobb. behöver en mänsklig sjukförsäkring – inte tvärtom! Vi socialdemokrater lämnar ingen ensam! Avslutningsvis vill jag önska er alla en god jul och ett gott nytt år. 74 (MP): Jag kommer i mitt inlägg här inte att ägna mig åt anslagsfrågor eller den omedelbara dagspolitiken, där jag instämmer i vad redan fört fram, utan jag tänker ta mig friheten att föra ett mer filosofiskt resonemang om människovärde och trygghetssystem. Min utgångspunkt är den enskilda motion om en utredning av basinkomst, med anslutande pilotprojekt, som jag skrivit tillsammans med , och . växer intresset för basinkomst eller, om man så vill, medborgarlön. bildas basinkomstgrupper i , med flera städer. Ja, kanske ser vi här rent av embryot till en ny svensk folkrörelse. I vårt stora södra grannland, , finns en böljande basinkomströrelse som driver partierna framför sig och har fått dessa att tillsätta arbetsgrupper för att ta frågan vidare mot förverkligande. Allt fler framstående tyska ekonomer börjar nu titta närmare på frågan om basinkomst. uppmanade i en resolution medlemsländerna att pröva villkorslös basinkomst som ett sätt att bekämpa social utslagning och framhåller i resolutionen att basinkomst är en icke-stigmatiserande metod med potential att även komma åt dold fattigdom. På världsnivå finns det stora forskar- och , , som dokumenterar mycket omfattande pilotprojekt med basinkomst i , med flera länder. Dagens växande intresse för basinkomst är naturligtvis ingen slump utan svarar mot en dramatisk social verklighet. Globalisering, digitalisering och automatisering har medfört åtskilligt positivt men har också inneburit att allt färre kan producera allt mer. Även människor med hög utbildning och stor social förmåga har ofta svårt att få fast fot på arbetsmarknaden, och vi ser hur ett så kallat prekariat växer fram där människor under ibland hela sitt yrkesliv tvingas acceptera prekära, osäkra, anställningsförhållanden med långtgående konsekvenser för familjebildning och livschanser. Vad är egentligen naturligare än att människor i vår brytningstid börjar tänka tankar utanför boxen och ifrågasätta rimligheten i att villkora social trygghet med föregående lönearbete? Också i vårt så ombonade faller allt fler mellan stolarna och majoriteten arbetslösa får inte längre ersättning från a-kassan. Uppsvinget för basinkomstidén tror jag även hänger samman med en mycket spännande teoriutveckling där nya finansieringsmöjligheter lyfts fram. Den världsledande amerikanske klimatforskaren har föreslagit införandet av en hög och stigande koldioxidskatt vars intäkter skulle gå tillbaka till medborgarna i form av en basinkomst, och folkligt stöd för en sådan koldioxidskatt skulle därmed kunna mobiliseras; låg- och medelinkomsttagare gynnas av förslag. geniala idé har redan fått senatorerna att i den amerikanska kongressen lägga fram en motion om införande av en koldioxidskatt där av skatteuppbörden återförs till medborgarna som basinkomst medan går till staten och till en fond för satsningar på förnybar energi och energieffektivisering. Att på det här viset knyta samman kampen mot klimatförändringarna med kampen mot tilltagande sociala klyftor är vackert – ja, det är att vrida upp politik till poesi och hänga upp en lykta av hopp över vår uppgivna tid. Föga förvånande känner makteliterna djup olust inför basinkomsttanken. Att individen frigörs från beroendeförhållanden av välfärdsbyråkratier och fackliga hierarkier och plötsligt får råd att tacka nej till dåliga anställningsvillkor – ja, allt detta skulle få maktförhållandena i vår värld att börja dansa. Och det vore sannerligen ! 