prot · H10933 · 2013-11-22 00:00:00 — Ministern talar varmt om det förebyggande arbetet, om samverkan och om ökade resurser inom området. Men för alla som kan historien klingar det rätt tomt. De samlade resurserna inom arbetsmiljöområdet har nämligen inte ökat. Den samlade kunskapen om arbetslivets villkor har krympt, och förutsättningarna för ny kunskap har medvetet försämrats av den borgerliga regeringen. Bland det första regeringen valde att göra när den fick makten var att lägga ned , som var ett nationellt just för arbetslivsfrågor där man med statliga medel bedrev forskning, utveckling och kunskapsförmedling i nära samarbete med arbetslivet. I dialog med arbetslivets aktörer verkade organisationen för ett arbetsliv med goda villkor, utvecklingsmöjligheter och en hälsosam arbetsmiljö. Regeringen stängde ned institutet , och även då drabbades faktiskt av nedläggningen precis som man drabbas av nedläggning i . Det gjordes trots starka protester och reaktioner från många aktörer inte bara här i utan även utomlands. Innan det lades ned ansågs nämligen den svenska arbetslivsforskningen vara i toppklass och världsledande. Så är det inte längre, är vi inte världsledande på forskningsområdet som rör arbetsliv. Antalet forskare inom arbetslivsområdet har minskat med en tredjedel, och anslagen till den forskning som fortfarande bedrivs har stramats åt med flera hundra miljoner. Den forskning som bedrivs är splittrad och står utan den kontakt med näringslivet som fanns när bedrev den. Ministerns tal om effektivisering är en förskönande omskrivning av en krass verklighet med radikalt minskade resurser till , då den borgerliga alliansen som man beslutade att avveckla den samlade kompetensen inom arbetslivsforskningen också drog ned grundanslaget till med nästan 45 miljoner. som följde minskade man stadigt anslaget. var anslaget 100 miljoner lägre än 2006. Antalet inspektörer har minskat kraftigt, från ca 400 till 230. Självklart innebär det ett annat sätt att arbeta och en slimmad organisation som lever under press och är väl medveten om att resurser som tillförs som projektpengar är tillfälliga. När de tar slut får man lov att avskeda personal. Med krympande resurser tvingas man nu omorganisera, vilket jag kan tycka borde bekymra ansvarig minister om hon har ambitionen att arbetet ska bedrivas i hela landet – och det borde ministern ha. Om vi nu lämnar inland med endast ett kontor i för och kommer det att innebära väldigt långa avstånd för inspektioner i de yttre delarna av . Ska man till är det , men åker man till exempel till i norra , som faktiskt har industri, är det närmare enkel resa. Samma sak gäller för min hemby , där det också finns industri som borde få besök av . Det är kanske inte tänkt att man ska besöka och inspektera arbetsplatser i hela landet; de kanske inte är tillräckligt stora eller betydelsefulla. Min fråga till ministern är: Ser inte ministern ett bekymmer med att inte kommer att kunna verka i hela landet och att man kommer att lägga ned mer tid på resor än på faktiska inspektioner? 129 (M): Det är väldigt intressant: När det kommer till arbetsmarknaden vill man ha relativa siffror, och när det kommer till arbetsolyckor går man vidare till absoluta siffror. Det är den socialdemokratiska logiken. Man har så att säga en flexibel inställning till verkligheten. Blev det sämre, då? Man kanske borde utvärdera regeringens arbete. Har det blivit sämre? Har det blivit så att det är fler olyckor som svenskar arbetar där ute, eller är det färre olyckor nu? I absoluta tal kan det ha varit så att det har ökat marginellt, absolut. Det kan ha ökat. Men det är för att fler arbetar. Vår befolkning har växt och vår sysselsättning ökat, vilket leder till fler arbetade timmar. Är det fler som blir skadade, är med om olyckor eller blir sjukskrivna per arbetad timme? Nej, det