prot · H00965 · 2013-02-14 00:00:00 — Vad blir statsrådets besked: ja eller nej till ? 73 Statsrådet (M): Tack för frågan som i allra högsta grad är aktuell. Jag känner väl till att det pågår ett stort arbete och har gjort det , inte minst samarbetet med och . Det ska även muddras i farleden. Däremot får jag nog göra lite besviken eftersom jag inte kan svara vare sig ja eller nej . Vi har tid på oss fram till , om jag inte missminner mig. Vi håller på att hantera alla de ansökningar som har kommit in. Därför vill jag inte föregå detta, utan vi kommer att lämna ett svar. 74 (S): Som statsrådet är mycket väl medveten om är det en enorm tillväxt uppe i länet, och man ska föra ut en enorm mängd järnmalm och kopparmalm när man startar upp en gruva utanför . Det finns alltså mängder av produkter som måste föras ut från denna hamn. Det är därför bekymmersamt att statsrådet inte kan sätta ned foten och ange en viljeinriktning. Enligt uppgift har statsrådet ställt som krav att näringen, kommunen och alltså flera ska vara med och finansiera detta. Det har man löst . Då är det väl rimligt att statsrådets besked redan nu kunde vara ett ja. 75 Statsrådet (M): Jag har själv varit i hamnen och i områdena runt omkring. Jag har också varit i fler hamnar. Men vi har också kopplat detta till hela stråkperspektivet för hela basnäringen som finns där. När vi har tittat på gruvnäringen som sådan är det alltifrån och kopplingar ut även till hamn. Vi har också tittat på den svenska sidan, och jag är väl medveten om detta. Men det görs också en ansökan på det sätt som det ska göras. Vi måste hantera den i samma ordning som alla andra som kommer in. Jag kommer att ha full respekt för denna ansökan precis som alla andra ansökningar och lämna besked i första hand till den som har lämnat in ansökan. Jag är väl medveten om situationen, och jag är också rätt klar över vad man så här långt har kommit fram till. Då skulle jag snarare kunna säga till att jag ser mycket positivt på att så många ändå har gått ihop för någonting som också är viktigt. 76 (MP): Jag har en fråga till konsumentminister . För ganska precis stod jag här i kammaren och frågade landsbygdsminister om ursprungsmärkning av livsmedel. Vi hade då, som kanske många minns, den tyska dioxinskandalen med misstänkt kontaminerat griskött. Svaret jag då fick handlade om frivillig märkning. har vi en upprörd debatt om nötkött som har visat sig vara, åtminstone delvis, hästkött. Min upprördhet rör inte så mycket hästkött som att konsumenten har blivit vilseförd. För att konsumenten ska kunna göra ett medvetet val krävs att denne får information. En adekvat märkning av innehållets ursprung är en sådan information. Min fråga är: I vilka avseenden har regeringen agerat i frågan om ursprungsmärkning eller, enklare uttryckt, vad har regeringen gjort? 77 Statsrådet (FP): Frågan i sig ligger på landsbygdsminister . Men det är självklart att den hästköttskandal som har briserat och upprört hela kommer att påverka den debatt som vi har just . Det handlar inte bara om utan också om resten av . Det är väl självklart att människor tydligt ska få veta vad de äter. Där finns det inte några stängda dörrar till den debatt som pågår i EU just . ska starta provtagning av köttprodukter i butik det har vi inte minst informerats om via medierna och kontrollera om de innehåller hästkött. I går var det ett viktigt möte i där var med. Det är viktigt att komma ihåg, och det lyfte kommissionen fram på mötet, att det inte handlar om brister i lagstiftningen utan om att man bryter mot det regelverk som finns . Det måste bli kännbara straff för de aktörer som har gjort det. Vad man kort lyfte fram på mötet i går handlar dels om att göra dna-tester av livsmedel för att se om de innehåller hästkött eller inte, dels om att Europol ska försöka hjälpa länder att samordna det här. Man kan tycka att EU:s korruptionsmyndighet borde göra det, men de har inte mandat för just det. Men det här handlar om bedrägeri och om brott mot lagar och regler. Debatten om ursprungsmärkning kommer att fortsätta. 