prot · H00997 · 2013-04-24 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 2 § Anmälan om kompletteringsval till skatteutskottet och näringsutskottet vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp anmält som suppleant i skatteutskottet och näringsutskottet under ledighet. vice talmannen förklarade vald den 24 april31 maj till suppleant i skatteutskottet (C) suppleant i näringsutskottet (C) 3 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Till hade inkommit följande skrivelse: Interpellation 2012/13:377 Till Interpellation 2012/13:377 Arbetslösheten från ett europeiskt perspektiv av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 4 § Anmälan om inkommen faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen inkommit och överlämnats till utskott: 2012/13:FPM88 Ändring av direktiv för anpassning till förordning om klassificering och märkning av ämnen och blandningar KOM(2013) 102 till arbetsmarknadsutskottet 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Propositioner 2012/13:144 till trafikutskottet /13:147 till kulturutskottet /13:151 till socialförsäkringsutskottet Motioner 2012/13:Ub15Ub18 till utbildningsutskottet /13:U21 och U22 till utrikesutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkande 2012/13:NU11 betänkande 2012/13:TU10 Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /13:MJU16 och MJU17 7 § Utökad undervisningstid i matematik Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2012/13:UbU16 Utökad undervisningstid i matematik (prop. 2012/13:64). 1 (MP): Den svenska skolan är bra på många sätt. Det tenderar vi att glömma . Våra barns och ungdomars förmåga till problemlösning är mycket hög. Våra elever är duktiga på mänskliga rättigheter, kritiskt tänkande, respekt för andra med mera. Våra elever är även bra på att navigera och på digital läsning. Detta är några av de områden som våra elever är mycket bra på. Medan vi ligger i topp på vissa områden ligger vi på genomsnittet eller under genomsnittet på andra områden. Vi vet dessutom att det finns brister i dagens svenska skola. Den borgerliga regeringen har trots hög svansföring misslyckats totalt med att förbättra de negativa aspekterna i den svenska skolan. Det handlar bland annat om att resultaten sjunker. Enligt internationella studie 2009 har svenska 15-åringars resultat i matematik försämrats. Bara visade 2003 att de svenska eleverna presterade över OECD-genomsnittet. , med folkpartistiskt styre inom skolpolitiken, ligger de svenska elevernas matematikkunskaper på en genomsnittlig nivå. Vid en jämförelse med resultatet i matematik undersökning har resultat signifikant försämrats 2009, skriver . Resultaten visar att andelen högpresterande elever i minskat medan andelen lågpresterande elever ökat . Det innebär att det har skett en förskjutning mot en större andel elever som inte uppnår grundläggande kunskaper och färdigheter. Andelen elever som skriver godkända resultat i det nationella provet i årskurs 9 har minskat. För att motverka de försämrade resultaten i matematik har regeringen föreslagit vissa förändringar i matematikundervisningen. Bland annat föreslår regeringen att antalet matematikundervisningstimmar i ska öka till totalt genom att man utökar det totala antalet undervisningstimmar. Vidare föreslås att skolan inte får minska antalet undervisningstimmar i bland annat svenska, engelska och matematik som en följd av skolans val. anser att regeringens förslag om att utöka antalet undervisningstimmar i matematik kan vara ett bra sätt att stärka det matematiska kunnandet hos våra barn och ungdomar, men vi anser också att det finns fler sätt att förbättra matematikundervisningen. Att tillföra undervisningstimmar i matematik kan bidra till att öka elevernas möjlighet att nå kunskapsmålen. Vi i ställer oss dock kritiska till hur regeringen hanterar frågan om skolans val. Av propositionen framgår, vilket jag redogjorde för , att endast undervisningstimmarna