prot · H00968 · 2013-02-20 00:00:00 — Regeringen har dock tyvärr medvetet missat eller undvikit ett naturligt tillfälle att binda samman två viktiga beståndsdelar i den svenska forsknings- och innovationspolitiken. Det är trist, och ytterst tror jag att det är till nackdel för den svenska konkurrenskraften att vi missar detta tillfälle just . Mot denna bakgrund vill jag lyfta fram några av våra förslag som jag tror skulle kunna bidra till att stärka den svenska konkurrenskraften och positioner. För det första: Stärk sambandet mellan akademi, näringsliv och samhälle! Det är nämligen så det tror jag att alla i denna kammare vet att befinner sig i en så kallad innovationsparadox. Vi satsar väldigt mycket på forskning, också internationellt sett, men vi får väldigt lite tillbaka i form av kommersialisering, nya produkter och tjänster. Det är just därför det är bråttom för oss just . Därför vill vi göra en översyn av hela strukturen inom ramen för den svenska forsknings- och innovationspolitiken, som också måste omfatta hela högskole- och universitetslandskapet. Vi vill att samverkan ska bli en indikator för resursfördelning, och vi tycker att detta arbete måste prioriteras. Vi vill se över meritvärderingssystemet för att stimulera rörligheten mellan företag, institut och lärosäten vid tillsättning av tjänster. Vi vill stärka och tydliggöra lärosätenas samverkansuppgift. Lärosätena måste vara mer öppna mot samhället än de är . För det andra vill vi tillsätta ett nationellt innovationsråd och skapa en ny samverkansmodell mellan akademi, näringsliv och de fackliga organisationerna. Vi tror att de globala utmaningarna, som bland annat lyfts fram i Horizon , kräver mer än att vi utgår från den traditionella synen på forskning enligt den så kallade linjära modellen. Den utgår från att grundforskningen vid universitet och högskolor förväntas spridas till näringslivet och omvandlas till innovationer, precis som tidigare var inne på. För att komma ur den svenska innovationsparadoxen och stimulera en ökad grad av kommersialisering av nya produkter och tjänster behövs enligt vår uppfattning ett rejält omtag i synen på forskning och innovation i vårt land. Därför tycker vi att det är angeläget att vi nu skapar ett nationellt innovationsråd på högsta politiska nivå, som ska arbeta departementsövergripande och samordna frågor av betydelse för forskning och utveckling. Vi vill satsa 2 miljarder på en ny strategisk samverkan mellan akademi, näringsliv och fackliga organisationer. Det handlar om en ny samverkansmodell som inte jag upprepar: inte tar sin utgångspunkt i de traditionella branschindelningarna utan i de inhemska och globala utmaningar vi står inför. Vi vill i detta sammanhang därutöver satsa på att stimulera klimatinnovationer och stärka forskningen inom de gröna näringarna. För det tredje vill vi stärka infrastrukturen för innovation och har definierat några områden som vi bedömer som särskilt angelägna. Vi vill ändra hälso- och sjukvårdslagen så att sjukvårdshuvudmännens ansvar för klinisk forskning tydliggörs. Dagens situation för de företag som arbetar inom life science-området är väl omtalad. Man upplever dagens situation som alltför osäker. Det gäller läkemedelsföretagen de hörs ofta i debatten men också de företag som arbetar inom det medicinsk-tekniska området, som upplever en ännu större svårighet att komma till kliniska prövningar inom sjukvården. Vi vill stärka institutsektorns roll i det svenska innovationssystemet. Vår institutsektor är väldigt liten internationellt sett av de statliga FoU-medlen går till de , jämfört med till exempel där motsvarande tillskott från staten till sektorn är . De har visat sig väldigt duktiga på att fungera som koordinatörer för svenskt deltagande i internationella forskningsprogram. Därför vill vi ge dem en tydligare roll att tillsammans med fungera som koordinatörer för svensk medverkan i EU-forskning inom det kommande, nya ramprogrammet för forskning. Kopplingen mellan industrisektor och