75 (S): Det är och veckan är snart slut, men är det en ny vecka för dem av oss som har ett arbete att gå till och är friska nog att ta oss till arbetsplatsen. Så är det tyvärr inte för alla. Många människor som inget annat vill än att jobba och klara sin egen försörjning har inte denna möjlighet. Jag möter dem i min vanliga vardag som facklig företrädare. Många av samtalen går inte att släppa bara för att arbetsdagen tagit slut. Jag kan bara ana hur många svåra stunder försäkringshandläggare möter i sin vardag då de tvingas berätta att din tidsfrist har gått ut och du har inte rätt till någon sjukersättning – trots att de ser att personen är sjuk. Cirka 75 000 personer har utförsäkrats ur sjukförsäkringen. Det är mer än fyra gånger så många som det bor i kommun. Många av sjukskrivningarna är direkt eller indirekt relaterade till arbete och arbetsmiljö. i landet registreras uppemot 30 000 olyckor kopplade just till jobbet med sjukfrånvaro som följd. Men regeringen gör precis tvärtom. Regeringen har redan tidigare minskat resurser till och lagt ned . av stödet till företagshälsovården dras ned i höstens budget, och allt färre får rehabilitering och stöd för återgång i arbete. Dessa åtgärder ger i stället motsatt effekt på människors arbetsmiljö och möjligheter att ta sig tillbaka till arbetslivet. Självklart är det viktigaste att se till att människor håller sig friska med hjälp av ett kontinuerligt systematiskt arbetsmiljöarbete där det förebyggande arbetet börjar redan på golvet – i mitt fall i myllan under jord. Det gör vi genom att stärka och utbilda arbetsgivare och skyddsombud. Att arbetsgivaren har arbetsmiljöansvaret är självklart, men att arbetsgivaren har kunskap om arbetsmiljön är inte alls lika självklart. Därför är det viktigt att det finns ett starkt rustat arbetsmiljöverk med möjlighet till rådgivning och kontinuerliga tillsynskontroller samt specialiserade inspektörer på verksamheter som kräver detta. Men viktigast för en bättre arbetsmiljö är forskningen. Arbetslivet ska inte slita ut och stressa sönder människor med lång sjukfrånvaro som följd. Tyvärr har regeringen valt att gå en annan väg. Man fortsätter hellre med gränser i sjukskrivningen och arbetar bakifrån med reaktiva insatser i stället för att förebygga ohälsa och främja hälsa i arbetslinjen. Men det är uppenbart att regeringens utförsäkringspolitik nått vägs ände. Av regeringens senaste budgetproposition framgår att sjukskrivningarna nu är tillbaka på samma nivå som när regeringen började sitt experiment med sjukförsäkringen. Det går nämligen inte att tvinga folk att bli friska. Vår välfärd bygger på att alla som kan jobba också ska göra det. Arbetsvillkor och arbetsmiljö måste förändras så att människor inte slits ut utan orkar jobba fram till pensionsåldern. En trygg sjukförsäkring är en del av en fungerande arbetslinje. Trygga försäkringar bidrar också till tillväxten eftersom trygga människor vågar utbilda sig, byta arbete och starta egna företag. Helt enkelt en arbetslinje värd namnet! 76 (S): Sjukförsäkringen är en av de viktigaste frågorna i vårt samhälle. Vi har en sjukförsäkring som berättigar till ersättning när man går miste om sin arbetsförmåga eller får en försvagad arbetsförmåga. Finansieringen av denna försäkring står ju löntagarna och egenföretagarna för. Finansieringen ordnas genom socialavgifter. Därför är det viktigt, herr talman, att vi här i ser till att garantera att pengarna inte hamnar, som över 100 miljarder, från sjukförsäkringen och andra försäkringar inom socialförsäkringen i skattkistan hos finansministern. Det vi här i behöver göra, herr talman, är att titta på: Hur kan vi se till att sjukskrivningarna minskar? Vilken inkomstbortfallsförsäkring har vi som samhälle för att garantera att sjukskrivningstalen blir mindre? Vilket vägval gjorde Alliansen? Alliansen gjorde det valet att man utgick från att den som nyttjar försäkringen är en misstänkt bidragsfuskare. Vi har ansvaret, vi 349 ledamöter, för att försäkra oss om att ingen går miste om inkomsten och att inte alltför många får försvagad arbetsförmåga. Frågan är, herr talman, hur man kan göra det. Man kan göra det genom att inte dra ned på möjligheter att vara ute och se vilka arbetsmiljöer vi har i landet. Man ska öka dessa möjligheter. Man ska ge möjligheter att