i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik inte får minskas som en följd av skolans val. Vi anser att även de undervisningstimmar som är avsedda för de estetiska ämnena bild, musik och slöjd inte ska minskas som en följd av skolans val. Forskning tyder på att möjligheter till estetiska uttryck har en gynnsam effekt på såväl elevens hälsa som hennes eller hans möjligheter att nå goda skolresultat. Därför vore det olyckligt om regeringen inte på motsvarande sätt skyddar de estetiska ämnena från eventuella minskningar av antalet undervisningstimmar till följd av skolans val. Regeringen uppskattar att drygt 700 heltidstjänster behövs för att den ökade undervisningen i matematik ska kunna genomföras. Det är ett faktum att det inte finns tillräckligt med utbildade och behöriga matematiklärare. Det kommer således att finnas en överhängande risk att behovet av matematiklärare inte kommer att kunna tillgodoses. uppmanar därför regeringen att återkomma med förslag på åtgärder syftande till att säkerställa att ett tillräckligt antal lärare i matematik finns att tillgå. Med åtgärder avses reformer som kan leda till ökad attraktivitet hos läraryrket så att fler studiemotiverade studenter söker till lärarutbildningen, genomför den och därefter arbetar som lärare. I har lärarnas utvecklings- och karriärmöjligheter länge varit eftersatta. Även lärarnas löner har hamnat efter. har vi pekat på behovet av reella satsningar på lärarna, förskollärarna och fritidspedagogerna, men regeringen har bara slagit dövörat till. Först har regeringen vaknat, och det är bra. Det är bättre sent än aldrig. Vi vill skapa utökade karriärmöjligheter för lärare som vi vill göra en bred satsning på lärarnas, förskollärarnas och fritidspedagogernas kompetens-, yrkes- och löneutveckling. Vi satsar på detta. Det är mer än en fördubbling av vad regeringen satsar. Det är främst genom att öka läraryrkets attraktionskraft som vi kan få de bästa att söka dit och bli lärare. Att få de bästa att bli lärare kan utgöra en god grund för en högkvalitativ skola där varje elev får en ärlig chans att lyckas och där eleverna är bra på språk och även på matematik, estetik och annat viktigt inom skolan. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservationerna 1, 3 och 4. Jag vill meddela att från , som är förhindrad att delta i denna debatt, har meddelat att hon yrkar bifall till våra gemensamma reservationer 1 och 4. 2 (KD): Numerisk analys, sats, analytiska funktioner, algebra I och II det handlar om matematikundervisning. Jag har fått förmånen att tala för hela Alliansen, och jag yrkar självklart bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Ett antal mätningar har visat att svenska barn har halkat efter barn från andra länder beträffande kunskaper i matematik. Vid en närmare granskning av till exempel PISA-undersökningarna kan vi konstatera att svenska barn inte alls har så mycket undervisningstid i skolan för matematik som deras jämnåriga kamrater från andra länder. Tiden har betydelse för inlärningen, tiden att få undervisning, tiden att få lära sig, tiden att få träna och repetera. Det är grunden för kunnandet längre fram. har som mål att fortsatt vara en kunskapsnation och ligga i fronten på den globala kunskapsutvecklingen. Vi kan naturligtvis inte acceptera att våra svenska elever inte har rätt till matematikundervisning jämförbar med den i många andra länder. Alliansregeringen är handlingskraftig, och jag är stolt över det. När konsekvenserna av våra timplaner för skolan blivit tydliga är vi beredda att med kraft handla. Vi vill ge eleverna den möjlighet som barn i andra länder har. Därför får de, med det förslag som ligger, utökad tid för lärande . Med råd som regeringen tagit av ska dessa timmar finnas tidigt, i årskurs 2 och 3. Det är helt begripligt. Det är i de tidiga åldrarna som eleverna lär sig beräkningar och begrepp. De lär sig helt enkelt det matematiska tänkandet. Enligt forskningen är den