prot · H00993 · 2013-04-17 00:00:00 — Det är en kombination av demokrati, marknadshushållning och frihandel som åstadkommer att miljoner människor lyfts ur fattigdom med hjälp av dessa viktiga principer. ska vara en tydlig röst i både EU och andra forum för en öppen och fri handel och för att motverka protektionistiska krafter, inte minst i tider av osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen. Det verkar ha en effekt att skapa protektionistiska strömningar när det blir problem i ekonomin. Det är lika viktigt att de pågående förhandlingarna inom världshandelsorganisationen , den så kallade Doharundan, kan föras framåt, som de andra förhandlingarna vi har talat om här. Utsikterna ser tyvärr inte särskilt ljusa ut för att Doharundan ska kunna slutföras i närtid utan är snarare ganska dystra. Detta innebär att måste fortsätta att vara en pådrivande kraft i förhandlingarna. Högst på agendan står nu att väcka Doharundan som närmast har slumrat in efter hinder från främst och också EU, och . var inne på de mekanismer som bidrar till att det inte kommer till en lösning i närtid. Många oroas över att rundan håller på att ersättas alltmer av bilaterala och plurilaterala frihandelsavtal. De avtalen utesluter alldeles för ofta också fattigare länder. Ökningen av de bilaterala avtalen är resultatet av bristen på framsteg inom WTO. Doharundans blockering paralyserar nu hela systemet. Det finns till och med de som menar att WTO:s relevans över huvud taget är i gungning på grund av detta. Därför krävs nu ledarskap och handling. Det handlar ytterst om alla de resurser och miljarder om det nu är kronor, dollar eller euro spelar ingen roll som skulle kunna frigöras om förhandlingarna kunde föras till ett lyckat slut. I det betänkande vi diskuterar behandlas ett antal olika handelspolitiska områden, som handel och arbetsvillkor, miljöteknik till utvecklingsländer, miljö- och djurskyddskrav, exportförbud av snus, exportfrämjande, digitala handelshinder, handel med sjukvårdstjänster, miljöteknikexport, export av svenska bär och exportfrämjande och politik för en global utveckling. Jag kan bara säga att i majoriteten avstyrker vi antingen motionerna för att vi tycker att motionärerna har fel eller för att kraven redan är tillgodosedda. Det är de som ligger bakom att vi yrkar avslag på samtliga förslag. Med tanke på att mina allianskamrater redan har debatterat en del av detta är det inte rimligt att jag nu upprepar den debatten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Energipolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2012/13:NU17 Energipolitiska frågor. 99 (S): är det för ytterligare en energidebatt. handlar det om ett antal motioner från allmänna motionstiden. Utskottsmajoriteten avstyrker samtliga, och det föranleder oss socialdemokrater att ha ett antal reservationer. Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna 1, 5 och 13. Omställning av samhället i en mer hållbar riktning är en utmaning men också en möjlighet. Det krävs kraftfulla miljö-, klimat- och energiåtgärder som skapar förutsättningar för människor att ta miljöansvar i sin vardag. Genom investeringar i infrastruktur, bostäder och förnybar energi blir det enklare för människor och företag att göra klimatsmarta val som fler jobb skapas. Det är en vinna-vinna-situation. Socialdemokraternas mål för den svenska energipolitiken är att trygga tillgången på el och annan energi med en energiproduktion som är långsiktigt hållbar och konkurrenskraftig på en gränsöverskridande marknad, och vi ska ha överskott av el. Jag inledde vår energidebatt med att säga att vi socialdemokrater anser att all svensk energi kan komma från förnybara energikällor. Det är en fråga om vilja och politiskt mod. Se bara tillbaka på vår svenska energipolitiska historia! Vi har något att leva upp till, vi som sitter i . Det krävs av oss att våga lyfta blicken och se hur vi tillsammans kan ge stabila spelregler och långsiktiga visioner om ett hållbart energisystem. Därför vill jag än en gång lyfta fram frågan om behov av blocköverskridande energiöverenskommelser. Men den viljan finns ju inte hos sittande regering, tyvärr. Jag