specialisera sig för att hjälpa företag att förbättra arbetsmiljön. Man ska satsa på företagshälsovården, inte dra ned på den, för att kunna förebygga. Man ska satsa på arbetsmiljöforskning, inte helt slopa den. Vi behöver en inkomstbortfallsförsäkring, och vi behöver som samhälle hjälpa löntagare att behålla en arbetsförmåga och hjälpa företagare att ha en kontinuitet för arbetskraften. Det är det vi behöver, herr talman, och inte låtsas som att alla är bidragstagare. Det här är en försäkring som löntagare betalar in. Därför ska vi göra allt som finns i vår makt för att nyttja pengarna till att ge löntagare möjligheten att ha arbetsförmågan kvar så länge det går. Vi behöver varenda arbetad timme. 77 (S): Vi kommer över på utgiftsområde 11 i budgeten som behandlar ekonomisk trygghet vid ålderdom. Jag kommer att ägna en större del av mitt anförande åt pensionssystemen naturligtvis, men jag tänker också prata en del om bostadstilläggen. höjdes bostadstillägget till pensionärerna genom en ny och rätt så annorlunda konstruktion. Vi hade svårt till och med i utskottet att reda ut hur det fungerar. införs ett fribelopp på . Vi tycker att majoriteten i utskottet borde anta vårt förslag om att göra en ordentlig analys över hur förändringarna slår och hur de fördelningspolitiska effekterna blir. Det är en viktig princip som ändras när det gäller att se hur bostadstilläggen slår fördelningspolitiskt. Vi socialdemokrater vill understryka vikten av att stödet ges till dem som har de allra största behoven. Utgångspunkten för förstärkta bostadstillägg bör vara strikt fördelningspolitisk. Här vill jag yrka bifall till reservation 27. Vårt pensionssystem konstruerades , och vi börjar nu få en allt klarare bild av hur det har fungerat . som gått har flera av de antaganden och analyser som låg till grund för de beslut som fattades på flera punkter förändrats. Det är nu dags att ta till sig de erfarenheter som vi kan se för att framöver göra de förändringar som behövs för att människor ska få de pensioner som vi i pensionssystemet har utlovat och kan se fram emot bra pensioner. Den mest påtagliga förändring som har skett är att allt fler har blivit allt äldre. Det tycker jag i grunden är mycket positivt. har vi i blivit äldre i genomsnitt. Det här är naturligtvis någonting som kraftigt påverkar och förändrar de ekonomiska förutsättningarna i pensionssystemet. De utredningar som kommer att genomföras ska genomlysa vårt pensionssystem helt och hållet. Det kommer att ligga till grund för de förändringar som vi behöver göra. Och jag är övertygad om att vi kommer att behöva göra förändringar. har inkomstpensionerna höjts , men 2014 händer det någonting som vi socialdemokrater absolut inte vill uppleva: Bromsen slår till igen. Det är tredje gången sedan det nya pensionssystemet startade. Vi måste göra justeringar som innebär att pensionssystemet blir stabilare och jämnare mellan åren. Jag tror att det blir nödvändigt att göra flera olika förändringar i pensionssystemet. Det kan handla om premiepensionssystemet, om avgifternas storlek, om taket i pensionssystemet och också om olika åldersgränser. är det för tidigt att komma med ett konkret förslag, men jag hoppas att vi, med hjälp av de tillsatta utredningarna, ska få svar på frågorna. Det finns många förändringar utanför vårt pensionssystem som har en avgörande betydelse för hur pensionerna kommer att bli för många människor i vårt land. För det första: Vi har en alltför hög arbetslöshet i . När grunderna fastslogs hade vi en arbetslöshet på ; är arbetslösheten . Det innebär att inkomsterna till pensionerna blir lägre. Det innebär också att många av de arbetslösa får en lägre pension. Flera arbetade timmar är kanske det absolut viktigaste om vi ska få bra pensioner. För det andra, och det har diskuterats här under : En försämrad sjukförsäkring innebär mindre inkomster till pensionerna, men det innebär också att många sjuka kommer att få en sämre ålderspension. Den