78 (MP): Jag har en kort följdfråga. Kommer restauranger att omfattas av översynen? 79 Statsrådet (FP): Det som EU gör nu har stark koppling till skandalen just . Då hamnar koncentrationen på butik. Det är där som huvudfokus har varit. Man gör dna-tester på livsmedel, men det kan vara bredare än så. Jag utesluter inte att man testar helt andra faktorer. Där får jag återkomma med ett mer konkret svar. Jag är inte så insatt i detaljerna. Biståndet till miljö- och klimatfonderna 80 (V): Jag har en fråga till biståndsminister . De multilaterala klimat- och miljöfonderna finns till för att hjälpa de fattigaste länderna att minska sina utsläpp och skydda sig mot ett förändrat klimat. Jag bad titta på hur mycket pengar regeringen har betalat ut till klimatfonderna. betalade regeringen ut i stöd till dessa fonder, året efter, 2011, ungefär lika mycket. Men 2012 drog man kraftigt ned biståndet till de multilaterala miljö- och klimatfonderna. Och har man bara budgeterat , alltså en nedskärning med , till de globala miljö- och klimatfonderna. Jag vill fråga ministern om inte de allra fattigaste förtjänar högre anslag från den än så här. 81 Statsrådet (M): De allra fattigaste förtjänar att vi hjälper dem att själva ta sig ur fattigdomen. De efterfrågar framför allt möjligheter att få arbete, utbildning, god hälsa och naturligtvis också bra klimat och miljö. Det vi gör i det svenska biståndet är att nu se till att upprätthålla en god och trovärdig nivå i ett ambitiöst och effektivt bistånd som ska nå ut till de allra fattigaste och framför allt att se till att vi uppfyller millenniemålen. Därför har vi valt att lägga de reformutrymmen som har funnits på att dels förbättra mödrahälsa och barnhälsa, dels se till att vi har pengar för vatten- och klimatinvesteringar. Vi har tillfört extra pengar till klimatet även i budgeten. 82 (V): säger själv till tidningen : Vi går ned till en mindre nivå, absolut. Och det handlar om en mindre nivå till fonder som anpassningsfonden, den gröna miljöfaciliteten och miljöfonder inom regi. Jag tycker att det är allvarligt att vi när det gäller de fattiga länder som drabbas av våra utsläpp inte kan ha den integriteten och ambitionsnivån att vi finansierar de globala fonder som finns till för att hjälpa de fattigaste länderna att hantera effekterna av våra utsläpp. Menar biståndsministern att den verkligen inte ska ha en högre ambitionsnivå än den som ligger fast nu för de globala miljö- och klimatfonderna? 83 Statsrådet (M): vet om att har varit ett av de absolut främsta länderna när det gäller att se till att få in snabbstartspengar i det här systemet. har stått för av EU:s snabbstartsfinansiering för att tidigt få in klimat- och miljöutmaningarna i biståndet under det arbete som bland annat jag ledde internationellt. Därför gjorde vi en fyraårig satsning, en uttalad satsning med i botten 2 miljarder för klimat- och miljöinvesteringar i biståndet, och toppade det med ytterligare 2 miljarder därför att vi ville ha en snabbstartsfinansiering. Detta kan inte bara ligga på . Det är också viktigt att fråga vad biståndet ska finansiera. talar en miljöpolitiker här och säger att biståndet ska gå till klimat- och miljöinvesteringar. Jag säger att biståndet ska syfta till att minska fattigdomen i världen och undanröja risker som gör att människor inte själva kan ta sig ur fattigdom. Det handlar om att skapa möjligheter för det. I det ingår naturligtvis att inte förstöra klimat och miljö. Men det är minst lika viktigt att investera i människors hälsa, utbildning och annat. Jag vill inte att det ena ska ske på bekostnad av det andra, utan vi har en väl avvägd mix av detta i alliansregeringens politik. Antalet studieplatser på komvux 84 (S): Jag har en fråga till näringsminister . Det råder massarbetslöshet i . I ett sådant läge är en viktig näringspolitisk åtgärd att se till att det finns god kompetens hos de människor som tar möjligheten att plugga vidare. En förutsättning för att öka sin kompetens kan vara att plugga på komvux. Men människors möjlighet att göra det har minskat allvarligt. Oroväckande siffror från visar att platserna i komvux har minskat ända . Trots alla vackra ord om det livslånga lärandet har inte detta ändrats. Jag skulle därför vilja veta vilket ansvar regeringen och näringsministern tar för det livslånga lärandet när det gäller möjligheten att plugga vidare på komvux. 