tjänstesektor har förstärkts , och detta är en utvecklingstendens som förstärks alltmer. Det berörs också i forskningspropositionen. Därför vill vi stärka tjänsteforskningen inom ramen för institutsektorn med ytterligare . har i relation till andra jämförbara länder också en sämre tillförsel av kapital till företag i de allra tidigaste faserna. är en mycket stor del av det statliga riskkapitalet helt outnyttjat. Därför vill vi skapa en marknadskompletterande investeringsfond som riktar sig mot investeringar i tidiga skeden och där näringsliv och stat går in vardera. , herr talman, av företagens samlade FoU-investeringar sker inom storföretagens hägn som vi vet att merparten av de nya jobben i kommer i de små och medelstora företagen. Därför vill vi skapa ett nytt incitament för SME-företagen att satsa på forskning och utveckling genom att ge dem rätt att göra avdrag för sådana investeringar och på så sätt skapa en mindre sårbar bas för privat forskning. Stat, kommuner och landsting upphandlar varor och tjänster för och borde rimligen genom smart formulerade behovsspecifikationer kunna bidra till att stärka den svenska innovationsförmågan. Om detta råder bred politisk enighet. Men vi vill ytterligare förstärka och synliggöra vikten av att nå framsteg på området genom att skapa en nationell strategi och ett för innovationsupphandling. När man jämför regeringens förslag med våra kan man se många likheter. Det är få som har sagt det under debatten; åtminstone har det inte låtit så. Jag tycker att det i grunden är bra att det är så. Men det finns också några tydliga skiljelinjer. Jag vill illustrera det hela ungefär så här: För vår del är utgångspunkten för den nationella forsknings- och innovationspolitiken att de insatser vi gör här och ska bidra till att stärka konkurrenskraft, öka vår tillväxt och skapa nya jobb. Vi ser ingen som helst motsättning mellan å ena sidan akademins nyfikenhetsdrivna forskning, å andra sidan näringslivets mer behovsstyrda. , herr talman: är ett litet, exportberoende land. Vår uppfattning är att vi inte har råd att avstå från att tillvarata och sammanföra drivkrafterna för både forskning och innovation. Dess värre är dagens förslag från regeringen just på denna punkt varken tillräckligt insiktsfulla eller tillräckligt djärva och nydanande. Vi har i vår motion presenterat en lång rad förslag som på allvar skulle kunna vässa det svenska forsknings- och innovationsklimatet, stärka vår konkurrenskraft och bidra till att det skapas nya jobb. Därför yrkar jag bifall till reservationerna 49 och 58. 35 (M) replik: Nog är det inspirerande att vi i ett sådant här forum får diskutera både forskning och innovation. Med anledning av det och av den proposition som vi nu har lagt fram får vi tillfälle till detta, och jag skulle vilja ställa några frågor till . Ni säger att det är mycket som skulle kunna göras mycket bättre. Faktum är jag blev uppmärksammad på detta i en artikel här och att Geely öppnar ett forskningscenter i . Man kommer att anställa 200 forskare som får denna chans, och man väljer alltså att förlägga forskningscentret till . Det är fantastiskt. Med detta sagt innebär det att någonting måste vi göra rätt i , även om vi naturligtvis måste bli ännu duktigare på dessa frågor. När jag tidigare hade ett replikskifte med uppfattade jag i mångt och mycket att det finns något slags idétorka inom socialdemokratin på detta område. Ni vill göra en utredning där man ser förutsättningslöst på forskningen. lyfter också upp att detta vore någonting väsentligt. Ni säger att ni alltid har tyckt att forskningen angår hela samhället. Men jag skulle vilja få besked om varför ni aldrig tog fram några incitament som kunde premiera den forskning som nyttiggjorde och som var relevant på andra sätt i samhället. Jag undrar vad det är för förändringar och strukturreformer som ni nu vill se. Vi talar om kvalitetsindikatorer och att vi har värdesatt den kvalitativa forskningen. Men vi får inga besked, utan där var ni tveksamma