prot · H10948 · 2013-12-17 00:00:00 — En av samhällets absoluta huvuduppgifter är att alla människor ska ges möjlighet att arbeta och försörja sig själva efter egen förmåga. Politiken ger förutsättningarna för jobb, men de stora jobbskaparna är företagen. Att samla i ladorna i goda tider för att använda det klokt när det är tuffare tider är ett förhållningssätt som räddat många familjer, många företag och många länder . Tack vare att tillsammans med Alliansen har fört en klok politik, under ett snävt ramverk, finns det en styrka i de offentliga finanserna i som är i det närmaste unik i ett europeiskt perspektiv. I stora delar av har lågkonjunkturen som följde efter finanskrisen fortfarande ett fast grepp. Trots att vi fortfarande i stor utsträckning påverkas av lågkonjunkturen har vi lyckats hålla uppe efterfrågan och sysselsättning. Men är vi nöjda där? Vi vill använda vår styrka för att stödja tillväxt, och med det sysselsättning, för att motverka att arbetslösheten biter sig fast. Det är klokt att använda den kraft vi har samlat i ladorna . Det gör vi med många olika insatser. Det finns beräkningar på att redan existerande jobbskatteavdrag ska leda till fler sysselsatta, och vi förstärker det inför nästkommande år. Reformen har förutom att stärka hushållsekonomin för personer med låga inkomster varit ett viktigt steg för att stärka sysselsättningen. Yrkesintroduktionsavtal som parterna har träffat på ett antal olika avtalsområden är ett efterlängtat steg för . Det är ett samlingsnamn för avtal om anställningar av unga utan tidigare erfarenhet i yrket, i olika branscher. har argumenterat för behovet av det här på svensk arbetsmarknad. Vi kan konstatera att vi har den mest välutbildade generationen ungdomar i svensk historia, men också den med minst yrkeserfarenhet. har mycket sammanpressade löneskalor, även jämfört med våra nordiska och europeiska grannländer – den som ska komma in på arbetsmarknaden i måste göra det med nästan samma lön som kolleger med mycket större färdigheter. Yrkesintroduktionsanställning är en anställningsform där nyanställda ungdomar varvar arbete med utbildning. Löner ges enligt kollektivavtal för arbetstiden, men utbildning och handledning är inte lönegrundande. Arbetsgivarna får sänkta arbetsgivaravgifter och stöd till handledning. Samlad erfarenhet visar att en kombination av arbete, utbildning och handledning är ett bra sätt för unga att komma in på arbetsmarknaden. Yrkesintroduktionsanställningarna är ett resultat av de samtal regeringen har haft med arbetsmarknadens parter. skulle gärna se att denna lärlingsliknande anställningsform var öppen för många fler som kan lära på jobbet och att yrkesintroduktionsavtalen breddas till att gälla fler. är vi dock oerhört glada över att ha fått reformen på plats och ser fram emot att det ska vara en väg in i arbete för ungdomar. Vi gör också ett omtag när det gäller lärlingsutbildningarna, med ökat stöd till handledning och kostnadsersättningar, och vi sänker arbetsgivaravgifterna ytterligare för unga . När det gäller insatser för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden förbättras kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin kontinuerligt, i synnerhet i sysselsättningsfasen. Det är angeläget att insatserna anpassas till individerna så att de efter egna förutsättningar stegvis kan närma sig arbetsmarknaden. Vägen tillbaka till arbete tar tid. Därför är det bra att det särskilda anställningsstödet förlängs från nuvarande ett till . Vi satsar på utvecklingsanställningar på för ungdomar, och vi ber regeringen fortsätta leverera bra förslag som lade fram. Nyanlända som får ett instegsjobb eller ett nystartsjobb kommer närmare arbetsmarknaden än de utan subventionerad anställning. Det finns ytterligare effektiviseringsmöjligheter för att få fler i jobb genom att bättre nå ut till arbetsgivare och se över stödvillkoren. Instegsjobb och nystartsjobb för nyanlända är dock två subventionerade anställningsformer som infördes , och har granskat om dessa subventionerade anställningsformer medverkar till att förbättra nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Det visar sig att så är fallet. Det gäller särskilt när en nyanländ först får ett instegsjobb och därefter ett nystartsjobb. Det är dock viktigt att slå fast att det för att det ska bli jobb krävs att det finns företag och att deras förutsättningar spelar roll. Förutom jobbskatteavdrag kan och nämnas som jobbskapare, och sänkt restaurangmoms ger fler jobb, fler arbetade timmar och dessutom sänkta priser. Jobben är grunden för hela samhällets utveckling – för jämlikhet, jämställdhet, välfärdens finansiering, förebyggande av utanförskap och inte minst tillväxt i hela landet. Eget arbete är fundamentalt för såväl frihet som trygghet för den enskilde. I BP14 ger alliansregeringen förutsättningar för fler jobb hos jobbskaparna runt om i företagen. Det är på väg åt rätt håll. Siffrorna pekar i rätt riktning. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 104 (KD): När vi – jag tror att det är – debatterade budgetområdet arbetsmarknad och arbetsliv i kammaren inledde jag mitt anförande med att tala om ett tilltagande antal varsel på arbetsmarknaden. Då hade 20 000 personer varslats om uppsägning . är läget lite ljusare, och arbetsmarknaden är i alla fall mer än då på väg åt rätt håll. Vår ekonomi i är exportberoende och påverkas i stor utsträckning av länderna runt omkring oss och av den globala utvecklingen. De svenska företagen tävlar med företag från hela världen i tuff konkurrens. Då måste vi i ha ett företagsklimat som uppmuntrar företag att stanna i och flytta till . I en enkät som presenterar befarar av företagsledarna att företagsklimatet skulle bli sämre om Socialdemokraterna styrde . tror att företagsklimatet skulle bli bättre. Företagsklimatet är ett väsentligt område att arbeta med, eftersom jobb skapas av företagare som investerar sitt engagemang, sin tid och ofta sina egna pengar i att förverkliga den idé man har som grund för sitt företag. Därför ska det vara enkelt och lönsamt att driva företag i . En politik för företagande är en politik för jobben. som vi ser att det är lite ljusare går konjunkturuppgången ganska trögt, och arbetslösheten ligger fortfarande på en alldeles för hög nivå. Det är därför välkommet att alliansregeringen vidtar åtgärder som stimulerar hushållens ekonomi, skapar nya och bredare vägar för ungdomar in på arbetsmarknaden och förbättrar förutsättningarna för långtidsarbetslösa att komma i arbete. Det femte jobbskatteavdraget och avskaffandet av arbetslöshetsavgiften ger mer pengar i hushållens vardagsekonomi och bidrar till ökad sysselsättning. Regeringens stöd till parternas yrkesintroduktionsanställningar, de så kallade YA-jobben, är ett bra första steg mot ett system som liknar de framgångsrika lärlingssystem som finns i exempelvis . Enligt finns det ett klart samband mellan väl utbyggda lärlingssystem och låg ungdomsarbetslöshet. Det är bra att det finns en bred enighet kring YA-jobben och att de företag som tar emot en ung YA-jobbare får ekonomiskt stöd för handledning. Det är angeläget att minska gapet mellan jobb och utbildning. Därför är vi i beredda att gå ännu längre än med yrkesintroduktionsanställningar. För att ta fler steg mot ett lärlingssystem också i tycker vi att den ganska utredda frågan om utbildningsanställningar även borde leda till förslag på hur vi parallellt med YA-jobben kan stärka ungas möjligheter att kombinera jobb och utbildning och få sitt första jobb tidigare. De förstärkningar som har gjorts på de praktiska yrkesprogrammen behöver också ytterligare fortsätta. anser att yrkesutbildningar behöver innehålla mer praktik och att skolan inte ska kunna tillhandahålla praktik för de egna eleverna i skolans lokaler – det är viktigt att minska gapet mellan jobb och utbildning. När det gäller insatser för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden är det välkommet att regeringen arbetar kontinuerligt för att förbättra kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin, i synnerhet i sysselsättningsfasen. Det är positivt att regeringen föreslår en satsning på utvecklingsanställningar vid . Varje person som kan arbeta ska ges möjlighet att göra det utifrån sina egna förutsättningar. Varje person ska få möjlighet att jobba av sin förmåga. har nämnts i debatten. Den lämnade betänkandet Sänkta trösklar – högt i tak. Arbete, utveckling, trygghet. Utredningen föreslog förstärkningar och förändringar av de arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med funktionsnedsättning. Vi kristdemokrater tycker att har kommit med många goda initiativ och bra förslag. Regeringen har genomfört vissa delar, men ytterligare insatser behövs. Jag har förtroende för att regeringen jobbar med frågan och snart kommer till med förslag, men jag tycker också att det är bra att vi enas om ett tillkännagivande där vi ber regeringen att återkomma med förslag som just tar sin utgångspunkt i . Det här är angelägna