är en minskning på . Är det fler dödsolyckor per arbetad timme? Nej, det är en minskning på . Men här kommer Socialdemokraterna att återigen vilja prata om absoluta tal. De kommer att vilja prata om absoluta tal trots att vår befolkning har växt, trots att vår arbetskraft har växt och trots att fler är i arbete. Låt mig då dra ett exempel på hur vi kan lösa det här med absoluta tal: Om vi skulle förtidspensionera en miljon människor skulle antalet olyckor minska. Men vore det bättre för ? Någon måste ju betala för våra arbetsmiljöinspektioner. Någon måste betala för vår välfärd, någon måste betala för vägar och så vidare. Därför är det rimligare att titta på hur många olyckor som sker per arbetad timme, och där minskar det. Om svartmålningen att regeringen skär ned och förstör arbetsmiljöarbetet stämmer borde det väl ha effekt. Det borde väl tala sitt tydliga språk i siffrorna, men det gör ju inte det. Det minskar per arbetad timme. Den svartmålning ni bedriver stämmer alltså helt enkelt inte. Regeringens ambitioner har ni synpunkter på, men siffrorna visar de facto om det blir bättre eller sämre. Siffrorna talar också sitt tydliga språk: Per arbetad timme minskar arbetsolyckorna med frånvaro, dödsolyckorna minskar och arbetsmiljön blir bättre och bättre – genom att jobbar mer effektivt. 130 (S): Jag tycker att det är viktigt att vara noga med siffror och statistik. Precis som jag har redogjort för, , har andelen arbetsolyckor och andelen arbetssjukdomar ökat. Man kan säga att det beror på att det är fler som är i arbete. Vi har försökt att argumentera och diskutera rätt länge kring arbetslösheten, men då vill inte diskutera den statistiken. För mig är det dock viktigt att se att det tyder på någonting om vi , 2013, fortfarande får en ökning av andelen arbetsskador och arbetssjukdomar. Man kan säga så här: LO:s och TCO:s rättsskydd säger att människor är mindre benägna att anmäla såväl arbetsskador som tillbud och arbetssjukdomar, på grund av en mycket osäker situation på arbetsmarknaden. Vi vet också att personer som befinner sig i olika typer av praktik skadar sig utan att anmäla det, av rädsla för att inte komma i fråga. Det finns alltså ett mörkertal, och då är det viktigt att ha en forskning på plats. Det är viktigt att ha en fristående inspektion som är statlig och där man också kan göra besök och bedriva tillsyn. Vi har haft en diskussion om vad som händer när man befinner sig på en arbetsplats utan kollektivavtal. Förutom att man är sämre avlönad, har sämre villkor och dessutom inte är försäkrad i alla avseenden finns det inte heller tillgång till skyddsombud. Då är det viktigt att Arbetsmiljöinspektionen kan bedriva tillsyn på de arbetsplatserna. Även om tycker att det är bra räcker det faktiskt inte med att ha en bra webbsida från , för den når inte ut på alla arbetsplatser. Det är i stället viktigt att kan bedriva tillsyn. Det är därför vi har den här debatten och har haft tidigare debatter: Om man inte har en aktiv myndighet som har möjlighet att göra inspektionerna och bedriva tillsyn får det effekter för arbetslivet. Man kan säga att det inte gör någonting eftersom arbetsolyckorna och arbetsskadorna går ned och det inte dör så mycket människor, men vi vill ju gärna se att ingen ska dö på jobbet. Vi vill inte att människor ska skadas alls. Det är klart att det ska vara färre arbetsskador än det var för till exempel , för det ska ha hänt någonting i arbetslivet. skadas dock människor, och den psykosociala ohälsan ökar. Yngre kvinnor mår mycket sämre , och mycket hänger ihop med arbetslivets utveckling. Om man inte forskar på det och inte har en statlig myndighet som kan se vad det är som händer i samhället kan vi få oönskade effekter . Det är det försöker lyfta fram. Jag tror att favoritord är . Det är ju han som är i den här tillställningen; han står ju