och negativa. Vad kommer att göra skillnad nu framåt, och vad vill ni göra? 36 (S) replik: När man vill göra förändringar i ett forsknings- och innovationssystem och föreslår att det till och med behöver göras en parlamentarisk utredning om detta bottnar det bland annat i den utgångspunkt som jag alldeles tog upp i mitt anförande: är ett land som har satsat oerhört mycket pengar på forskning och utveckling. för de senaste två propositionerna har vi också varit eniga också om anslagsnivåerna. Även har vi varit ganska eniga om de ungefärliga tagen; det har inte rått så stora meningsskiljaktigheter. Men när vi tittar i andra änden på vad som kommer ut av alla de insatser som vi gör ser vi att är ett land som får ut väldigt lite av de insatser vi gör på forsknings- och innovationsområdet. Det måste vara det som är själva utgångspunkten. är ett litet land som måste konkurrera med kunskap. Vi måste se till att skapa nya jobb för att vi ska överleva som nation. Det är klart att upplever att vi inte får ut tillräckligt av de insatser vi gör måste man fundera på om det är några fel i den struktur vi har för forsknings- och innovationspolitiken. Eller har vi inte tillräckligt duktiga entreprenörer och forskare? Är det detta som gör att vi inte lyckas få mer output? Det är själva utgångspunkten till varför vi ser att en sådan här översyn behöver göras. 37 (M) replik: Jag tackar för svaret. Parlamentariska utredningar i all ära, men vi har sett att det har gjorts en mangrann förskjutning inom forsknings- och innovationspolitiken. Vi försöker i mångt och mycket via strukturreformer driva forskningen mot ökat nyttiggörande, och vi premierar det kvalitetsmässigt. I mitt anförande lämnade jag förslag på hur vi ber VR och att finnas med när det gäller att styra det strategiska ledarskapet. Till syvende och sist skulle jag önska att man innan man tillsätter en parlamentarisk utredning om man nu ska ha en sådan tar chansen att utvärdera vad dessa förändringar kommer att leda till . Det vi måste lära oss i och det är något som jag saknar och som man har gjort är att följa upp, utvärdera och se vilka effekterna blir. Sedan kan man skruva i systemen. Regeringen gör det bland annat i energiforskningen, som ska debatteras här . Där väljer man att i propositionen utvärdera och följa upp den forskning som läggs fram för att se om vi behöver göra omtag. Detta har saknats , tycker jag. Ni och du lyfter fram den kliniska behandlingsforskningen. Här har vi absolut en delad oro. Jag måste ändå få ställa frågan: Menar ni verkligen allvar med att ni tycker att landstingen ska avsätta av sina intäkter till forskning och utveckling? Det kan man ju tycka. Men hur ska vi lyckas göra detta? Och hur förväntar ni er att vi ska klara av det med tanke på det lokala och det kommunala självbestämmandet? Vad har ni för patentlösningar på det här, och vad kan det kosta? 38 (S) replik: Skillnaden mellan oss och er i det här fallet, när det handlar om behovet av att se över vårt forsknings- och innovationssystem, är att vi har uppfattat omvärldens signaler om att detta är bråttom. Ni säger att vi ska vänta på och utvärdera de försök till omvridning av forskningspolitiken som du talar om och som sker i något slags steg två med de strategiska innovationsområdena. Jag tror inte att vi har tid att vänta. Allting pekar på att om man inte gör tillräckligt stora omtag kommer vi att leva kvar i de strukturer vi har. Vi kommer att få det svårt att få ut mer output. Jag kan ha fel. Men en sak är säker: Vi har inte råd att vänta på att ytterligare utreda den förändring som ni nu föreslår. Det händer så mycket i vår omvärld. Vi är redan på väg att bli omsprungna. Hela näringslivet och stora delar av akademin menar att det är bråttom att få till förändring. Därför är det tråkigt att regeringen tövar i frågan. När det handlar om den kliniska behandlingsforskningen är det vår bestämda uppfattning att staten tillsammans med sjukvårdshuvudmännen bör garantera att hälso- och sjukvården har ett uppdrag att arbeta med utveckling. Vi vill göra det genom ändringar i hälso- och sjukvårdslagen. Det är möjligt att uppnå enprocentsmålet, men det handlar i grund och botten också om vilka prioriteringar vi är beredda att göra från staten till exempel när det handlar om tillskott till kommuner och landsting. Väljer man stora skattesänkningar eller enormt stora bolagsskattesänkningar har man gjort sitt val. Vi är beredda att göra ett annat. 