prot · H00980 · 2013-03-19 00:00:00 — Jag kan ha viss förståelse för att infrastrukturministern hänvisar till kommande åtgärdsplan, men eftersom vi bägge vet att och dess tvärbanor inte i någon större utsträckning kommer att finnas med i det här arbetet vore ett besked från ministern välkommet, inte minst från och utgångspunkt. Om man skulle kunna planera trafik på ArvidsjaurJörn skulle mycket kunna vinnas. Om man dessutom ser det från hela järnvägssystemets funktion är banan viktig. Den skulle ge omledningsmöjligheter som är mycket värdefulla och som inte finns . När nu regeringen har dragit ner rullgardinen för Norrbotniabanan ger detta en möjlighet att i händelse av en olycka eller annat stopp på Norra stambanan få trafiken att flyta. Stålpendlarna från och skulle inte fastna, utan de skulle komma fram till sina destinationer i och , visserligen försenade men dock komma fram. Trots det svar ministern har lämnat på min interpellation skulle jag därför en än gång vilja fråga om det inte är dags att tänka om och ge ett glatt besked till inlandet, särskilt och , att trafiken på kan återupptas. 57 (S): Jag vill tacka infrastrukturminister för svaret och även tacka , som har ställt en väldigt viktig näringspolitisk interpellation som har stor betydelse för mitt län och även för min hemkommun . I har det etablerats en öppen godsterminal som ger nya förutsättningar för effektiva och miljövänliga transporter. Terminalen förväntas bli en betydelsefull del i regionens transportsystem och kommer att bidra till att mer gods överförs till järnväg. Detta bidrar i sin tur till minskade utsläpp av växthusgaser och till ökad trafiksäkerhet, då antalet tunga transporter på vägen minskar. Projektet med godsterminalen i har kommit halvvägs, och terminalen är nu öppen för trafik. Vår region norra och domineras av internationellt mycket konkurrenskraftig industri som baseras på malm, skog och energi. Hållbara transportlösningar är mycket betydelsefulla för vår basindustris konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter. i i kommun har genomförts i tre etapper, och satsningen har kommit halvvägs. Man har elektrifierat anslutningen till Skelleftebanan. Man har byggt ut lastspår och lastyta , och terminalen är nu öppen för trafik. Den kommer att fortsätta att byggas ut . Bastuträskterminalen är ett väldigt bra exempel på ett samarbete mellan privat och offentlig aktör som har fungerat. Projektet har i huvudsak finansierats av kommun som har varit projektägare, men även genom EU:s mål 2, övre , region . har även varit involverat. Holmen Skog är involverat och Norsjöfrakt är involverat liksom och . Min fråga till infrastrukturministern är: När tror ministern att gods och virke från norra och A-kommunerna kan komma att fraktas på spåret mellan och , vidare till och sedan ut i världen? 58 Statsrådet (M): Det är alltid lika spännande när vi resonerar om järnvägar. nämnde just Norrbotniabanan. Det är väl en av de mer intensiva frågeställningarna jag får: Varför kompletterar vi inte järnvägen längs med hela ostkusten, dessutom gärna med dubbelspår? Rent idealiskt vore det om vi hade det . Men så byggde man inte järnvägen . Historiskt byggdes just där den är därför att man då var rädd för ryssen och helst inte ville ha järnvägen vid kusten. Tänk, fru talman, så tiderna kan förändras! Trots det skulle jag säga att i sin helhet har kommit att bli alltmer aktuell . Även om standarden på banan är sådan jag har åkt den att man kan konstatera att ungefär 500 000 sliprar skulle behöva bytas ut. Det är 200 broar som det skulle behöva göras någonting åt för att få en riktigt bra möjlighet. är det inte staten i den bemärkelsen som har ansvaret just för , utan det sker via avtal med kommunerna längs sträckan. Jag tycker ändå, efter de besök jag har gjort, att det finns ett stort engagemang, men också väldigt många bra tankar om framtiden, inte minst kopplat till turistnäringen som sådan längs med sträckningen. Man har ju börjat köra nya typer av turisttåg