här och försöker säga att allting är så mycket bättre därför att alla siffror går ned. Ja, men vi har högre ambitioner än så. Vi vill faktiskt se till att arbetslivet ska vara bra för alla. Då är det viktigt att få bort de skadeeffekter som finns och att få de oseriösa arbetsgivare som finns att ta sitt ansvar. För det krävs det att det finns en tillsynsmyndighet. Säg att den tillsynsmyndigheten säger att med den här utvecklingen av vår ekonomi får vi säga upp 20 personer . Den som tror att den myndigheten blir starkare bara för att man har en bra webbsida är med mina ord, herr talman, granska naiv. 131 (M): Som arbetsmarknadsministern och tidigare talare har nämnt är arbetsmiljön en jätteviktig fråga, och har en viktig roll i att förebygga ohälsa och arbetsolyckor. Som var inne på har andelen dödsolyckor minskat per arbetad timme. Varje dödsolycka är en för mycket. Ska vi ta de totala siffrorna, som efterfrågar, var det 68 dödsolyckor . Det var 68 för många. var det 45, och det var givetvis 45 för många. Som sagt: Arbetsmiljön är viktig, och är en värdefull spelare som vägledare och informationsspridare. Arbetsmarknadsministern sade i denna debatt och att vi har öronmärkta pengar med fokus på de minsta arbetsplatserna för att förebygga arbetsolyckor, dödsolyckor. Såväl som och , vår arbetsmarknadsminister, har nämnt som en jätteviktig myndighet. Hit vänder sig många arbetsgivare, fackliga organisationer och andra aktörer som arbetar med arbetsmiljö för att söka bra kunskap, och så måste det fortsätta vara. Det är viktigt att förebygga arbetsolyckor, men det är också viktigt att det ska kosta att göra fel. Där tycker jag att vi ibland missar fokus. Om man har en verksamhet, ett företag, som har en dålig arbetsmiljö är det jätteviktigt att det finns sanktioner som är effektiva. Jag vet att vi har en sanktionsreform som ligger på bordet med syftet att skapa ett effektivare sanktionssystem. Det är viktigt att lyfta fram och arbeta vidare med att det ska kosta att göra fel. 132 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för interpellationen. Jag har svarat på flera riksdagsfrågor och interpellationer och och redogjort för min och regeringens syn på arbetsmiljöpolitiken. Jag behöver inte återupprepa allt som jag då. frågar mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förebygga olyckor och dödsfall på arbetsplatserna i . skriver också i sin interpellation att detta att man nu omorganiserar sig på kommer att innebära ännu färre inspektioner på arbetsplatserna. Jag vet inte om vet någonting som jag inte vet. Det jag vet är att har ett uppdrag att verka i hela landet i tillsynsarbete. Det handlar om att få till stånd ett välfungerande förebyggande arbetsmiljöarbete och att kontrollera att regelverket följs. Man jobbar också med ett riskförebyggande arbete. Det är grundläggande för att komma till rätta med arbetsplatsolyckor och för hälsa och arbetsmiljö. För att göra rätt måste man också veta vad som förväntas. Informationsinsatserna är också väldigt viktiga som ett komplement till tillsynsverksamheten för att få en god efterlevnad av arbetsmiljöreglerna. har viktiga uppgifter. Man jobbar inte på exakt samma sätt som man gjorde för 7, 14 eller , utan det förändras eftersom också arbetsmarknaden förändras. Men hur väljer att organisera sig, som den här interpellationen delvis handlar om, är ändå en uppgift för verkets ledning. Uppdraget ligger fast. Det har jag sagt tidigare, men det är ändå viktigt att poängtera. är fortfarande en viktig del för att finnas i och att arbeta effektivt för. Hur man arbetar och var man finns är som sagt en fråga för verkets ledning. 