39 (V): Det här har varit en intressant, viktig och kanske också efterlängtad debatt. Det är väl sällan som en fråga har diskuterats så mycket ute i samhället som den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Under åtminstone har jag följt debatten i samhället. Det har varit många inspel till regeringen, och förväntningarna har varit höga, även från . Vi har försökt att bidra till den här debatten genom att i motioner under den allmänna motionstiden komma med förslag på vad en kommande innovationsstrategi kopplad till forskningen borde innehålla. Jag ska också säga att det finns mycket i den här propositionen som är väldigt bra. Den är ett steg i rätt riktning där man också tar upp innovationen som en viktig del för svensk tillväxt, sysselsättning och jobb . Det är bra. Jag noterade att utbildningsministern ställde en retorisk fråga. Är vi dåliga på innovation och samverkan? Han hänvisade till hur har utvecklats som industristad under fram till samt att gör bedömningen att vi är ett innovativt land. Men vad utbildningsministern glömde är att det här är historia. Det här är utvecklingen fram till , vilket också påpekade i sin rapport som de presenterade och som var en analys av det svenska innovationssystemet. Det var en intressant rapport, en kritisk genomgång där man tog fram de positiva sidorna och tittade på svenska innovationssystem kopplade till forskningen och gav förslag på förbättringsområden. Det som var tydligt i redovisningen var kopplingen mellan stat, det offentliga, näringsliv och fackliga organisationer, vilken är en viktig orsak till vår välfärdsstat och den framgångsrika exportindustri som vi har . Det är viktigt att påpeka det och komma ihåg just den delen, för det är att bygga vidare på detta som föreslår. I vårt inspel i den här diskussionen har lyft fram samverkan som en viktig del för fortsatt utveckling av vår forskning och för att vi ytterligare ska kunna tillgodogöra oss forskningsresultaten. Det är vad den andra delen av kritik handlar om. Vi är duktiga på innovationer, men outputen, kommersialiseringen av nya produkter, tjänster eller systemlösningar är vi väldigt dåliga på i en internationell jämförelse. Det här måste vi bli mycket bättre på om vi vill utveckla kunskap till nya produkter, tjänster och företag som ger oss våra kommande jobb och välfärden . Innovation är en förutsättning för välfärdsstaten, och därför måste en innovationsstrategi kopplas till forskningen. Det är den delen som jag saknar i den här propositionen, alltså en tydlig strategi för hur det här ska kunna omvandlas till nya produkter, tjänster eller systemlösningar på en världsmarknad. Vad som då ytterligare behöver göras och som vi lyfter fram i våra förslag är att använda oss av den offentliga upphandlingen i en mer strategisk inriktning, det som man kallar för innovativ upphandling. Vi har föreslagit under en rad år att vi ska bygga vidare på den tradition som vi har, och det är också den andra punkten som har i sitt förslag till hur vi ska kunna utveckla en innovationsstrategi i , att man bygger på innovativ upphandling i mer strategisk bemärkelse. Vi har väldigt mycket att lära och att jobba med i när det gäller det här, inte minst kommunernas upphandlingar. Det behövs en kunskapsuppbyggnad i för hur vi ska kunna utnyttja det här och driva fram det. Innovativ upphandling är inte teknikupphandling av befintlig teknik utan upphandling som innehåller forsknings- och utvecklingsmöjligheter. Det är det som är poängen, det är det som har varit styrkan i historiskt och det