med den förutsättning som man har, men vi har också de företag som ligger längs med sträckningen och som nämndes av interpellanten i sammanhanget. Jag har också träffat företagare från skogsnäringen. Då kan man fundera på det som säger till mig, att det var ju bra med ett svar även om det innehöll väldigt lite. Då tycker jag att man ändå ska vara lite mer observant, därför att i direktiven som vi gav till lyftes särskilt in att man skulle titta på och se till de lågtrafikerade banorna, särskilt . Detta har inte stått på så sätt förut. Rent formellt tror jag också att både och känner till gången för hur man plockar fram underlag och också gången för hur man beslutar. Då ska man också komma ihåg och vara medveten om att på den sträcka som interpellanten har tagit upp, mellan och , upphörde trafikeringen 1990. Därför finns den heller inte med i någon plan och heller inte som något ansvar som har haft. Det är klart att vi en vintrig morgon , när vi fick ett urspårat godståg på Norra stambanan, märkte problematiken med att inte ha redundans eller förutsättningar att kunna göra omledning vid en sådan här händelse, i synnerhet när vi har väldigt mycket enkelspår på den ordinarie järnväg som används. Och det ställer till det, inte minst för våra företag. Därför skulle jag snarare vilja ge både och inte svar på när godstrafiken kan börja utan snarare svara: Låt oss med tillförsikt se på det arbete som gör utifrån det uppdrag som de faktiskt har fått, att ta ett särskilt ansvar för att titta närmare på de här förutsättningarna, prata med regionens företrädare och med olika organisationer, särskilt kopplat till . Jag skulle snarare se det som ett oerhört positivt steg framåt än att tolka det som att ingenting har hänt. 59 (S): Det här är lite grann som den klassiska frågeställningen om hönan och ägget: Vad kom först? Jag kan ta ett exempel som inte alls härrör från den region som vi pratar om utan från den här regionen. När man planerade att bygga tvärspårvägen mellan , och sade många: Det vet ni väl att det inte är någon som åker den där vägen. Det finns inget underlag för en sådan bana. Tror sjutton det, det fanns ju ingen förbindelse där som man kunde åka med. Det fanns ju ingen möjlighet att trafikera. har det visat sig att tvärspårvägarna i den här regionen är jätteviktiga förbindelser, en jättesuccé kan man nästan kalla det för. Och de byggs ut till att omfatta fler och fler linjer. Det är någonting som visar att man ibland faktiskt måste orka lyfta blicken och titta lite längre fram. Man kan inte bara prata om den här fyrstegsmodellen som använder, att vi ska bygga om det vi har och kanske vi också kan investera någonting. Jag uppfattar det nästan som att fyrstegsmodellen är ett sätt att låta bli att investera, så väldigt mycket i alla fall. Det är klart att det alltid är så att den infrastruktur vi har kommer att vara viktigare än den vi kan bygga till. Det vi bygger till är ju bara en liten bit jämfört med hela det stora system vi har. På det sättet är det så. Det här med hönan eller ägget handlar också lite grann om tvärbanorna. Som ministern sade lades trafiken ned 1990. Man har också rivit bort lite järnväg över vägar och sådant. Ändå är det så att den är inspekterad och funnen i huvudsak i gott skick. Det innebär att det inte skulle kosta så hemskt mycket att sätta i gång den här banan igen 66 miljoner. I infrastruktursammanhang är ju det ingenting. Det kan ministern också hålla med om. Jag tror att det skulle vara ett väldigt viktigt besked, ett väldigt viktigt ställningstagande för inlandet och för näringslivet i den här regionen att säga: Vi är beredda att titta närmare på det här. Vi är beredda att öppna banan om det bara visar sig att det finns förutsättningar för det. vet ju jag att förutsättningarna finns så på den punkten är jag i alla fall lugn. Men det är klart att man måste titta närmare på det innan man kan fatta ett beslut. Det förstår vi allihop. Norrbotniabanan är inte på tapeten , men jag kan ändå konstatera