grupp människor som hamnat ytterst och får socialt bistånd har ökat . De tjänar inte in till någon ålderspension alls. För det tredje: En försämrad a-kassa innebär att de arbetslösa kommer att få en sämre ålderspension. Jag ställde frågan till de borgerliga meddebattörerna vid förra årets pensionsdebatt om det inte skulle vara möjligt med en skattesänkning för pensionärerna 2014 för att börja med att jämna ut den skillnad som finns. Jag blev hörsammad. Ni sänker skatten för pensionärerna , men sänkningen blir alldeles liten. Det beror på att ni genomför ett femte skatteavdrag som innebär att klyftan mellan pensionärer och löntagare ökar ytterligare. Vi socialdemokrater har en större skattesänkning i vårt budgetförslag. Det går bra att ansluta sig till vårt förslag. Vi står också kvar vid vårt tidigare löfte att pensioner och löner ska beskattas lika. Jag måste ställa två frågor till de borgerliga företrädarna i denna debatt. Hur stor ska skillnaden mellan lön och pension vara? Varför ska vara det enda land i världen som beskattar pension hårdare än lön? Jag står givetvis bakom alla våra reservationer men yrkar bifall till reservation 27. Eftersom det snart är jul önskar jag alla en god jul och ett gott nytt år. 78 (MP): En pensionsuppgörelse behöver förändras. Det är nu de fem partierna , , , och kom överens om ett nytt pensionssystem. Det infördes successivt under med en genomförandegrupp av politiker från de fem partierna. Det är systemet trädde i kraft, och genomförandegruppen har upphört. Regeringen har i stället tillsatt en kontrollgrupp med representanter från de fem partierna. Den gruppen kallas den parlamentariska pensionsgruppen trots att bara fem av åtta partier ingår. Det är intressant att notera att gruppens ordförande, socialförsäkringsminister , har lämnat kammaren och inte deltar i denna debatt om pensionen. Han valde tydligen att prioritera sjukförsäkringen. Jag beklagar det, för det hade varit intressant om ordföranden varit här. vill se en inkomstrelaterad pension. Låt mig understryka det så att det är fastlagt. Vi hade en diskussion när vi lade fram vårt nya partiprogram. Där står bland annat: Vi värnar en god allmän pension. Under har medellivslängden ökat markant. För de flesta innebär ett längre liv också fler år i god hälsa och i realiteten också fler år då man kan och ofta vill vara kvar i arbete. Detta är dock inte en entydig utveckling, skillnaderna på arbetsmarknaden är stora. I många arbeten når den reella genomsnittliga pensionsåldern inte ens upp till , och arbetstagare upplever försämrad hälsa redan innan pensionen. Politik för ett mänskligt arbetsliv är därför samhällsekonomiskt viktigt. Pensionsåldern bör vara mer flexibel, och rätten att ha kvar sitt arbete även efter bör stärkas. Regelverken i dagens pensionssystem, såsom bromsen, premiepensionen och skattenivån, behöver analyseras så att pensionssystemet är långsiktigt hållbart och främjar jämställdhet och jämlikhet. Pensionsmedlen ska placeras etiskt och långsiktigt hållbart. Det är demokratiskt bekymmersamt att debatten om pensionssystemet enbart förs mellan de fem ursprungliga partierna. begärde inträde i gruppen för att vi är beredda att ta ansvar och påverka. Men svaret vi fick var att frågan var ställd till fel instans. Brevet skrev vi till ordföranden, socialförsäkringsministern. Han svarade dock inte själv, utan vi fick svar från en sekreterare som skrev att frågan var fel ställd. Det är märkligt med en sådan hållning. Vad vi ska ha för ett pensionssystem behöver diskuteras utifrån ett demokratiskt synsätt. Vi ser att det pensionssystem som har funnits har en hel del skavanker. Det är viktigt att se sambandet mellan ett hållbart arbetsliv där det både investeras för fler jobb och möjligheten för människor att stanna kvar längre i arbetslivet. Inte minst gäller det sjukförsäkringsreglerna, som vi debatterade. Hur kan vi få en mänskligare arbetslinje som ger människor en reell möjlighet