är det som vi behöver bygga mer av. finns det tendenser och små skrivningar i propositionen om de här delarna, men de är inte tillräckligt starka, tycker jag. Den tredje delen som ytterligare behöver förstärkas men som också finns med i detta är industriinstitutens verksamhet. Den behöver stärkas, framför allt deras arbete med att vara bryggan mellan akademin och industrin, liksom att den rollen behöver tydliggöras ytterligare. Våra grannländer, framför allt och , har betydligt starkare institutssatsningar än vad vi har i . Det finns anledning att titta lite grann på våra nordiska grannländer och hur de jobbar med det här. är vi lite självgoda och tror att vi sitter på lösningarna själva när det i verkligheten är så att många andra länder har kommit längre och har betydligt fler vassa idéer. Den sista delen som jag vill ta upp i mitt anförande är kapitalförsörjningen, alltså när man ska gå från forskningsresultat till idé, utveckling och kommersialisering. har sagt att det borde finnas en investeringsfond, en riskkapitalfond. Vi är inte så säkra på det längre. Vi tror inte att det är brist på riskkapital, i alla fall inte statligt riskkapital, utan att det mer är fråga om att det behövs en samordning av var det ska användas, hur det ska användas och med vilken inriktning. Det behöver tydliggöras att det är i de absolut tidigaste faserna det behövs. Där alltså i det som man kallar dödens dal för att risken är så stor och där kapital behövs för att man ska kunna gå från idé till nästa fas för att se om det finns en kommersialiseringsmöjlighet finns det inte någon aktör som går in, vare sig privat eller i det statliga riskkapitalet. Därför är det också viktigt att man kopplar forskningen och innovationsstrategin till att det finns medel för demonstrations- och pilotanläggningar. Regeringen har också här förslag på att stärka den delen, det ska villigt medges. har ytterligare medel i sitt förslag. Det är ingenting som vi har gjort bara för att vi ska vara duktigare än regeringen, utan det handlar faktiskt om att förslagen inte är tillräckliga, inte våra heller. Det behövs egentligen betydligt mycket mer. motsvarighet till är dubbelt så stor, har dubbelt så starka muskler och är mycket mer avancerad än . Vi har anledning att fundera lite grann på det. Sammantaget tycker jag att regeringens förslag är ett steg i rätt riktning. Jag delar synpunkter det finns förbättringspotential och behöver jobbas betydligt mycket mer för att vässa det här som handlar om forskning och innovation, som jag hade hoppats skulle vara en innovationsstrategi men inte är det. Det finns anledning att återkomma till detta . Det handlar om hur vi ska bygga vår välfärd . Varifrån kommer de nya jobben, och var finns de nya, framtida företagen? Det är där forskningen är så viktig, men då måste det kopplas en innovationsstrategi till den. 40 HANS (M): Jag vill inleda med att yrka bifall till propositionen och avslag på motionerna. Sedan måste jag rikta en eloge till . Det var nästan som om det var en nymoderat som talade, men bara nästan. Mycket av det sade kan jag instämma i. Det hade varit svårt att begära replik på honom, om jag hade haft den möjligheten. Nog med lovsång och prisande för . kommer jordens befolkning att bestå av 9 miljarder människor. beräknas ha 10,6 miljoner invånare. Det är en dryg promille av hela världens befolkning. Den gemensamma utmaningen för oss ligger i en uthållig och effektiv försörjning av dessa människors behov av mat, medicin och andra livskvalitetshöjande tjänster och produkter. Det är tre områden där har stor kapacitet att kunna spela en viktig roll. av världens tillväxt sker utanför , och en stor del av den utgörs av tjänster. Tjänsteexporten utgör en tredjedel av samlade export. har andelar på världsmarknaden för tjänster ökat kraftigt, och är den årliga tillväxten i exporten av tjänster betydligt högre än genomsnittet för . Innovationer av tjänster kommer att vara av yttersta vikt för tillväxt och fortsatta konkurrenskraft