133 (S): Vad den här debatten handlar om egentligen är ambitioner. Så länge siffrorna för arbetsrelaterade sjukdomar och olyckor fortsätter att stiga och ligger på den höga nivå som de gör och så länge dödstalen ligger på den höga nivå som de gör, även om de skulle ha sjunkit lite , accepterar inte vi socialdemokrater att det är så. Vi anser att det är värt att lägga resurser på att göra arbetsmiljöarbetet ännu bättre. har vi inte gjort ett tillräckligt bra arbete, för då skulle inte siffrorna ligga på en så hög nivå. Ministern frågar om jag vet någonting som inte ministern vet när det gäller minskade inspektioner. Nej, men det tar tid att resa. Det är klart att tiden som går åt för enkel resa till hade kunnat användas till inspektioner i stället för att sitta i bilen och köra från . till , det är samma där. Det tar tid att resa. Man behöver inte veta mer än att det kommer att ta tid från inspektionstid. Det är bra att man får ökade anslag för att besöka de mindre arbetsplatserna, men det tar fortfarande tid att ta sig till de mindre arbetsplatserna. Ministern och flera andra här har sagt att man har förstärkt arbetsmiljöarbetet och att gör ett väldigt viktigt arbete. Men igen: Anslaget är lägre än vad det var 2006. var det , och 2014 kommer det att ligga på . Det klingar både tomt och falskt när man säger att resurserna har ökat och att man höjer ambitionerna när man inte är beredd att satsa resurser på att ska kunna finnas i hela landet. Jag tycker att det är väldigt illa att ministern svär sig helt fri från hur är organiserat. Det finns en regel som jag vet att vår regering följde – jag hoppas att den här regeringen gör det också – när det gäller regionalpolitisk hänsyn. Den innebär att man för en dialog med varje myndighet om hur den organiserar sig, så att det ska finnas en närvaro i hela landet, och att det finns ett regionalpolitiskt perspektiv i besluten om hur verket väljer att organisera sig. Det är tydligt att ministern svär sig fri från den delen när hon inte ser att valet att organisera sig på det här sättet är en direkt konsekvens av besparingar, för det är ingenting annat än besparingar. Det kan aldrig bli en satsning om man först drar ned bidraget så radikalt som man har gjort och sedan pytsar tillbaka lite pengar. Det är inte ens en taskig återställare. Det är ingen satsning, utan det här gör man för att man är tvingad att göra de här förändringarna. Det är beklämmande och sorgligt att höra hur man resonerar kring kunskap och forskning inom de här områdena, när vi vet att människor mår så dåligt på sina arbetsplatser och när vi vet att vi skulle behöva en bättre forskning som är samlad och jobbar nära arbetslivet, och att höra hur majoritetspolitikerna resonerar om behovet av kunskap och viftar bort det på det här sättet. bedrev världsledande forskning . Vi visste att vi hade koll på vårt arbetsliv, och vi visste att vi i förhållande till övriga och resten av världen låg i framkant för att förbättra arbetsmiljön. Det raserade den här regeringen, och det tycker jag att man kan ta ansvar för. 134 (M): Vi hörde tidigare att vet att människor fyller år en gång . Det var ju duktigt. Jag skulle vilja att hon lärde sig skillnaden mellan andel och antal också. Det är jättestor skillnad. Ni som ser på debatten i efterhand kan spola tillbaka och höra att hon säger andel när hon talar om antal. Andelen arbetsplatsolyckor per arbetad timme har minskat , och andelen dödsolyckor per arbetad timme har minskat . Återigen svartmålas regeringens arbete och effektivisering. Men i stället för att myndigheten jobbar som den alltid har gjort vänder man nu på varenda sten för att se vad man kan göra bättre och effektivare. Det ger effekt. Men ni väljer att inte titta på effekten utan på ambitionerna. Det är en klassisk socialdemokratisk metodik. När ni förlorar argumentationen börjar ni tala om visioner och ambitioner. Men grundfaktorn kvarstår. Andelen olyckor per arbetad timme har minskat, och andelen dödsolyckor per arbetad timme har minskat. Inget ni säger om ambitioner och sådant förändrar detta faktum. Det går inte att belasta regeringen och säga att regeringen gör ett dåligt arbete när siffrorna pekar åt det håll vi vill att de ska peka, nämligen nedåt mot noll. Ingen annan regering har varit närmare noll per arbetad timme. Ingen annan regerings arbetsmetod har varit effektivare. 