att regeringen på ett ganska betydande sätt har dragit ned rullgardinen för hela projektet när man inte ens vill vara med så pass att kan söka TEN-T-pengar för den lilla första biten upp till . På den punkten har jag nog inga större förhoppningar om att det ska hända någonting. Sedan är det så också att som helhet inte är med i den här interpellationen. Jag tror precis som infrastrukturministern att kommer att få en ökad betydelse, både för turistverksamheten och för näringsverksamhet. Den gruva som man planerar i tror jag måste använda , men för att den ska klara av det måste den rustas upp betydligt. 60 (S): Det är klart att nya företagsetableringar i till exempel skulle underlättas väsentligt om det fanns en spårförbindelse till . Det tror jag samtliga kan skriva under på. Det tror jag att infrastrukturministern också inser. Vi har ett inland som dräneras. Det finns jobb, men finns det till exempel inte bostäder, och kommunerna är allvarligt trängda. Det här måste vi som är nationella politiker ha en idé om hur vi ska möta. Naturligtvis är infrastruktur ett bra sätt att möta det här. Infrastrukturministern nämnde att banan lades ned 1990. Tron på järnvägen har varierat . Så är det, naturligtvis. Därför anser jag att vi har möjlighet att ändra på detta. Eftersom är en av dem som finansierar godsterminalen i hoppas jag att man lyfter fram mellan och som en bra möjlighet att transportera virke och transportera tillbaka gods för industri- och biltestverksamhet, vilket lyfte fram. är det kommunerna som står för de stora investeringarna, och det är kommunerna som befinner sig i framkant. Om inte kommun hade tagit ansvar och startat med godsterminalen i hade den inte byggts. Då hade vi haft ett ännu sämre läge . Det är glädjande att det finns kommuner som törs, orkar och vill trots att de är små. En signal från infrastrukturministern till är nödvändig för att få en förändring. 61 Statsrådet (M): Jag håller med om att det är bra att kommunerna tar ansvar. De är också delägare i . Då bör man ta ansvar. Jag märker att det finns en större kraft i att ta ansvar, inte minst med den ledning som finns på . Vilken mer signal till ska ges än den som har givits i direktiven till så sent som ? Där framgår att i åtgärdsplanen ska se transportslagsövergripande, hur hela transportsystemet hänger ihop, hur det blir robust, inte sårbart, se över behov av omledning och se på hela landet. ska ta sin utgångspunkt utifrån godsets behov av stråk som går hela vägen. Där pekas särskilt ut de lågtrafikerade banorna och . Jag vet inte om jag kan säga detta mer tydligt än så. undrar om det är hönan eller ägget. Den frågan är det många som funderar över. Jag vet inte om själv har kommit fram till svaret på den frågan. Jag blir dock lite orolig när man problematiserar det hela med att fyrstegsprincipen skulle vara en dålig princip. har ytterligare påpekat behovet av att tänka på fyrstegsprincipen. Jag tycker att det i grunden är riktigt. Det här handlar om att tänka om, tänka nytt eller bygga om för att sedan möjligtvis bygga nytt. Men man behöver inte hoppa från det ena eller det andra steget utan man kan komplettera. behöver man gå direkt på steg 4. Sedan hävdas det att inte är så mycket. Ja, allt är relativt, fru talman. Vi ska prata cykelleder i nästa interpellationsdebatt, och då kommer 66 miljoner att vara mycket pengar. Det är klart att allt har sin prioritering. Det som sker är att vi får fråga oss vad vi ska göra med alla de pengar som regeringen har anslagit. Jag skulle kunna stå här i debatten och lätt raljera över den ambition som både och lyfter fram om att det borde ha varit ännu mer pengar. Men vet jag att Socialdemokraterna i sin tur inte har föreslagit några extra pengar för just den typen av investeringar. Jag är övertygad om att vad vi får se när vi får åtgärdsplaneringen tillbaka är att en hel del hänsyn är tagna till hur godstransporterna i och ska hanteras och där kommer att spela en betydande roll. Man ska också ha med sig i bagaget det känner säkert både och till att det just nu pågår diskussioner om det nya avtalet som ska gälla för i sin helhet för den kommande perioden. Däri ligger också hur och på vilket sätt man ska jobba med både underhåll och utveckling av banan. Det avtalet är ännu inte klart. Jag är också rätt engagerad i , och jag känner väl till problemen. 