85 Näringsminister (C): Jag följer de varsel som sker runt om i hela landet. Jag besöker företag. Men framför allt besöker jag de anställda som drabbats av varsel, och det är ett tufft slag mot dem och deras barn och kanske möjligheten att betala räkningarna då varslen löper ut i uppsägning. Regeringen behöver därför ha en palett av olika åtgärder. Arbetsmarknadsutbildning är en åtgärd, en annan är den kommunala vuxenutbildningen, som frågeställaren säger. Och man hör på namnet att det är ett delat ansvar mellan stat och kommun. En tredje åtgärd är att satsa på den reguljära utbildningen. En fjärde åtgärd, som är minst lika viktig, är att se till att varslen inte sker, att ha konkurrenskraftiga skatter och villkor för de svenska företagen så att detta inte händer. Som näringsminister tycker jag att det är förvånande att Socialdemokraterna i tider av oro väljer att lägga på 30 miljarder i ökade kostnader för de svenska företagen. Det minskar inte varslen. 86 (S): Jag kanske kan förstå att kommunerna minskar antalet platser, därför att arbetslösheten innebär ökade kostnader för dem. Men det är någonting som man ändå måste ta ansvar för, och det har inte skett. Omräknat till heltidsstuderande har antalet platser på komvux minskat från 100 000 till 88 000 . Det är alldeles uppenbart att det inte håller. Och det här är siffror från , regeringens egen myndighet. Jag måste fråga igen vilket ansvar regeringen tar för att öka antalet platser på komvux. 87 Näringsminister (C): Regeringen tar ett väldigt stort ansvar. Förutom på komvux lägger vi mer pengar på till exempel lärlingsvux och yrkesvux en palett av olika delar i vuxenutbildningen. Bara för lägger vi pengar på ytterligare 18 000 utbildningsplatser. Vi gör det därför att vi ser att det är tufft och för att människor ska ha möjligheten att skola om sig. Jämför man stapeln vad Socialdemokraterna har satsat med stapeln vad regeringen har satsat och fram till nu ser man att det är en stor skillnad. Den här regeringen gör satsningar på just det som behövs i dessa tider: sänkta kostnader för att anställa och ha kvar jobben men också utbildningsinsatser om olyckan är framme och jobbet förloras. Det tycker vi är viktigt. 88 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed är dagens frågestund avslutad. Vi tackar de närvarande statsråden. 8 § Svar på interpellation 2012/13:199 om hästnäringen i 89 Landsbygdsminister (C): har frågat näringsministern på vilket sätt statsrådet och regeringen avser att stödja uppbyggnaden av ett nordligt hästcentrum i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Först och främst vill jag säga att hästverksamheter och hästföretag är en viktig del av landsbygdens och regionernas utveckling i , inte minst i de norra delarna av landet. Hästen har en stor social, kulturell och ekonomisk betydelse i samhället, precis som påpekar. Uppskattningsvis har en tredjedel av den svenska befolkningen kontakt med hästar och olika verksamheter relaterade till hästar. Hästnäringen är också en samhällsekonomisk resurs, och sektorn omsätter i storleksordningen . Det är betydelsefullt för att sektorn har goda förutsättningar att utvecklas. Därför ser jag med glädje att satsningar och initiativ kommer i gång runt om i landet. Regeringen arbetar för att skapa förutsättningar för fler jobb och växande företag i i alla delar av landet, i städer och på landsbygden. Det finns flera program och insatser för att främja företagande och utveckling. Inom mitt område är landsbygdsprogrammet