135 (S): Jag vet mycket väl skillnaden mellan andel och antal. Det försökte jag säga till , och jag tycker att han blandar ihop siffrorna. Att antalet anmälda arbetsskador ökade är problematiskt. kan säga att det är många fler i arbete. Ja, men är det bra att andelen arbetsskadade ökar? Det kan inte vara bra. skakar på huvudet, så han tycker inte heller att det är bra. Då är vi överens. Vi tycker inte att det är bra att människor skadas i arbetet eller blir sjuka av arbetet. Vi tycker att det är viktigt att vi har en myndighet som kan utöva tillsyn. Vi tyckte också att det var viktigt med forskning på området, men det tyckte inte regeringen utan lade ned den. Då är risken stor att vi får effekter på både kort och lång sikt. Är allt bra för att det går nedåt? Nej, allt är inte bra. LO-TCO Rättsskydd har pekat på att det finns ett stort mörkertal då dagens arbetsskadeförsäkring inte är rättssäker och inte jämställd, vilket innebär att många undviker att anmäla. Vi vet också att det finns ett mörkertal på de arbetsplatser där man inte har kollektivavtal och skyddsombud och inte ens vet att man ska anmäla tillbud och arbetsolyckor. kan vara jättenöjd, men jag är ganska säker på att det är fler. Det innebär att andelen arbetsolyckor skulle kunna vara större. Jag tänker att det är viktigt att göra något åt det. Jag uppfattar att arbetsmarknadsministern också har de ambitionerna. Frågan är då hur man åstadkommer en förbättring av arbetsmiljön. Jo, genom att stärka de fackliga organisationerna och den myndighet som utövar tillsyn. Men regeringen väljer att göra de fackliga organisationerna svagare och minska på pengarna till . Det är bakvänd politik, och det är det som lyfter fram. Blir det längre från lokalt och regionalt blir det också svårare att få en lokal tillsyn. Det är ett stort problem. 136 Arbetsmarknadsminister (M): Jag är glad att lyfte upp parterna. Arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar för hur arbetsmiljön ser ut på landets arbetsplatser. Arbetsgivarna har huvudansvaret, men parterna tillsammans har också ett ansvar. Parterna samverkar också med så att tillsynsinsatser och föreskrifter blir väl utformade. Parterna har också en viktig roll som pådrivare för ett bättre förebyggande arbetsmiljöarbete. De kan göra skillnad genom att aktivt påverka sina medlemmar att göra rätt och fokusera på betydelsen av ett hälsosamt arbetsliv på både kort och lång sikt. Jag har nära kontakt med parterna i arbetsmiljöfrågorna och kommer att fortsätta ta upp hur vi bäst kan samarbeta vidare för att främja en god arbetsmiljö som förebygger ohälsa och olyckor i arbetslivet. Slutligen ska jag kommentera resursfrågan, som Socialdemokraterna återkommer till gång på gång. Regeringen gjorde omprioriteringar när man kom till makten . Bland annat gjordes effektiviseringar och besparingar på en lång rad områden inom statsförvaltningen. Det påverkade även myndigheterna på arbetsmiljö- och arbetslivsområdena, till exempel . har dock verkets anslag ökat. har också effektiviserat sin verksamhet och sänkt sina driftskostnader väsentligt . utförs det långt fler inspektioner per inspektör än . Även antalet krav i tillsynsbesluten har ökat – något som tyder på att verkets arbete med urvalsmetoder för att identifiera de mest riskfyllda arbetsställena har gett resultat. Resurserna är således inte alltid avgörande för ett gott och effektivt arbetsmiljöarbete. 