frågor som vi i tycker är viktiga att prioritera. Arbetsförmedlingen har tagits upp i debatten . har lyft fram som ett exempel att lära av när det gäller matchningen på arbetsmarknaden. Det finns fler länder att titta på för att hitta nya vägar att effektivisera arbetsförmedlandet. Det är hög tid att gå vidare och pröva nya lösningar där offentliga och privata aktörer verkar på lika villkor. Vi föreslår att privata arbetsförmedlare får ta över och att de får betalt när de hjälper personer att hitta jobb. Regeringen har aviserat en bred översyn av Arbetsförmedlingen. Det är viktigt att denna översyn också ser över möjligheten att konkurrensutsätta Arbetsförmedlingens utförarorganisation. Förändringarna på arbetsmarknaden och det faktum att vi kommer att behöva jobba allt längre ställer högre krav på en god arbetsmiljö. Med perspektiv pekar de indikationer som finns på arbetsmiljöområdet på en positiv utveckling. Det finns dock anledning att noga följa och analysera utvecklingen när det gäller antalet dödsolyckor och arbetsskador för att den långsiktiga minskningen ska kunna fortsätta. En viktig fråga för ett hållbart arbetsliv på lång sikt är den psykosociala arbetsmiljön och att den är god. Ny teknik skapar nya möjligheter för anställda. är många ständigt nåbara via telefoner och läsplattor. Det skapar förstås en flexibilitet och gör att den anställde ofta kan lägga upp sitt arbete mer självständigt, men det finns också risker med att ständigt vara uppkopplad och nåbar. Det behövs mer forskning och kunskap, men det viktigaste är att arbetsgivare och arbetstagare kommer överens. Att ta fram en mobilpolicy kan till exempel vara en bra väg att gå. Som i de flesta frågor på arbetsmarknaden har arbetsmarknadens parter här ett stort ansvar. När gränsen mellan arbete, fritid och familjeliv blir mindre tydlig är det viktigt att både arbetsgivaren och den anställde vet hur de ska förhålla sig till den nya teknik som jag talade om. Oppositionspartiernas förslag har en tydlig gemensam inriktning. Det är höjda skatter som gör det dyrare att anställa och arbeta. Vi i Alliansen kan inte ställa oss bakom en sådan prioritering eftersom den riskerar att leda till högre arbetslöshet och lägre sysselsättning. Sammantaget innebär oppositionspartiernas skattehöjningar att kostnaderna för att anställa skulle öka med och att det skulle löna sig mindre för den enskilde anställde att arbeta. Det ska sägas att vissa av de arbetsmarknadspolitiska förslagen i oppositionspartiernas motioner är goda, men det mesta återspeglar insatser som regeringen redan har genomfört eller kommer att genomföra. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på samtliga motioner. (Applåder) (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 10 § Beslut om ärenden som slutdebatterats MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Punkt 5 (Miljörättvisa) 1. utskottet 2. res. 3 (MP, V) Votering: 286 för utskottet 43 för res. 3 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 23 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 3: 25 MP, 18 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 7 (Utfasning av miljöskadliga subventioner) 1. utskottet 2. res. 5 (V) Votering: 310 för utskottet 19 för res. 5 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 24 MP, 23 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 5: 1 MP, 18 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Punkt 4 (Konkurrenskraft) 1. utskottet 2. res. 3 (MP) Votering: 182 för utskottet 25 för res. 3 122 avstod 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 23 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 3: 25 MP Avstod: 104 S, 18 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 6 (Ekologisk produktion m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (S) 3. res. 6 (MP) Förberedande votering: 107 för res. 5 25 för res. 6 197 avstod 20 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 181 för utskottet 104 för res. 5 43 avstod 21 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 23 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 5: 104 S Avstod: 25 MP, 18 V Frånvarande: 8 S, 8 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 7 (Myggbekämpning) 1. utskottet 2. res. 8 (SD) Votering: 310 för utskottet 19 för res. 8 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 100 M, 25 MP, 23 FP, 22 C, 18 V, 19 KD För res. 8: 1 S, 18 SD Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats KU9 Tillgänglighet och deltagande i val Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Svenskt medborgarskap och deltagande i kommunval) 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 310 för utskottet 18 för res. 21 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 25 MP, 23 FP, 21 C, 18 V, 19 KD För res. : 18 SD Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 2 C, 2 SD, 1 V SoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Punkt 3 (Administrationen i vården) 1. utskottet 2. res. 2 (S, V) 3. res. 3 (MP) Förberedande votering: 122 för res. 2 25 för res. 3 182 avstod 20 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 183 för utskottet 121 för res. 2 25 avstod 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 100 M, 23 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 2: 103 S, 18 V Avstod: 25 MP Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 6 (Narkolepsi) 1. utskottet 2. res. 6 (SD) Votering: 309 för utskottet 20 för res. 6 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 100 M, 25 MP, 23 FP, 22 C, 17 V, 19 KD För res. 6: 1 S, 18 SD, 1 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 7 (Högkostnadsskyddet inom vården) 1. utskottet 2. res. 7 (MP) Votering: 304 för utskottet 25 för res. 7 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 23 FP, 22 C, 18 SD, 18 V, 19 KD För res. 7: 25 MP Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 10 (Nationellt samordningsansvar för sällsynta diagnoser) 1. utskottet 2. res. 8 (S, MP, V) Votering: 182 för utskottet 147 för res. 8 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 23 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 8: 104 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 11 (Ersättning för vanvård i samhällsvården) 1. utskottet 2. res. 9 (SD) Votering: 311 för utskottet 18 för res. 9 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 25 MP, 23 FP, 22 C, 18 V, 19 KD För res. 9: 18 SD Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 12 (Ersättning för vanvård i samhällsvården ) 1. utskottet 2. res. 10 (MP, SD, V) Votering: 268 för utskottet 61 för res. 10 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 23 FP, 22 C, 19 KD För res. 10: 25 MP, 18 SD, 18 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Punkt 1 (Mål för utgiftsområde 7) 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 1 (SD) Votering: 311 för utskottet 18 för res. 1 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 25 MP, 23 FP, 22 C, 18 V, 19 KD För res. 1: 18 SD Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 3 (Biståndsramen och anslagen inom utgiftsområde 7) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 293 för utskottet 18 för res. 4 18 avstod 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 25 MP, 23 FP, 22 C, 19 KD För res. 4: 18 SD Avstod: 18 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 4 (Avräkningar – regelverk och information) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) Votering: 182 för utskottet 145 för res. 5 1 avstod 21 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 23 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 5: 104 S, 23 MP, 18 V Avstod: 1 MP Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 MP, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 8 (Kapital- och skatteflykt) 1. utskottet 2. res. 11 (S, MP, V) Votering: 182 för utskottet 147 för res. 11 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 23 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 11: 104 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 11 (Styrning, uppföljning och utvärdering) 1. utskottet 2. res. 16 (S) Votering: 163 för utskottet 104 för res. 16 61 avstod 21 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 23 FP, 22 C, 19 KD För res. 16: 104 S Avstod: 25 MP, 18 SD, 18 V Frånvarande: 8 S, 8 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 12 (Biståndspolitisk plattform) 1. utskottet 2. res. 19 (SD, MP, V) Votering: 266 för utskottet 61 för res. 19 22 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 100 M, 23 FP, 21 C, 19 KD För res. 19: 25 MP, 18 SD, 18 V Frånvarande: 9 S, 7 M, 1 FP, 2 C, 2 SD, 1 V Punkt 17 (Sanitet) 1. utskottet 2. res. 24 (SD) Votering: 292 för utskottet 18 för res. 24 18 avstod 21 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 99 M, 25 MP, 23 FP, 22 C, 19 KD För res. 24: 18 SD Avstod: 18 V Frånvarande: 8 S, 8 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 18 (Klimatinsatser) 1. utskottet 2. res. 26 (V, MP) Votering: 286 för utskottet 