ett viktigt och omfattande verktyg som innehåller åtgärder för att främja konkurrenskraft, tillväxt och utveckling på landsbygden, bland annat för hästföretag. Ett annat exempel är strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning. Strukturfondsprogrammen omfattar resurser som främjar tillväxt och utveckling i alla delar av med extra tilldelning av medel till de nordligaste länen. Det ska vara roligt, enkelt och lönsamt att driva företag i . Att driva företag ska vara lika självklart som att vara anställd. Vi arbetar aktivt med att främja ett dynamiskt och innovativt näringsliv genom att utforma spelregler och ramvillkor så att start och utveckling av företag främjas. Särskilda insatser för hästföretagen har också genomförts. fick , 20062010, för att främja ett livskraftigt hästföretagande. Prioriterade områden inom satsningen var till exempel turistverksamhet inom hästsektorn, arbetsmiljöarbete, företagsutveckling och regionala former för samarbete. Landsbygdsdepartementet har en samarbetsgrupp inom hästområdet med deltagare från ett tjugotal organisationer och myndigheter. Gruppens senaste möte hade temat Hästen i samhället, med frågor med koppling till bland annat planering och hästnära boende på dagordningen. Jag välkomnar initiativ som bidrar till att stärka hästsektorn och landsbygdens utveckling. Regeringen erbjuder, som jag har beskrivit, flera olika insatser som främjar företagandet och näringslivet runt om i landet. Däremot kan jag som statsråd inte kommentera enskilda ärenden eller satsningar. 90 (S): Jag tackar landsbygdsminister för svaret, även om det hade varit intressant att få debattera hästnäringen i med näringsminister utifrån perspektivet företagandets förutsättningar inom hästnäringen. Men jag ser fram emot denna debatt också. Nåväl man kan konstatera att Bodens kommun är intressant ur flera perspektiv. Men kommunen kanske inte är mest känd för sina hästar, utan det är nog Bodens garnison som dyker upp när man tänker på . Jag tror att man tänker: Just det, är ju en gammal anrik försvarsstad. Faktum är att är den kommun i som har flest hästar räknat per invånare. Det har säkert att göra med att finns där. Det är nordligaste travbana, och där hålls ett 30-tal tävlingar . Jag har även sett en siffra som berättar att det finns ungefär 2 500 norrbottensägda travhästar. Av dem är ca 300 tränade av så kallade proffstränare. Det är inte fy skam för en nordlig travbana som ligger långt uppe i norra delen av ! Runt omkring finns det också ett stort antal travhästar som är tränade av amatörer. Det hänger naturligtvis ihop med . Hästnäringen är intressant ur flera perspektiv. När man tänker på hästar tänker man säkert på alla dessa ridskolor som finns runt om i . I finns en ridskola i varenda kommun. Ridklubbarna tar ett stort ansvar för de, framför allt unga, flickor som har en dröm om en häst. De gör ett fantastiskt socialt arbete i och med att de tar hand om unga flickor som tillbringar många timmar i ridstallen. Jag tror att det sammantaget finns ungefär 1 000 ridhästar i . Det finns ungefär 14 000 hästar i och för att titta på de två nordligaste länen. Hästar är alltså en viktig del av , och de är det naturligtvis för . Bodens kommun har varit en framsynt kommun. Man har försökt ta ett helhetsgrepp. Det är detta min interpellation handlar om: ett samlat grepp om hästnäringen i . Man försöker nu bygga upp ett nordligt hästcentrum där man har den friska hästen i fokus. Min interpellation kan därför vara intressant i och med de senaste dagarnas debatter, som handlar om hästar och hästkött. Detta säger i alla fall en hel del om att Bodens kommun har satt den friska hästen i centrum och därmed också vill skapa ett centrum där det ska finnas en duktig kader med veterinärer som kan ta sig an de hästar som har skador. Även om vi vill att hästar ska vara friska djur så är inte alla hästar friska. När man håller på med hästar i norra delen av innebär det att man får långa transporter när