prot · H009116 · 2013-06-04 00:00:00 — Det har vi kunnat göra också i den nuvarande budgeten medan andra länder fått skära ned och därmed har sämre förutsättningar att klara jobben långsiktigt. Det råder ingen tvekan om det. Det räcker med att titta på arbetskraftsdeltagandet, som är det högsta eller näst högsta i . Det är bara att titta på sysselsättningen, som är högre i än den var när krisen började. Jag noterade att i sin partiledarintervju fick upplysa om att har den lägsta långtidsarbetslösheten av alla länder. Det är klart att i bred mening har stått sig starkt, och det är därför att vi har en effektiv samhällsmodell med väl fungerande lönebildning och ansvarsfulla parter och också därför att regeringen har kunnat tillföra energi och kraft . Det är centralt för konkurrenskraften och för jobben att man är attraktiv för utländska investeringar och att företagen vill investera just i . Då är bolagsskatten central. Jag kan därför bara hålla med i den fråga som ändå till slut måste landas: Kommer Socialdemokraterna att föreslå en höjd bolagsskatt? Jag kan inte tro att detta är sant. 29 (S): Det blev en hel del debatt, och höll sig något så när till bolagsskatten. Men jag ska ändå koka ned det till det som jag egentligen ställde interpellationen om. Den handlar nämligen om den relativa nyttan av en sänkning av bolagsskatten. Det var det som resonemanget gick ut på och som jag ville ha svar på. Resonemanget var helt enkelt följande: sänker bolagsskatten och tvingar grannländerna att göra samma sak. gör det med motivet att vi på det sättet ska bli attraktiva och kunna konkurrera bättre och dra till oss företag som annars kanske skulle ha varit i , , eller någon annanstans. Men eftersom dessa länder nu också sänker bolagsskatten blir summan av kardemumman att vår relativa konkurrenskraft inte ökar gentemot dessa länder. Då säger i svaret att kapitalstocken ökar i företagen och de blir stabila. Då säger jag att minst en fjärdedel av denna bolagsskattesänkning hamnade i storbankerna, som har använt pengarna till vinstutdelning. Dessa 4 miljarder är dubbelt så mycket som beloppet i det socialdemokratiska förslaget som handlade om att vi skulle kunna minska storleken på varje skolklass i de lägre klasserna med fem elever. Jag tror att svenskt näringsliv och vår framtida försörjning hade varit mer betjänta av att kunna ha fler lärare per elev i de lägre klasserna än att de som har bankaktier fick utdelning trots att inte tyckte att bankerna skulle dela ut sådan. Därutöver måste jag ställa följande fråga till när jag nu har möjlighet, även om det är en annan debatt om bolagsskatten: Varför deltar inte i det internationella arbete som pågår för att omstrukturera bolagsskatten? kan bli en stor förlorare när och G8-länderna nu håller på att göra om hela bolagsskattesystemet. Vi är inte där. Varför är vi inte det, ? 30 Finansminister (M): Vill vi värna jobb, välfärd och höga löner i måste vi ha förutsättningar för investeringar här. Det har regeringen lagt fram en bred budgetproposition för att uppnå. Det handlar om en historisk satsning på att bygga ut infrastrukturen med ett nytt stamnät på järnvägssidan, det handlar om en historisk uppgradering av vår forskning och utveckling, och det handlar om en sänkning av bolagsskatten därför att vi vet att det är det som är marginalskatten på investeringar. Har man för hög bolagsskatt får man för låg kapitalstock, och man får för hög skuldsättning i företagen. Sänker man bolagsskatten och stramar åt räntereglerna blir svensk ekonomi stabilare, mer tillväxtorienterad och har bättre förutsättningar att bära höga reallöner. ska vara en höglöneekonomi, och då är sänkt bolagsskatt tillsammans med infrastruktur och forskning viktiga delar av en sådan strategi. Det är inte så att förlorar på att blir mer konkurrenskraftigt. Det är alldeles självklart att det är en fördel för om , och för en klok politik. Tittar vi på direktinvesteringar i vår region kommer det i grunden att handla om att man utvärderar hela regionen. Om är attraktivt växer vi starkt tillsammans. Det är en fördel för om man i , och för en klok politik. Har man en högre kapitalstock i , eller har man högre reallöner och bättre köpkraft utifrån att man då också kan importera mer av våra produkter. Ett starkt med ett konkurrenskraftigt näringslivsklimat, där kloka socialdemokrater i , och landar i att likt den sänka bolagsskatten, är en del av denna typ av ramverk. Det är en klok politik, och den står regeringen för. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2012/13:393 om ekonomiska frizoner och avgiftsnedsättning 31 Finansminister (M): har frågat mig hur jag ser på inlåsningseffekten i förslaget om nystartszoner samt hur konkurrensneutralitet ska garanteras och omflyttning av jobb över gränsen från icke skattegynnat område till skattegynnat område ska undvikas. Åtgärder för fler jobb och mer kunskap i skolan är grunden för att minska utanförskapet. har utanförskapet minskat med 200 000 personer från en hög nivå. Nystartszoner är ett ytterligare verktyg för att minska utanförskapet i områden där det är stort. Att skapa sysselsättning i utsatta områden är av stor vikt för de boendes möjligheter att få en första kontakt med arbetsmarknaden och i förlängningen avgörande för att hålla samman som land. Kravet på att en fjärdedel av arbetad tid ska utföras av boende i en nystartszon syftar till att företag inte enbart ska använda lokaler utan även den arbetskraft som finns i zonerna. Att skattemässigt gynna vissa områden innebär per definition att konkurrensneutraliteten frångås. kan välja att omlokalisera sin verksamhet till nystartszoner, som nystartade företag i ökad utsträckning kan välja att etablera sig i dessa nystartszoner. Själva syftet med förslaget är just att göra dessa områden mer attraktiva för företagande. Internationella erfarenheter visar att nystartszoner kan ha positiva effekter om de kombineras med andra åtgärder. Under förutsättning att det finns ett ekonomiskt utrymme och att Europeiska kommissionen godkänner förslaget är vi beredda att föreslå att nystartszoner införs på försök . Tillsammans med andra åtgärder såsom en stärkt arbetslinje, mer kunskap och ökad likvärdighet i skolan är detta ett steg för att minska utanförskapet och underlätta för framväxten av fler jobb. 32 (S): Det är ingen tvekan om att det behövs åtgärder med anledning av att vi har en massarbetslöshet i och att stora grupper ställs utanför möjligheten till egen försörjning. Därom råder det verkligen ingen tvekan. Vi socialdemokrater har mängder av förslag. De handlar mycket om att se till att människor blir rustade att kunna ta de jobb som finns, att förbättra utbildning, matchning och förmedling men också om att se till att det kommer fram nya jobb. Regeringen slänger i något slags panik fram ett förslag om frizoner. Det innebär att man ska peka ut vissa områden det handlar egentligen om statistiska zoner, om vi ska uttrycka oss rätt i detta sammanhang där arbetslöshet och andra indikatorer talar för att det behövs extra insatser. Förslaget innebär att om ett företag som är beläget i ett sådant område och har mindre än 50 anställda och om minst var fjärde av dessa anställda bor i ett sådant område skulle man få en kraftigt reducerad arbetsgivaravgift. Det finns ett ideologiskt vägval i detta som gör att jag blir ganska orolig. Jag kommer från , jag bor i och jag verkar i . Vår idé tack och lov styrs av en rödgrön majoritet handlar om inkludering och mobilitet, om att man ska göra arbetsmarknaden stor och se hela staden och hela regionen som en gemensam arbetsmarknad. När man i talar om att bygga spårvagnslinjer tänker man bygga den första till eller från det är valfritt just för att människor ska få möjlighet att komma till andra delar av staden eller regionen för att få sin utkomst och sin sysselsättning där. Men detta förslag från den borgerliga regeringen handlar om att man säger: Ni som bor i dessa områden, stanna där för allt i världen. Stannar ni där