62 (S): Det gällde närmast principen om vad som kommer först, hönan eller ägget. Vi kan alltid fundera över hur det verkligen kan bli en fågel, men den flyger ju. Ja, de flesta flyger i alla fall. Det viktiga är att även infrastrukturprojekten faktiskt flyger. Fyrstegsprincipen är naturligtvis något som egentligen alltid har gällt, även om den nu är nedtecknad på papper och ser lite flådigare ut än vanligt. Det har ju alltid gällt att i första hand titta på behovet av underhåll och inte springa i väg och investera i nya, stora projekt. Med tanke på att man ska våga tänka nytt kan en sådan princip vara lite hämmande. Om fyrstegsprincipen hade tillämpats strikt hade aldrig i den här regionen byggts. Det handlar om järnväg. 66 miljoner för järnväg är med förlov sagt även om vi ska prata cyklar senare lite pengar för så pass mycket järnväg. Det kan vi vara överens om. I Socialdemokraternas förslag till budget på infrastrukturens område finns inte mindre pengar än vad regeringen har anslagit till dessa frågor. Tvärtom har vi föreslagit mer i investeringar. (Statsrådet (M): 46!) Nästan 50 i alla fall. 63 Statsrådet (M): Det var väl bra att justerade siffran eftersom det har sagts 46 miljarder men det är nästan 50 miljarder. Det är fantastiskt egentligen med tanke på att det är ett sätt att beskatta mycket av skogsnäringen när jag har försökt lyfta fram de positiva förutsättningarna. Det handlar rakt av om en ny lastbilsskatt. Däremot nämns inte ett ord om ArvidsjaurJörn eller för de pengarna om man ska vara korrekt. Jag måste kommentera vad sade om tvärbanorna. De är inte något som staten investerar pengar i, utan det är i allra högsta grad fråga om landstingskommunala investeringar, precis på samma sätt som kommunerna längs bidrog till utökningen av bärigheten av sträckan ArvidsjaurJokkmokk. Bolaget gjorde investeringen tillsammans med . Det går när man verkligen vill. Jag tycker ändå, fru talman, att diskussionen är nog så viktig. Den handlar egentligen om hur godsstråken ska fungera och hur de ska hänga ihop. Vi behöver se till den infrastruktur som vi redan har och hur den kan användas på ett bättre sätt. Detta ligger också i uppdraget till . Jag betonar igen att det uppdrag som har givits , som handlar om de lågtrafikerade banorna, också är ett uppdrag som gäller . Diskussioner pågår där också. Det är det närmaste jag kan säga på frågan om när godstransporter kan ske. Jag vet att det finns intressenter, inte bara nya gruvor eller andra företag. , till exempel, är intresserat av att få i gång sina kalktransporter längs med . Det finns många som har ett intresse i att även i sin helhet eller i sina tvära delar kan göra nytta för fler. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2012/13:324 om cykelturistleder 64 Statsrådet (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att behålla och utveckla de populära cykelturistlederna i landet, för att behålla det ideella engagemanget för cykelturistleder och för att fler ska kunna turista med cykel i landet. Låt mig börja med att säga att jag helhjärtat delar frågeställarens uppfattning att det är viktigt att cyklandet ökar. I våra städer och tätorter behöver fler resor till och från arbetet ske med cykel, om vi ska klara av klimatomställning och trängselproblem. Många människor cyklar på sin fritid. En ökad cykelturism är en del av utvecklingen i en av våra snabbast växande näringar, besöksnäringen. Turismens exportvärde, mätt som det belopp utländska besökare spenderar när de är i , var mer än dubbelt så stort som värdet av den svenska personbilsexporten. Att fler väljer att cykla är också positivt för folkhälsan, men det får inte