som ledande exportnation. Men innovation riskerar nästan att bli ett buzz word, som det så modernt heter. Begreppet är dock alldeles för viktigt för att minimeras till detta. Alla talar om innovationer, men alla har inte riktigt klart för sig vad man menar med innovationer. I grunden är en innovation en ny idé, till exempel en produkt eller tjänst som visar sig lovande eller fungerar och som är ny. En innovation är resultatet av en utvecklingsprocess, och att använda ett existerande föremål på ett nytt sätt kan också vara en innovation. En innovation kan även vara att använda ett argument som man tidigare aldrig prövat men som visar sig fungera här och . Det tycker jag att visade ett gott exempel på tidigare. Vad kan politiken göra för att främja, eller rent av undvika att förhindra, innovationer? Och vad bör politiken hålla sig borta från för att inte störa utvecklingen av innovationer? Innovationer uppkommer inte ur tomma intet, och de uppkommer heller inte ur politiskt beslutade program. Innovationer uppkommer ur människors förmåga att tänka fritt i toleranta miljöer där det är tillåtet att emellanåt göra fel, för att få möjlighet att lyckas desto mer. Jordmånen för att utveckla innovationer är mycket en attitydfråga, att se individen före strukturerna och släppa fram annorlundatänkarna. Ett annat ord som används flitigt är samverkan. Det har nog varit ett av de vanligaste orden under hela den långa process som föregått forsknings- och innovationspropositionen och dagens debatt. Samverkan får inte heller bli ett uttryck som det bara talas om. Forskningens globala infrastruktur står inför stora förändringar, särskilt inom det för så viktiga life science-området. av innovationerna kommer till utanför den akademiska världen. Därför är det viktigt med nya kontaktytor mellan nyfikenhetsforskningen, den tillämpade forskningen och den rena inspirationsforskningen, den som uppfinnare ofta står för. Merparten av den riktigt spetsiga forskningen ligger dock inom akademierna. Det finns fler utvecklingsmöjligheter att samverka, till exempel genom adjungeringar och resursutbytesprogram mellan universitet och näringsliv. Det är viktigt att universiteten verkar för att koordinera och utveckla innovationsstöd tillsammans med externa aktörer. Det kan ske genom att öka kontaktytorna med omvärlden så att kvaliteten i utbildningarna höjs, kunskapsutbytet mellan parterna stärks och studenterna får arbetslivskontakter. Det fungerar i goda miljöer där det, som utbildningsministern nämnde, finns en stark, kreativ industri kopplad till ett universitet eller rent av till flera universitet. Det är i den miljön som samverkan uppstår naturligt, inte nödvändigtvis genom ett beslut i denna kammare. Det ligger en utmaning för såväl akademier som näringsliv att också använda alumner i alla utbildningar för att kunna utveckla arbetsmarknadsanknutna inslag i utbildningen. Ur goda idéer uppstår embryon till det som kan bli nya innovationer, men utan näring växer de inte till sig. Näringen består av nyfikenhet, energi och resurser i form av kapital. Någonstans i innovationsprocessen är det här man landar då politiken börjar ta plats. Goda idéer uppstår och muskler behöver sättas in. Då talar vi om . Det är någonstans där som den tidigare nämnda dödens dal uppstår, när det börjar bli svårt att få in kapital. Hur täpper man då till dödens dal? Det finns några varianter. I har vi som ett nyttigt redskap, men det offentliga kapitalet kan också ha sina sidor. När staten går in tidigt, och kanske rent av i processen, trängs det privata kapitalet fram i finansieringskedjan. Då vet det privata kapitalet att det inte behöver ta risken och gå in tidigare i finansieringskedjan, precis det som vi vill att det fria kapitalet ska kunna göra. Kapital måste få goda möjligheter att byggas, liksom goda möjligheter att verka. är som framstående innovationsland i behov av fler privata aktörer som har kapital och är beredda att använda det. Kapital måste kunna byggas upp i .