kommer vi att sänka avgifterna, och de företag som verkar där kommer att få lägre skatter. Detta är helt fel tänkt, skulle jag vilja säga. Om vi vill ha riktig integration är det inte så här man ska göra. Jag har huvudsakligen ställt frågan utifrån konkurrensneutralitet. Detta är huvudlöst. Jag ska ta ett exempel. Vi fortsätter med . Det är ett område som egentligen inte är speciellt lämpat för näringsverksamhet, industrier och allt annat, men det finns handel. Ett av de handelsföretag som är mest kända i heter Citygross. Det gör ett fantastiskt arbete i . Massor av Rosengårdsbor är anställda. Det är aktivt och stöttar lokalt föreningsliv, och en massa sådana saker. Det har fler än 50 anställda. Det ska betala normala arbetsgivaravgifter. I samma centrum ligger andra livsmedelsaffärer vi kan till exempel ta Mixmat som har färre än 50 anställda. De ska få en arbetsgivaravgift som är lägre. Hur ska man motivera de stora och ofta väldigt seriösa företagen när de andra ska få en kraftig skatterabatt? Det finns ett annat företag som heter och som ligger precis utanför . Det har färre än 50 anställda, men adressen hamnar inte i den statistiska zon som gör att det får i arbetsgivaravgift i stället för . Min fråga till finansministern är väldigt enkel. Hur har ni tänkt när ni ska vända upp och ned på allt vad konkurrensneutralitet och lika villkor för företagande heter? 33 (M): har regeringen genomfört omfattande åtgärder för att stimulera både utbud och efterfrågan på arbetskraft samt förbättra matchningen. Viktiga reformer har varit jobbskatteavdragen och en återupprättad arbetslinje i socialförsäkringssystemet. Alliansen har reformerat arbetsmarknads- och utbildningspolitiken för att rusta människor för jobb. Åtgärder har vidtagits för att stimulera efterfrågan på grupper med en svag förankring på arbetsmarknaden, till exempel nystartsjobb och sänkta socialavgifter för unga. Regeringens samlade jobbpolitik med en tydlig arbetslinje som har stärkt drivkrafterna att arbeta samt en arbetsmarknads- och utbildningspolitik som rustar människor för jobb har medfört att utanförskapet minskat och sysselsättningen ökat i . Det finns ingen enkel lösning för att bekämpa arbetslösheten. Alliansregeringen har redan vidtagit många åtgärder, men det finns fortsatta problem, kanske framför allt på grund av utdragna efterverkningar av finanskrisen. Utmaningen att etablera sig på arbetsmarknaden är störst för ungdomar som har ofullständiga betyg från gymnasiet och för personer som är födda utanför . Då måste man börja titta på andra möjliga lösningsförslag. Nystartszoner är ett sådant. Det ska ses som ett viktigt komplement till andra åtgärder. Att det går bra för beror på att alliansregeringen har fört en samlad ekonomisk politik som präglas av ansvar, arbete och kunskap. Jobbskatteavdrag, förändringar i socialförsäkringen och förändringar av a-kassan har gjort att det lönar sig bättre att arbeta. Nystartsjobb och förändringar av arbetsmarknadspolitiken har gjort att vi stöttar dem som har svårigheter på arbetsmarknaden. Omläggning av utbildningspolitiken i riktning mot mer av kunskap, betyg och prov gör att vi lägger en starkare grund. Bättre företagsklimat med borttagen arvsskatt och förmögenhetsskatt och sänkt bolagsskatt gör att står sig väl. Socialdemokraterna förordar en politik där det ena benet är stora skattehöjningar. Höjda arbetsgivaravgifter för unga, höjd restaurangmoms och höjd bolagsskatt är hörnpelarna. Det ska användas till en bred utbyggnad av bidragssystemen. Praktiskt taget varje bidragssystem ska byggas ut. Det som tillkommit under den senaste budgetomgången är barnbidraget. Men det gäller också a-kassan och sjukförsäkringen, och förtidspensioneringen ska öppnas, och så vidare. I en välfärdsstat med en åldrande befolkning har Socialdemokraterna det relativt anmärkningsvärda receptet att de ska höja skatterna på arbete och efterfrågan för att kraftigt bygga ut socialförsäkringssystemet så att fler människor lämnar arbetsmarknaden. Hur