att välja när de vill gå i pension i stället för att de är helt utslitna och kanske måste välja pension ? Jag känner en 62-årig kvinna som har jobbat som lärare hela sitt yrkesliv och har en stressrelaterad utmattningsdepression. Hon har verkligen försökt komma tillbaka till arbetet som lärare, men det har inte fungerat. Hon tar i stället ut pension, för hon orkar inte bråka med längre efter hot om att bli utförsäkrad för . vill att reglerna i pensionssystemet ska bidra till en mer flexibel pensionsålder. Till exempel ska den som har deltidspension inte i princip tvingas gå i heltidspension om han eller hon blir arbetslös, så som reglerna är . Vi vill att arbetsmiljöaspekter beaktas och att arbetsplatser anpassas så att fler kan jobba kvar så länge de önskar i stället för att tvingas ta pension för att kroppen tar stryk eller för att arbetsplatsen inte tar till vara äldres kompetens. Det är angeläget för att fler människor ska kunna välja när de faktiskt vill ta ut sin pension. Pensionssystemet måste bygga på långsiktighet. Därför bör dessa centrala frågor diskuteras i en bredare parlamentarisk grupp än i den fempartigrupp jag talade om förut. vill utveckla pensionssystemet och göra det mer hållbart finansiellt så att inte kostnader vältras över på kommande generationer. ska det ha en inkomstbortfallsprincip och ge social trygghet även för dem som inte haft ett stabilt arbetsliv med tillräcklig inkomst. Det är ett stort bekymmer att skillnaden mellan kvinnors och mäns inkomst är så stor. Det kommer att slå igenom på pensionen. Det är också bekymmersamt att många människor står utanför. Alliansen gick till val på att minska utanförskapet, men i praktiken är människor ännu mer utanför – både utanför arbetsliv och utanför möjlighet till försäkring. Det kommer också att slå igenom på pensionen. Därför pekar vi på ett antal punkter som behöver tas upp när det gäller socialförsäkringen och då särskilt pensionerna. De punkter som behöver belysas är jämställdhetseffekter och socioekonomiska effekter, den automatiska balanseringen eller den så kallade bromsen, premiepensionsdelen i systemet och hur vi ska få hållbara placeringar. När det gäller jämställdhetseffekter och socioekonomiska effekter kan pensionssystemet givetvis inte kompensera för strukturell lönediskriminering på arbetsmarknaden. Men i det nya systemet med livsinkomst blir det tydligt att lägre lön ger lägre pension. är av dem som har garantipension kvinnor. Systemet innebär också att det har blivit viktigare att undvika deltidsarbete och att fördela föräldraledigheten lika för att få en så bra pension som möjligt från det allmänna systemet. Tar mannen den stora delen av föräldraledigheten? Nej, fortfarande inte. På grund av det får kvinnor lägre pension. Möjligheten att överföra pensionsrätt finns, men det kompenserar inte för lägre pensionsersättning på grund av lägre lön. Den automatiska balanseringen, bromsen, slår till i dåliga tider. sade att pensionen räknades upp , men bromsen kommer att slå . Det betyder att det blir mindre pengar i plånboken för pensionärerna och att en del av den intjänade pensionen försvinner för den som ännu inte gått i pension. Så blir det för att det är för lite pengar i systemet. Lek med tanken: Om man höjde avgiften som går till inkomstpensionen från till skulle bromsen inte aktiveras, enligt beräkningar som jag har låtit göra. Är det något som ni i Pensionsgruppen har övervägt? Från början sades det att bromsen nog aldrig skulle behöva användas, men verkar den ha blivit regel snarare än undantag. Att helt ta bort bromsen är ingen lösning, om vi vill att våra barn och barnbarn ska kunna få del av pensionen, men finansieringen behöver diskuteras. Slutligen: Premiepensionsdelen har inte blivit den succé som de borgliga ledamöterna hoppades på. Faktum är att det är få människor som aktivt agerar för att nå bättre avkastning på sina placeringar. Närmare hälften av spararna på har aldrig bytt fonder.