leda till att fler skadas och dör i trafiken. Trafiksäkerhet är en angelägen fråga för oss alla. Cyklisters risk att dödas i trafiken är ungefär sex gånger så hög som bilisters. Cyklister är den trafikantgrupp som står för flest svårt skadade. Påfallande många av olyckorna är singelolyckor. Även om utvecklingen verkar gå åt rätt håll, då antalet dödade och antalet svårt skadade sjunker, finns det mycket kvar att göra. Det finns olika begrepp inom cykling, som cykelbana, cykelväg, stråk och led, som används olika av olika användare. , vars verksamhet beskrivs i interpellationen, definierar en cykelturistled som en namngiven, turistisk cykelled med tydlig skyltning och karta och som följer ett lågtrafikerat vägnät. På deras hemsida står det: Meningen med turistledsbegreppet är att helt undvika hårt trafikerade bilvägar ... Trafiksäkerheten (bilfriheten) är central och denna går hand i hand med upplevelsen. Att ställa krav på trafiksäkerheten är därför högst befogat både på cykelturistleder och på annan cykelinfrastruktur. Vad är då statens roll när det gäller cykelturistlederna? Lederna är både en tillväxt- och en infrastrukturfråga. Eftersom den här interpellationen är ställd till mig svarar jag för infrastrukturaspekten utan att vi för den skull får glömma bort de insatser som regeringen har gjort för besöksnäringen. En uppgift som staten har inom infrastrukturområdet är regelgivning. Regler som gäller för cyklister finns bland annat i trafikförordningen och vägmärkesförordningen, som regeringen beslutar om. Utöver de generella reglerna i trafikförordningen kan lokala trafikföreskrifter för trafik på gator och inom tätbebyggt område beslutas av kommunen och i vissa andra fall av . En annan uppgift är att staten genom är väghållare för det statliga allmänna vägnätet. Många lågtrafikerade vägar i vårt avlånga land lämpar sig väl för cykling och kan ingå i cykelleder. kan bygga separata cykelvägar utmed högtrafikerade vägar. ger statsbidrag till enskilda vägar som också kan utgöra länkar i en cykelled. Staten har också, via regioners och länsstyrelsers beslut om användningen av medlen i länstransportplanerna, skapat en möjlighet att ge statsbidrag till kommuner som bygger cykelvägar som också kan vara delar av en längre sammanhängande led. svarar även för forskning och kunskapsuppbyggnad om cykling. Men enbart statliga insatser skapar inte en levande, attraktiv led för cykelturismen. Här behövs en bred samverkan. Regionala insatser, planering och de ideella organisationernas arbete behövs för att åstadkomma lyckade, väl fungerande leder. Jag vill gärna uppmärksamma och ge de ideella organisationer som på olika sätt verkar för en ökad cykling ett erkännande för allt det gedigna arbete som medlemmarna utför. Tillsammans kan vi fortsätta att utveckla cykelturismen i . 65 (S): Jag tackar ministern för svaret. Anledningen till att jag har ställt den här interpellationen är dels att vi över huvud taget nu talar mer om cykling, dels att vi vill satsa mer på cykling i , och det är otroligt viktigt att vi gör det. Det är bra för folkhälsan, för miljön och för ekonomin. Med ekonomin menar jag både den enskildes ekonomi och samhällets ekonomi. Sedan jag fick ansvar för cykelfrågorna inom Socialdemokraterna har jag blivit uppmärksammad på att det är skillnad mellan cykelorganisationer här i . Det vore olyckligt om det skulle vara så att man inte bejakar alla typer av cykelorganisationer. Det är viktigt att man välkomnar alla som vill vara med i arbetet med att se till att det blir fler som cyklar, inte färre, i . Det är fantastiskt bra att vi satsar på nya cykelvägar, att vi diskuterar snabbcykelvägar mellan vissa kommuner, städer och så vidare. Det är jättebra att vi talar om sådant och att staten ger bidrag till det. Men det får inte ske på bekostnad av de nuvarande cykellederna. Det kan faktiskt uppfattas så . , som jag nu diskuterar, har med mycket begränsade medel, med hjälp av ideella krafter och i samverkan gjort ett enormt arbete