tänker de? Värre blir det när man inser att Socialdemokraterna skulle genomföra sin politik tillsammans med och . Då ska först efterfrågan skäras ned med höjd moms, höjd bensinskatt och höjda transportskatter. Sedan ska de lägga på kostnader i form av höjda arbetsgivaravgifter, höjd bolagsskatt och försämringar av företagsklimatet. Det är klart att den åtstramningspolitiken kommer att leda till färre människor i arbete. behöver mer av arbete, mer av produktion, mer av välfärd, fler människor på arbetsmarknaden, högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Då kan man inte föra en politik som skattar bort jobb och trycker ut människor från arbetsmarknaden. Det är en bakvänd politik, fru talman. Jag hade haft viss förståelse för kritiken om regeringen inte hade lagt fram nya förslag för att försöka komma åt de utmaningar som fortfarande finns utan slagit sig till ro och förnöjt konstaterat att i mätning efter mätning ligger väldigt bra till. Men det gör inte alliansregeringen. Här kommer ett förslag som är väl värt att pröva. Nystartszoner kan vara ett sätt som tillsammans med andra åtgärder kan bidra till att minska utanförskapet i de mest utsatta områdena. Det har det visat sig göra i andra länder. Då är det väl värt att testa även hos oss. Kan andra länder klara diverse gränsdragningar utgår jag från att vi även klarar det i . Jag välkomnar regeringens förslag till nystartszoner och ser fram mot den kommande debatten. 34 (S): har vi här fått en uppläsning av moderat retorik. Det tackar vi för. svarar att åtgärder för fler jobb och mer kunskaper i skolan är grunden för att minska utanförskapet. Skolan går tyvärr baklänges i . Det kan man konstatera. Kunskap i skolan är inte det som prioriteras . Utanförskapet har krympt med 200 000 personer, säger . Arbetslösheten växer och växer. Jag vet inte om den räknas in i utanförskapet i moderat retorik . Men så är det. Jag vill först kommentera detta med ekonomiska frizoner. håller på och syr ett lapptäcke. betalar enskilda personer olika skatt beroende på om de är sjuka, pensionärer, jobbar eller är föräldralediga. Han har ytterligare spätt på med olikheter. Man subventionerar arbetsgivaravgiften beroende på ålder. Sedan har han lagt in en subvention i olika branscher. Beroende på vilken bransch det är har man olika förutsättningar. Jag tänker på och . ska han lägga in ett subventionerat avdrag beroende på var man bor. Det är fantastiskt. Jag är helt övertygad om att den gode egentligen inte tycker om det här förslaget. Jag tror att det är en eftergift för och , precis som det var när han gjorde förändringarna av fastighetsskatten. Det var socialministern som drog i förändringarna av fastighetsskatten. Det var ganska häpnadsväckande. Det kan inte vara så att det främjar en ekonomi att man lägger in olika regelsystem beroende på var människor bor. Precis som säger påverkar det konkurrensneutraliteten. Om det blir mer förmånligt i ett område blir det naturligtvis mindre förmånligt i ett annat område. På vilket sätt skulle det gynna ekonomin? Jag har för mig, , att i en tidigare debatt har sagt till mig att man som nationalekonom vill ha rent spel. Detta är inte rent spel. Jag förstår inte varför man kommer med detta förslag, förutom förklaringen att är helt övertygad om att det är rätt sätt att gå fram på. Men jag tror inte att är så övertygad. säger i svaret: Internationella erfarenheter visar att nystartszoner kan ha positiva effekter. Jag förstår att man då har tittat i . Man införde det i , och sedan gjorde man en utvärdering av det. Man kunde inte konstatera om det hade positiva effekter eller inte. Det är ungefär som med de andra sakerna. Man kan inte föra till bevis att jobbskatteavdraget har lett till fler jobb. Det är fantastiskt. Det gäller också de andra subventioner som finns. vet vi att och andra kritiserar detta. Senast var det några ekonomer som skrev i att olika subventionerade zoner inte fungerar. Det har blivit ett lapptäcke. Vad blir nästa grej efter detta, ? På vilket sätt främjar detta konkurrensen? Det blir en obalans i konkurrensen. Det blir inte konkurrensneutralt. Här är man beredd att direkt lägga in ett sådant förslag. Men när det gäller andra områden, fru talman, till exempel taxibranschen och annat, där det är mycket fusk, där står tomhänt och säger att han inte kan göra något och inte vill lägga sig i. Jag håller tyvärr med , fru talman: Det här begriper jag inte hur du kommer fram med. Det måste vara . 