137 (S): Att vi har fått mer resurser till är för att man så radikalt drog ned resurserna när man tillträdde 2006. Men det är ingen satsning, för det ligger fortfarande lägre än det gjorde när man tog över makten . Allt fler upplever en pressad arbetssituation. Som jag sade har antalet anmälda arbetssjukdomar ökat, och sjuktalen som är orsakade av arbetsolyckor har ökat. Totalt är antalet arbetsolyckor 137 190, och antalet arbetssjukdomar har stigit stadigt . Oavsett om antalet ökar eller inte kan väl ingen vara nöjd med att vi har ett läge där människor mår dåligt på jobbet. Det är inte de som får de stora rubrikerna som vi talar om. Men dödsolyckorna borde få det. Vi kan aldrig acceptera något annat än en nollvision för dödsfall i arbetslivet. Jag vill ta upp det som sades tidigare om sanktionsavgifter. Det är bra att det ska kosta att begå arbetsmiljöbrott. Processerna tar dock , och alldeles för få blir dömda, vilket ministern också lyfte upp i en artikel i . Det borde vara rimligt att se över varför det är så här i stället för att direkt gå på möjligheten att köpa sig fri, vilket jag ser som en risk. Man måste titta på lagstiftningen och om domstolarna behöver mer resurser. Jag är övertygad om att den som är drabbad eller har förlorat en anhörig vill få upprättelse i domstol. Vi måste bedriva arbetet på flera fronter. Vi kan aldrig vara nöjda med den situation som är. Oavsett om det är fler eller färre som arbetar är det för många som mår dåligt i arbetslivet. 138 Arbetsmarknadsminister (M): Jag tackar för denna interpellationsdebatt. Jag har besvarat interpellationer om arbetsmiljön tidigare, och jag vet att det har inkommit några fler . Vi har också en aktuell debatt om arbetsmiljön i kammaren . Tack för debatten och trevlig helg! Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: Proposition 2013/14:49 Marknadskontroll av varor och annan närliggande tillsyn Motion med anledning av prop. 2013/14:37 Tillgänglighet och deltagande i val 2013/14:K4 av (SD) betänkanden /14:SkU5 Ändring i skatteavtalet mellan och 2013/14:SkU6 Informationsutbytesavtal med 2013/14:SkU7 Informationsutbytesavtal med betänkanden /14:SfU3 Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen 2013/14:SfU4 Utbetalning av barnbidrag och flerbarnstillägg betänkande 2013/14:JuU6 Ökade möjligheter att förebygga våld i nära relationer betänkanden /14:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2013/14:FiU8 Vissa avgiftsfrågor på finansmarknadsområdet betänkande 2013/14:KU7 demokrati 21 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:160 av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:161 Vägavgift på ny bro på över Sundsvallsfjärden av (S) till statsrådet (M) 2013/14:162 Begravningsplatser av i (S) till statsrådet (KD) 2013/14:163 Behovet av vatten i av (S) till utrikesminister (M) 2013/14:164 Rättvisa forskningsförutsättningar vid alla lärosäten av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:165 Avskaffande av utbildningsbidraget och stipendiefinansieringen av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:166 Basresurser till forskning vid alla lärosäten av (S) till utbildningsminister (FP) Interpellationerna 2013/14:160–162 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga interpellationer redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:139 Ersättningsnivån i a-kassan av (S) till finansminister (M) 2013/14:140 och vittnesseminarier om Lundsberg av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:141 Anmälningsplikt av (S) till finansminister (M) 2013/14:142 Åtgärder mot svag tillväxt av (S) till finansminister (M) Fråga 2013/14:139 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga frågor redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 36 (delvis), av andre vice talmannen därefter till och med 13 § anf. 74 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 18 § anf. 120 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.