det gäller skador. Därför är det så viktigt att man kan skapa ett nordligt hästcentrum i . Hästcentrumet är intressant på flera sätt. , tror jag att det var, arrangerades ett seminarium som handlade om nyföretagande: Våga satsa på din dröm! Seminariet hölls i den byggnad där det handlar om hästcentrumet i . Man försöker uppmuntra framför allt kvinnligt företagande när det gäller det som finns runt hästar. Jag kan bli lite bekymrad, eller jag skulle åtminstone vilja att jordbruksministern utvecklar varför han i sitt svar till mig så tydligt säger att han inte vill kommentera enskilda satsningar som ett nordligt hästcentrum i . 91 (S): Jag skulle vilja säga några ord om hästnäringen. Jag kommer från , och jag vet att landsbygdsministern ska åka till framöver och träffa vårt regionala utvecklingscenter när det gäller landsbygdsutveckling och annat. I har vi börjat med ett nätverk för hästnäringen i allra högsta grad. Vi hade en uppstartskonferens härförleden med flera aktörer, bland andra företrädare för ministerns eget departement som berättade om hur man jobbar i arbetsgruppen. Jag tycker att det känns ganska lovande. Jag var själv med på konferensen och fick en redovisning av detta. Jag tror inte att man ska underskatta hästnäringen. Det är en växande sektor. uttryckte mycket bra hur utvecklingen ser ut där. Ministern kommenterade detta med boende och hästar. Det ska säkert inte underskattas. Man vill gärna ha hästen uppstallad i närheten av ett boende. ligger ridskolorna ofta ganska ocentralt i våra städer. Jag tror att man bör fundera på den utvecklingen . I blev vi ganska överraskade av hur många personer som var sysselsatta i hästnäringen och framför allt av hur mycket verksamhet som är kopplad till den. Det gäller alltifrån travverksamhet och veterinärer till foder, stallplatser och annat. Det är ett mycket lovvärt initiativ från att debattera den här frågan. Den är i allra högsta grad en angelägenhet för hela landet. 92 (M): Jag blev först lite orolig när började sin beskrivning och sade att var mest känt för försvaret. Så kanske det är, men utan Försvarsmakten hade vi inte haft några hästar i . De behövdes för att bygga fästningen. Förbanden var hästanspända. Hästarna har lämnat Försvarsmakten och är civila, och jag tror att de trivs bättre nu än då. Jag tycker att det arbete som har skett i har varit oerhört framgångsrikt, framför allt därför att kraften har kommit underifrån. Den har kommit från dem som är aktiva som näringsidkare, från travtränare, från travet, från ridskolor och från enskilda hästägare. De har satt i gång den här processen och fått lokalt politiskt stöd. Det är så processer ska se ut om de fungerar bra. Sedan har man kopplat på och fått stöd från landsbygdsprogrammet och . Det är jättebra. För att detta ska bli bättre behövs det ett värdekedjetänk. Man måste tänka på allt från foder och veterinärer till hur stall och hästhotell ska se ut och hur man får en kompetensförsörjning inom branschen. Det måste finnas välutbildad personal som kan sko hästar och sköta om hästar. Hästen måste också placeras i ett annat sammanhang. Det gäller till exempel hästens roll i ledarskapsutbildningar. En nyutkommen doktorsavhandling på LTU visar att den kan vara betydande. Det gäller också hästens roll i besöksnäringen. Det finns vissa embryon till detta, men det måste lokala företagare ta tag i. Jag tycker att är ett jättegott exempel som kan tjäna som föredöme i det här fallet. 