35 Finansminister (M): har gjort framsteg när det gäller utanförskapet. Det är 200 000 färre som står utanför arbetsmarknaden . Men det är klart att detta är ett av våra mest allvarliga samhällsproblem. Unga människor, människor som har kommit till , måste ha enklare och bredare väg in på arbetsmarknaden. Det finns inte en enda lösning eller en universalmedicin som hanterar den svårigheten, utan det är ett brett reformpaket som regeringen jobbar med. Det handlar om att förstärka utbildningssystemet. Det handlar om att förbättra sfi. Vi får från en förändring av försörjningsstödet som ska göra att man får behålla mer om man arbetar. Vi håller på brett med parterna med yrkesintroduktion för att vidga och öppna vägarna in på arbetsmarknaden. Då är frågan: Kan det vara värt att pröva den här typen av lösningar som vi nu talar om? Det finns en del som talar för att det kan fungera bra. Det kan vara så att de som har kommit till eller bor i områden med väldigt svag arbetsmarknadsförankring har sämre kontaktnät. Det finns en del som tyder på det. Många jobb tillsätts ju via kontakter. Vi vet att det lokala näringslivsklimatet kan spela en roll för hur enkelt det är att hitta ett arbete. Låt oss vara klara över att kriterierna för de här nystartszonerna är mycket tuffa. Det handlar om att det är ett mycket lågt arbetskraftsdeltagande. Det handlar om att det är många som inte klarar sig till gymnasiekompetens och en bra utbildning. Det handlar om ett utbrett bidragsberoende. Det är helt enkelt mycket strikta kriterier, och det gör att man landar i mycket utsatta bostadsområden. Då kan man ställa sig frågan: Är det helt orimligt att pröva ett förslag om en liten lättnad på arbetsgivaravgiften? Det kan det inte vara, för Socialdemokraterna har administrerat stödområden med lägre arbetsgivaravgifter. Det är precis det system som Socialdemokraterna en gång införde och sedan har vårdat och behållit för våra stödområden. Där anser de tydligen att detta fungerar. Jag kan inte föreställa mig att det inte finns exakt samma gränsdragningsproblem fast på andra platser än dem som nu anser vara så allvarliga att förslaget inte fungerar. Eller är det möjligtvis så att det ska aviseras här från Socialdemokraternas ledare i skatteutskottet att också stödområdena ska avskaffas? Det skulle kunna vara en händelse som ser ut som en tanke, givet att man ska införa en lastbilsskatt, slå till med höjd bensinskatt och en massa andra pålagor som ska slå ut vår basindustri. Det vore kanske också logiskt att på detta systematiska sätt, för att missgynna glesbygden, ta bort stödområdena. Men om man menar att det kan fungera där, då är man ändå skyldig svaret på frågan: Varför skulle det inte kunna ha en viss positiv effekt i de här områdena? Jag vill inte förenkla diskussionen och säga att detta är en universalmedicin eller att vi är säkra på att detta kommer att fungera. Men det är en så pass begränsad kostnad och belastning att det är värt att pröva. Och det är värt att pröva i kombination med de andra åtgärderna: en bred satsning på svenska för invandrare, en bred förstärkning av utbildning och skola för dem som kommer till , en förändring av försörjningsstöd och andra bidragssystem så att det lönar sig bättre att arbeta och naturligtvis det vi gör för att generellt förbättra näringslivsvillkoren. Det kan vara värt att prova detta. Vi är beredda att vända på varje sten för att skapa förutsättningar för full sysselsättning. Det är så vi tycker att ett rättvist samhälle som präglas av sammanhållning ser ut, att vi aldrig ger upp förutsättningar för att skapa jobb åt alla. Det är en politik för full sysselsättning. 