viktigaste faktorn för fortsatt kunskapsutveckling i matematik att man tidigt grundlägger ett matematiskt kunnande. tycker enligt sin reservation att det är bra att eleverna får dessa timmar, men de tycker att de ska få dem . Jag blir naturligtvis fundersam över en sådan reservation eftersom just det står i regeringens proposition till , och det är vad utskottets majoritet föreslår. Att ta hänsyn till den reservationen är därför föga meningsfullt. vill att dessa åtgärder ska vidtas tillsammans med andra satsningar, till exempel fortbildning av lärare. Därför undrar jag, återigen, vad den reservationen innebär. Vet de inte i vilket sammanhang propositionen och betänkandet skrivits? Det är i ett sammanhang där vi satsat på Matematiklyftet, som innebär kollegialt lärande och sker över hela landet. Vi har satsat på Lärarlyftet II med fokus på matematik, som också sker överallt . Dessutom har vi ett stort ämnesdidaktiskt forskningscentrum i , som sprider kunnande och forskningsresultat över hela landet. Kan det komma mer lämpligt i ett gemensamt sammanhang än detta? Att ska få i uppdrag att utarbeta allmänna råd har reservanterna från önskat, och vill tydligen även , i sin frånvaro, yrka bifall till det. Den rapporten, Utökad undervisningstid i matematik, kom från . Där ger man tillsammans med allmänna råd ett stöd till huvudmannen. Vi i Alliansen har så många viktiga saker att göra, där vi ska visa handlingskraft, att vi inte vill göra saker två bara för att tillfredsställa en opposition som inte tar till sig det som redan är gjort. Därför kan vi yrka avslag på det, men jag vill uppmärksamma kammaren på att vi inte yrkar avslag på idén utan bara på reservationen eftersom det som där efterlyses redan är gjort. oroar sig över en eventuell brist på matematiklärare, eftersom det bedöms att 700 heltidstjänster krävs för att motsvara matematiksatsningen. Vi är inte så oroliga, vill jag informera om, för behovet kommer att kunna tillgodoses. Vi har många satsningar på gång utöver detta för att vi ska ha väl utbildade och kompetenta matematiklärare till satsningen. Vi kommer, precis som , att följa upp all verksamhet. Finner vi att det är något som inte stämmer med de intentioner och mål som vi satt upp, då handlar alliansregeringen, för alliansregeringen är handlingskraftig. Vidare föreslås i betänkandet en ändring av timplan som innebär att antalet undervisningstimmar i svenska, svenska som andraspråk, matematik och engelska inte ska få minskas som en följd av satsningen. tycker att man borde uppgradera, om jag får kalla det så, detta skydd så att det också ska gälla bild, musik och slöjd. Det finner inte utskottet vara befogat. I det här sammanhanget tycker vi att det är viktigt att dessa språk och matematiken säkras. Slutligen vill jag nämna att denna satsning även gäller grundsärskolan, specialskolan och sameskolan, men där får satsningen till följd att det blir vissa justeringar beroende på de skolformernas speciella konstruktion och verksamhet. Elever behöver för att lära, skolor behöver pengar för att utöka undervisningstiden och kommuner behöver en skollag som förpliktar. Allt detta åtgärdas nu för att åstadkomma en förändring beträffande våra barns kunskaper i matematik. Alliansen arbetar för dagens och framtidens samhälle. ska stå starkt, och en viktig del i detta är möjligheterna för våra barn och ungdomar. (Applåder) I detta anförande instämde (KD), , , och (alla M), (FP) och i (C). 