43 för res. 26 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 23 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 26: 25 MP, 18 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 20 (Markinvesteringar) 1. utskottet 2. res. 28 (S, MP, V) Votering: 182 för utskottet 147 för res. 28 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 23 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 28: 104 S, 25 MP, 18 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UFöU1 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan (ISAF) och framtida deltagande i Natos utbildningsinsats (RSM) i Punkt 1 (Avslag på propositionen) 1. utskottet 2. res. 1 (V) Votering: 311 för utskottet 18 för res. 1 20 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 25 MP, 23 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 1: 18 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 1 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 2 (Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan (ISAF)) 1. utskottet 2. res. 2 (SD) 3. res. 3 (V) Förberedande votering: 19 för res. 2 20 för res. 3 289 avstod 21 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 292 för utskottet 18 för res. 3 18 avstod 21 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 25 MP, 22 FP, 22 C, 19 KD För res. 3: 18 V Avstod: 18 SD Frånvarande: 8 S, 7 M, 2 FP, 1 C, 2 SD, 1 V Punkt 3 (Framtida svenskt deltagande i Natos utbildningsinsats (RSM) i och utvecklingssamarbete) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) 3. res. 5 (V) Förberedande votering: 19 för res. 4 19 för res. 5 290 avstod 21 frånvarande Tredje vice talmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning. Tredje vice talmannen anmodade (S) och (M) att fungera som kontrollanter vid lottningen samt (V) att förrätta lottningen. Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammaren hade således antagit res 5. Huvudvotering: 290 för utskottet 18 för res. 5 18 avstod 23 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 100 M, 25 MP, 21 FP, 22 C, 19 KD För res. 5: 1 SD, 17 V Avstod: 1 FP, 17 SD Frånvarande: 9 S, 7 M, 2 FP, 1 C, 2 SD, 2 V Punkt 4 Kammaren biföll utskottets förslag. SoU2 Vissa frågor om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och Punkt 2 (Sjukgymnasternas specialisering) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, SD, V) Votering: 267 för utskottet 60 för res. 1 22 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 22 FP, 22 C, 19 KD För res. 1: 25 MP, 18 SD, 17 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 2 FP, 1 C, 2 SD, 2 V Punkt 3 (Införande av en svensk motsvarighet till yrkestiteln advanced nurse) 1. utskottet 2. res. 2 (MP, SD) Votering: 284 för utskottet 43 för res. 2 22 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 22 FP, 22 C, 17 V, 19 KD För res. 2: 25 MP, 18 SD Frånvarande: 8 S, 7 M, 2 FP, 1 C, 2 SD, 2 V Punkt 5 (Utbildningskrav m.m. inom den sociala barn- och ungdomsvården) 1. utskottet 2. res. 4 (MP, V) Votering: 285 för utskottet 42 för res. 4 22 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 22 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 4: 25 MP, 17 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 2 FP, 1 C, 2 SD, 2 V Punkt 6 (Specialistutbildning inom den sociala barn- och ungdomsvården) 1. utskottet 2. res. 5 (V) Votering: 309 för utskottet 17 för res. 5 23 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 99 M, 25 MP, 22 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 5: 17 V Frånvarande: 8 S, 8 M, 2 FP, 1 C, 2 SD, 2 V Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU1 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Punkt 2 (Sektorsmål för transportsektorns klimatutsläpp) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 180 för utskottet 146 för res. 1 23 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 22 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 1: 104 S, 25 MP, 17 V Frånvarande: 8 S, 8 M, 2 FP, 1 C, 2 SD, 2 V Punkt 5 (Anslaget för Gotlandstrafiken) 1. utskottet 2. res. 3 (V) Votering: 310 för utskottet 17 för res. 3 22 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 100 M, 25 MP, 22 FP, 22 C, 18 SD, 19 KD För res. 3: 17 V Frånvarande: 8 S, 7 M, 2 FP, 1 C, 2 SD, 2 V Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU4 Elektroniska vägtullssystem Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § Aktuell debatt: De svenska skolresultaten i 105 (MP): Det är något märkligt i debatten om resultaten i .