93 Landsbygdsminister (C): Jag tycker att vi i den här debatten kan vara överens om att hästen är en viktig resurs i vårt samhälle. Den skapar möjligheter för jobb och tillväxt i landsbygdsområden men också i större och mindre samhällsbildningar. Jag tycker att hästen även ska värderas för att den håller våra landskap öppna och bidrar till en biologisk mångfald. Hästen kan dessutom binda ihop stad och land. Jag tycker att hästen är ett utmärkt exempel på hur generationer kan byggas samman. Det finns få verksamheter där såväl ung som lite äldre kan bedriva aktiviteter och till och med tävla mot varandra och med varandra på lika villkor. Kvinnor och män kan bedriva aktiviteter tillsammans på lika villkor. Det är inte många verksamheter som kan visa upp en sådan mångfald av nyttigheter till gagn för vårt samhälle. Det är just detta som är skälet till att hästföretag kan ta del av landsbygdsprogrammets stöd och ersättningar. Det kan till exempel handla om miljöersättningar för betesmarker och grundläggande miljöersättningar för vallodling. Hästföretag och hästrelaterade projekt kan också ta del av olika företags- och projektstöd som kan sökas och fås på samma villkor som för andra företag inom landsbygdsprogrammets ram. Samma sak gäller de strukturfonder som vi har möjligheter att ta del av i vårt land. När det gäller landsbygdsprogrammet såväl som strukturfonderna vill jag berömma ansvariga myndigheter som inom sina väggar har möjligheter att dela ut stöd och ersättningar av olika slag. Skälet till det är att jag tycker att de har varit mycket aktiva med att informera om och väcka intresse för de möjligheter som finns både i landsbygdsprogrammet och i olika strukturfonder till gagn för olika typer av företag, inkluderande hästföretag och omkringliggande näringar och verksamheter. Vad beträffar sakfrågan måste jag emellertid upprepa det jag sade i mitt första inlägg, nämligen att lagstiftningen, som den är utformad i vårt land, inte medger att jag ger preferenser för en specifik ort eller ett specifikt projekt. I så fall lär jag hamna hos ett av utskott, och det vill jag helst inte. 94 (S): Jag har full respekt för att landsbygdsministern inte kan peka ut som en plats som skulle vara speciellt lämplig. Men om det skulle finnas en nationell strategi för en sammanhållen hästpolitik skulle landsbygdsministern kanske kunna konstatera att vi ska ha ett nordligt hästcentrum. Sedan skulle man kunna diskutera om det ska ligga i eller inte. Jag är lite imponerad av Bodens kommun som har tagit ett samlat grepp om hästnäringen. De har tydligt pekat ut att hästen är en viktig del i samhället. Jag vet att de bland annat har planerat för ett hästnära boende. De har sett att det finns människor som kanske vill flytta in till på grund av att det finns en miljö som är ytterst lämplig om man vill leva och bo nära sina hästar. När jag besökte Bodens hästcentrum blev jag otroligt imponerad. De har också samlat ett politiskt fokus i på att detta är en viktig näring. Det skapar nya arbetstillfällen. Jag träffade nyföretagare som höll på med saker inom hästnäringen som jag inte ens visste fanns. Det är detta som är så spännande inom näringspolitiken. Om politiken har fokus på detta och sätter det högt på agendan kan det faktiskt hända rätt fantastiska saker. Det nyföretagande och den spännande utveckling som sker i förtjänar inte bara respekt från den här kammaren där vi debatterar detta utan även ett nationellt fokus på detta. Det är viktigt att också den norra delen av har tillgång till ett hästcentrum som underlättar för nyföretagande. Där kan man skaffa sig ny kunskap om vad hästar behöver, foder och så vidare. Jag tror fortfarande att det krävs att man har ett nationellt politiskt fokus på näringen. Jag läste att landsbygdsministern hade haft en tidigare interpellationsdebatt i ämnet, men då handlade det om den statliga satsningen på hästforskningen. Av interpellationssvaret förstod jag att den togs bort i budgetpropositionen 2012. Jag ska i rimlighetens namn erkänna att jag inte är till uppdaterad på just den budgetposten, men det känns lite grann som om hästnäringen, hästforskningen, ridsporten och travsporten är en ganska liten del. Den skulle kanske ha behövt speciella forskningssatsningar som kunde ha utvecklats i nya företagsidéer och nya rön. Jag skulle bli glad om landsbygdsministern skulle kunna berätta för mig och den här kammaren om jag har missat att man återigen har riktat fokus när det gäller forskningsanslagen till just hästnäringen.