3 (V): Jag vet inte riktigt vad jag ska säga eftersom yrkat bifall till reservationer som jag inte hade tänkt yrka bifall till. Jag förbehåller mig nog rätten att representera i den här frågan här och i alla fall. Propositionen handlar om en utökning av matematiktimmarna i skolan. Vi får inte underskatta matematikens roll i den svenska skolundervisningen. Den har bäring på en rad ämnen som fysik, kemi, samhällskunskap, musik och även slöjd. Det är därför i grunden viktigt att våra elever har bra kunskaper i matematik. Därför ställer vi oss bakom propositionen. Den är bra. Det behövs utökade timmar i matematik i skolan. Där har vi ingen annan uppfattning. En proposition av det här slaget kan dock bli ännu bättre. Vi har därför lyft upp en del punkter som vi tycker att det finns anledning att lite grann fundera över, bland annat hur reformen ska genomföras, vilka riktlinjer kommunerna får när de ska verkställa beslutet. Vi menar att här har en viktig roll och att de därför bör ge ut allmänna råd och riktlinjer för att det hela ska kunna genomföras. säger majoriteten i utskottet att det inte behövs allmänna råd eftersom sådana redan finns och skolorna kan följa dem. säger majoriteten att ifall det inte räcker ska återkomma med förbättrade allmänna råd för undervisning i matematik. Man kan fundera på om det inte blir lite av strid om påvens skägg här. Men jag menar att det är bättre att vidta dessa åtgärder innan reformen sätts i sjön. Med de orden, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 2. 4 (S): För en gångs skull tänkte jag börja med att säga att det är ett väldigt bra betänkande och en bra proposition. Vi är, tro det eller ej, ganska överens med Alliansen i denna viktiga satsning. Jag säger det så att blir glad som Alliansens företrädare. Propositionen handlar som sagt om utökad undervisningstid i matematik. Detta innebär att den minsta garanterade undervisningstiden i ämnet matematik, framför allt i de obligatoriska skolformerna, ska ökas med samt att bestämmelserna för skolans val i ändras så att antalet undervisningstimmar i svenska, svenska som andraspråk, matematik och engelska inte får minskas. Skälet till förslagen är att matematikkunskaperna hos de svenska eleverna behöver förbättras. Andelen elever som har uppnått målen i matematik i slutet av årskurs 9 har minskat, som det genomsnittliga betygsgenomsnittet för samtliga ämnen har ökat. Denna bild bekräftas i flera nationella och internationella undersökningar. I samband med Timss undersökningar jämförs även de deltagande länderna med avseende på exempelvis undervisningstid. Dessa visar att svenska elever får relativt få undervisningstimmar i matematik och att skillnaden är större i årskurs 4 än i årskurs 8. Tidiga erfarenheter av matematik kan vara avgörande för framtida attityder till och intresse för ämnet. Brister i elevers matematikkunskaper som upptäcks och åtgärdas tidigt minskar också behovet av omfattande extra stödinsatser längre fram i utbildningen, såväl i matematik som i andra ämnen. Att ytterligare förstärka matematikundervisningen kan ge positiva effekter och bidra till förbättrad måluppfyllelse i hela utbildningssystemet, tror vi. Timplanen för anger hur den minsta totala undervisningstiden ska fördelas på varje ämne eller ämnesgrupp. I timplanen finns också tid för skolans val, det vill säga ett jämkningsutrymme som kan användas för att öka eller minska undervisningstiden i olika ämnen. För att värna likvärdigheten och kvaliteten i skolsystemet, i jämförelse med vad som gäller för specialskolan och sameskolan, bör timplan ändras så att det vid skolans val inte är möjligt att minska antalet undervisningstimmar i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik. Som nämnts får svenska elever relativt få undervisningstimmar i matematik vid en internationell jämförelse. Detta betänkande är därför bra och välbehövligt. Men liksom till exempel kommun i , där jag kommer ifrån, anser även vi att det inte räcker med enbart fler timmar. Den undervisning som bedrivs behöver också ha en hög kvalitet, och det finns satsningar på det i betänkandet. IFAU är inne på precis samma sak, liksom . Väldigt enkelt skulle man kunna uttrycka det hela som att det utan skickliga lärare egentligen inte spelar någon roll hur många timmar vi bedriver undervisning i matematik. Jag är otroligt stolt över de lärare vi har, men är också väldigt glad över att vi har satsningar på lärarna, både vi och oppositionen. har redan nämnt Matematiklyftet. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet i dess helhet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §.) 8 § Prövning av nätkoncession Föredrogs näringsutskottets betänkande 2012/13:NU12 Prövning av nätkoncession (prop. 2012/13:70). 5 (S): Vi ska nu debattera näringsutskottets betänkande nr 12 , som handlar dels om regeringens proposition Prövning av nätkoncession, dels om 17 motioner från den allmänna motionstiden om en rad olika elmarknadsrelaterade frågor. Låt mig inledningsvis konstatera att jag självfallet står bakom samtliga socialdemokratiska reservationer i betänkandet men för tids vinnande väljer att yrka bifall bara till reservationerna 1, 7 och 9. Att energifrågorna är en central del av den svenska politiken i allmänhet och näringspolitiken i synnerhet märks inte minst i näringsutskottets arbete. Det är ingen överdrift att påstå att energifrågorna är det klart dominerande ämnet på utskottets dagordning. Och det är inget konstigt med det. Energi- och inte minst el- och elmarknadsfrågor är viktiga. De är viktiga såväl för näringslivet och jobben som för oss alla som konsumenter och privatpersoner. Vi märker det även i ett EU-perspektiv. En mängd initiativ på det här området kommer från och visar på att energi- och elmarknadsfrågor är centrala också inom Europeiska unionen. Utskottet tillstyrker enhälligt regeringens proposition Prövning av nätkoncession. Propositionens syfte, att förenkla prövningen i ärenden om tillstånd att bygga starkströmsledningar, måste i allra högsta grad anses både vällovligt och välkommet. I när behovet av kraftig utbyggnad av nätkapaciteten i framstår som en nyckelfråga kan väl ingen annat än välkomna en lagstiftning som förenklar den processen. indelades i fyra elområden. Från vår sida har vi i åtskilliga debatter här i kammaren kritiserat regeringen för sättet som de infördes på. Bland annat har handläggningen KU-anmälts. Frågan kommer dessutom att bli föremål för prövning i förvaltningsrätten inom en inte alltför avlägsen framtid efter ett överklagande från . Men utöver kritiken mot införandet har vi än mer kritiserat konsekvensen av införandet: högre elpris i främst elområde 4 för såväl företag som privatpersoner. I en tuff och utsatt marknadssituation kan en prisskillnad på några ören vara avgörande för ett företag i detta geografiska område. Vilken är då lösningen på problemet? har ett överskott på elproduktion. 2012 exporterade drygt . Problemet och obalansen består i att elen i huvudsak produceras i de norra delarna av och att differensen mellan produktion och konsumtion främst finns i , i den del som kallas elområde 4. Vad krävs då? Jo, i första hand två saker: en ordentligt utbyggd överföringskapacitet, i huvudsak via stamnätet, och en ökad produktionskapacitet i den del av där efterfrågan och konsumtion överstiger produktionen. Vad har då regeringen gjort mot bakgrund av och med anledning av den kritik som införandet av elområdena medfört? Kritiken har ju kommit från betydligt fler håll är från oppositionen här i . Inte minst har den kommit från näringslivet och dess organisationer. Jo, man har bland annat givit två utredningsuppdrag: att utreda dels vilka prisskillnader som införandet medfört, dels eventuella effekter på konkurrenssituationen. Vad har då utredningarna kommit fram till? frågar sig vän av ordning. Jo, exempelvis att det uppstått tydliga strukturella prisskillnader mellan södra och norra , att priserna på slutkundsmarknaden varit klart högre för alla avtalsformer i elområde 4, att konkurrensen på slutkundsmarknaden är oförändrad och att det är troligt att får ett permanent högre elpris jämfört med innan elområdena tillkom. Det är tur att man kan utreda viktiga frågor och få klargörande svar om orsak och verkan. Dessutom har en konsult, , på regeringens uppdrag utrett möjliga åtgärder för att minska skillnaderna i elpris mellan elområdena. Vad regeringen avser att