36 (S): Jag får väl uppmana finansministern att lägga de här exemplen på minnet. Jag lovar att jag kommer igen med dem, om regeringen lägger fram det här förslaget , antingen i budgeten eller som en särproposition. Kom ihåg City Gross i , som sysselsätter väldigt många som bor i , som tar en aktiv del i stadsdelens utveckling, stöttar barn- och ungdomsverksamhet och, vad jag misstänker, är den största privata arbetsgivaren. De kommer att straffas genom att få betala betydligt högre arbetsgivaravgifter än andra konkurrerande företag i . Det andra är , som gör en stor insats och anställer väldigt många från de här områdena men har oturen att ligga utanför det som blir den statistiska zonen för den här arbetsgivaravgiften. Jag tänker nog förfölja finansministern med de här frågorna och gärna höra svaret till de här företagen om varför de ska straffbeskattas. Det finns en annan mycket intressant aspekt på detta. En företagare i sade till mig: Om jag nu har fyra anställda, har företaget i , där minst var fjärde anställd måste bo, och har en som bor i , om det sedan går bra och den personen vill flytta någon annanstans, vad händer då med företaget? Ja, har man fyra anställda och den fjärde flyttar från den zonen och de tre inte bor där, då förstår jag förslaget så att företaget plötsligt ska betala full arbetsgivaravgift för alla fyra. Det blir väldigt dyrt för företaget om den personen ska flytta från det här området. Prata om inlåsningseffekter! Ni har än så länge inte lagt fram propositionen, så ta och tänk igenom detta riktigt ordentligt! Finansministern har varit i skatteutskottet , och vi har pratat om överutnyttjandet av RUT-system och annat. Vem som helst inser att om adressen, vilken sida av gatan man bedriver verksamheten vid, ger så stor skillnad i hur stora lönekostnaderna kommer att bli, då kommer detta naturligtvis att användas på många konstiga sätt. som ligger på fel sida av gatan slås ut av dem som ligger på rätt sida av gatan. Jag kan till och med tänka mig att fastighetspriserna för lokaler där man kan bedriva näringsverksamhet kommer att hamna på olika nivåer om de finns på ena eller andra sidan av de här zongränserna. Sammantaget är det inte utan att man reflekterar var inne på det över att vi har en finansminister som i alla fall har en ungdomshistoria som teoretisk nyliberal men som har presterat förslag på att staten ska reglera hur många anställda man ska ha, som ska vara max 50 för att man ska få ta del av detta, var de anställda ska bo, där minst var fjärde ska bo i en viss zon, och var man ska bedriva verksamheten, som ska vara i en viss zon. Lägger man sedan till 3:12-reglerna och den diskussion som pågår där vill den före detta nyliberalen tydligen också reglera hur många delägare det ska kunna vara i ett företag. Det är inte utan att man undrar. har ju muren fallit. Annars tror jag att det hade funnits någon i gamla DDR som skulle ha dragit nytta av kunskaper. 37 (M): är inne på . är ett av de länder som nämns i utredningen. Men det gör även , och . Dessutom har geografiskt differentierade arbetsgivaravgifter , och där har utvärderingar visat att det är ett såväl effektivt som träffsäkert styrinstrument när det gäller att stärka tillväxtsförutsättningarna i vissa områden. De gällande reglerna i godkändes av Eftas övervakningsorgan , om det är någon som undrar. Beträffande välfärden: var inne på lärartäthet och annat, som är en del av välfärden. Socialdemokraterna vill på något sätt fördela skinnet innan björnen är skjuten. Nystartszoner är en strategi i jakten på björnen. Sedan finns det ekonomiskt utrymme att nyttja skinnet och köttet och fortsätta att solidariskt finansiera den svenska välfärden. 38 (S): Jag sitter och funderar här i kammaren när jag hör . Är det så att gör detta till en etnisk fråga helt och hållet? Han säger att det ska lösas med frizoner och mer sfi.