genom att de har satt samman cykelleder och sett till att det finns 30 000 skyltar, från i norr ned till Smygehuk i söder. Bland annat finns den rikstäckande Sverigeleden, Vindelälvsleden, Mälardalsleden, Nyälvsleden och inte minst , det område som jag själv kommer från. Även Sverigeleden går genom mina hemtrakter, och det är mycket vackra vägar. Alla dessa leder går på lågtrafikerade befintliga vägar. I , där jag brukar befinna mig, går det små landsvägar mellan och . Jag tränar inför Vätternrundan och stöter då på cyklister som cyklar på . När man cyklar genom vackra Vallehärad och via kan man bara konstatera att har gjort ett enormt arbete med att skylta dessa vägar. De tar också fram kartor och ser till att människor via turistbyråer runt om i landet får tillgång till dessa cykelvägar. Just i Vallehärad och vid kan såväl bilar som cyklister och tranor samsas. Lågtrafikerade vägar innebär också att det är blandad trafik. Kanske inte just med tranor men med cyklister och bilister funkar det, eftersom man är van vid att anpassa sig till att det finns flera typer av trafikslag. På dessa cykelleder, som har utarbetats över hela , har det inte skett någon olycka över huvud taget. Därför tycker jag att det vore olyckligt om nu plötsligt skulle dra in anslagen, som är väldigt små om man jämför med om man skulle bygga en väg. Då skulle man inte få många meter väg för pengarna. Om det nu skulle gå så långt att faktiskt drar in anslaget tappar man väldigt mycket av det fantastiska arbete som har gjort . 66 Statsrådet (M): Det är väl bra att vi kan lyfta fram den här diskussionen, för jag får också frågor för egen del om det som berättar, som jag antar är utifrån kontakter med olika cykelorganisationer. En fråga som jag skulle vilja ställa tillbaka är: Vad är det för skillnad mellan cykelorganisationer som har framkommit, och vem är det som gör den skillnaden på cykelorganisationer? Det kan vara bra för mig att veta i fortsättningen. Jag har förstått att det har pågått ett arbete, inte minst utifrån trafiksäkerhetsaspekten. har tagit på sig rollen att samordna ett arbete för att utreda en klassificering när det gäller till exempel numrering av och vägvisning på våra cykelturistleder och har tagit fram ett förslag med ett antal punkter. Efter att förslaget har varit ute på remiss har jag förstått att det finns en del organisationer som är kritiska till det. Det kanske kan vara utifrån att man tidigare inte har kategoriserat vad som ska vara trafiksäkerhetsaspekter. Då kan säkert frågan ha ställts på sin spets om det ska ställas nya krav på tidigare cykelleder. kommer ett arbete att fortsätta i en nationell referensgrupp som ska titta på bedömningen av just cykelturistleder. Däremot tolkar jag det inte alls så som jag först trodde att jag skulle tolka det, att , som annars brukar vara en stark förespråkare för just trafiksäkerhet, förespråkar att vi ska minska trafiksäkerheten. Här kanske det mer handlar om att hitta en bra kombination, inte minst på de lågtrafikerade vägarna. Sedan har jag en annan fråga som bara handlar om kunskapsinhämtning. pratade om något anslag som möjligtvis skulle dra in. Vad skulle det vara för någonting? 67 (S): Ja, det är skillnad på cykelorganisationerna, tyvärr. Det är klart att de gör olika arbeten. En del är lobbyorganisationer och får kanske pengar från cykelindustrin och så vidare, och en del jobbar helt på ideell basis. Man kan vara olika på det sättet också. Men skillnaden kan också vara att man från sida ger anslag till den ena och inte till den andra. Det kan vara en skillnad. När det gäller klassificeringen och nya krav är det viktigt utifrån mitt perspektiv i alla fall att man inte drar ett streck över alla de fantastiska cykelleder som redan finns och där det redan nu finns uppsatta skyltar. har utarbetat de här skyltarna , och man har gjort det tillsammans med kommuner, landsting och och . Samverkan har alltså skett när det gäller befintliga lågtrafikerade vägar och de skyltar som är uppsatta.