göra med anledning av de förslag som utredaren pekar på återstår att se. Sammanfattningsvis kan man konstatera att regeringens agerande när det gäller införandet av elområden måste betraktas som aktivt, men att regeringens agerande när det gäller konsekvenserna av införandet närmast präglas av ett kraftfullt avvaktande. En kraftig utbyggnad av den infrastruktur som elnäten utgör är nödvändig mot bakgrund av vad jag redan nämnt: behovet av kraftigt ökad överföringskapacitet från norr till söder för att motverka orimliga prisskillnader inom landet. Men en utbyggnad är nödvändig också för att klara den ökande produktionen av förnybar el. Utbyggnaden innebär att vi ska förverkliga det som går under beteckningen smarta nät. Det handlar kort sagt om att klara större flexibilitet på såväl produktions- som konsumtionssidan. Av alla aktörer på nätsidan är naturligtvis ägaren av stamnätet, , den viktigaste vad gäller både att skapa överföringskapacitet och att möjliggöra en ökad andel förnybar el i systemet. Att investeringarna i stamnätet har varit otillräckliga vet vi alla. Låt mig därför redan nu säga att ansvaret här faller på den tidigare socialdemokratiska regeringen, så slipper majoritetsföreträdarna säga det i sina anföranden . Men ansvaret och kritiken faller också mycket tydligt på den nuvarande regeringen. Det är utmärkt att den nuvarande regeringen har utökat Svenska kraftnäts investeringsram rejält. Frågan är bara: Vad får vi ut av det? Vi vet att vissa år har av investeringsramen utnyttjats. Den rapport från som kom och som innebär en svidande kritik mot regeringens sätt att styra, eller rättare sagt att inte styra, får vi säkert anledning att återkomma till här i kammaren i särskild ordning. Men sammanfattningen som gjorts av rapporten har landat i att regeringens passivitet har lett till högre elpriser. Rapporten sammanfattar kritiken i ett antal punkter på ungefär följande sätt: Regeringen har varit passiv i sin styrning av och de insatser som skulle kunna ha gjorts inom området överföring av el. Regeringen bör överväga begreppet affärsmässighet för Svenska kraftnäts uppdrag. Tillståndsprocessen för stamnätskoncessioner är för långsam. Regeringen har inte via sin myndighet, i det här fallet, i tillräcklig omfattning utfört en förebyggande och nationellt täckande tillsyn av leveranskvaliteten. Regeringens information till om Svenska kraftnäts investeringar har brustit, vilket har gjort att det inte är möjligt för att följa upp effekten av de beslut som har fattats. Med detta i åtanke, herr talman, behövs tydligt politiskt fokus på nätutbyggnad för att klara de energipolitiska utmaningar som vi står inför. Då duger det inte med en regering som passivt sitter på läktaren. Det krävs aktivitet och handling för att skapa förutsättningar för en elproduktion i som upprätthåller möjligheterna för svensk industri att hävda sig i en tuff konkurrens och producera mer el från förnybara källor. Jag avslutar, herr talman, med att än en gång yrka bifall till reservationerna 1, 7 och 9. 6 (MP): För att klara klimat- och energiutmaningen behöver vi fler som deltar, inte färre. Flera av de motioner vi debatterar handlar om att ta bort hinder för fler att delta. Vi politiker har ett ansvar att ta till vara det engagemang som finns, vare sig det är hos hushåll, företag eller hos kommunala energibolag. Låt mig börja med frågan om hushållens rätt att sälja sitt elöverskott ut på nätet och kvitta perioder av överskott av el mot perioder av underskott i den egna produktionen. Nettodebitering kan liknas vid att hushållen får dra av den el de säljer på sin egen elräkning. när hushåll med mikroproduktion av el producerar mer el än de själva använder behöver energibolagen inte ge någon ersättning utan kan så att säga ta emot elen gratis på sitt nät. Det finns runt om i landet ett flertal energibolag som har insett det tokiga i detta och på eget initiativ infört en ersättning liknande nettodebitering.