tror att det är dåligt för både den svenska industrin liksom hushållen och energibranschen att vi inte lyckas att komma överens. Som jag inledde med att säga vill vi att all energi ska komma från förnybara energikällor. Därför krävs det högre mål, ökad ambition och satsning på energiforskningen. Vi har redan nu nått målet som är uppställt på förnybart. Detta visar att det går bara den politiska viljan finns. Vi socialdemokrater vill höja målen. Men det krävs, som jag sade, stabila, långsiktiga spelregler. I detta betänkande hanteras ett antal motioner om bland annat biogas där vi tillsammans med och önskar en biogasstrategi och att det fastställs nationella mål för den årliga biogasproduktionen. Vi nämner också havsbaserad vindkraft där de hinder som finns behöver lösas snabbt. Bland annat handlar det om landanslutningar, och där har kommit med intressanta lösningar. kom en utredning med förslag till hur man ska underlätta just för havsbaserad vindkraft. Regeringen måste agera. När det gäller solenergi vill vi socialdemokrater att får i uppdrag att se över nuvarande insatser och regelverk för att öka solenergins andelar. Vi i ligger alldeles för långt efter länderna i som har ungefär samma solinstrålning som vi. Vi har i tidigare motioner nämnt behov av planeringsmål för solenergi. Just nu händer det spännande saker. Det är som startat en egen utredning för att se över ett långsiktigt hållbart energisystem. Det är något som vi från Socialdemokraterna, efterlyst . Det är bra, för vi behöver mer kunskap och samma grund att stå på för att se vilka vägar som går att gå. Det kommer också att underlätta för att vi ska kunna sätta oss ned tillsammans över blockgränserna bland myndigheterna, näringsliv och organisationer och tillsammans fundera på hur vi löser framtidens behov. Vilka möjligheter finns, och vilka är problemen? Myndighetens utredning är efterlängtad, och jag tror att den kommer att ge oss redskapen vi efterfrågar. Sedan är det bland andra vi här i som ska besluta om vilka vägar vi ska gå. I övergången till ett förnybart energisamhälle kommer alltmer av produktionsenheterna att vara lokalt ägda och småskaligt uppbyggda. Utmaningarna här är att förankra kunskap lokalt, skapa en folkrörelse kring förnybar energi, samt att bygga ut det smarta nät som stöttar bland annat småskalig elproduktion. För att nå mer av lokalt engagemang och såväl småskaliga som storskaliga lösningar krävs ett antal politiska beslut som till exempel gör att man kommer till rätta med uttagsskatten för vindkraftskooperativ. En annan viktig fråga är nettodebitering. Jag förutsätter att regeringen kommer fram med ett förslag. Nettodebiteringen är spännande och ger möjlighet för dig och mig att bli än mer engagerade i energiproduktion och energianvändning. En fråga man ställer sig är hur regeringen och dess företrädare i utskottsmajoriteten tänker när vi nu redan har uppnått målet för förnybar energi. Vad vill ni göra nu och framöver till 2020? Kommer det nya kraftfulla mål, eller ska marknaden få fritt utrymme utan politiska visioner och mål? Det går alldeles för sakta, och det finns för dålig ambition från regeringens sida när det gäller energipolitiken. Jag brukar säga när jag är ute på debatter att det är tur att vi har EU:s energipolitik, annars hade vi ingenting att göra i näringsutskottet. Vi måste också öka takten och intresset för energieffektiviseringen. Det är den smartaste grejen att göra när det gäller energiområdet. Det handlar om att spara energi och använda den på smartaste sätt. Vi politiker ska stimulera och uppmuntra energieffektivisering. Vi har till exempel hela bostadsområdet. Här finns mycket mer att göra. Vi måste bygga om bostäderna från miljonprogrammet på ett miljöriktigt och hållbart sätt för att minska energiförbrukningen. Nya hus ska byggas med lågenergimetoder och lågenergiförbrukning. Alla möjligheter att skapa ett mer resurssnålt, miljöanpassat och kostnadseffektivt energisystem genom att effektivisera energianvändningen är väldigt stora. Vi vet att potentialen är stor i . Därför vill vi från Socialdemokraterna, se införandet av vita certifikat som ställer krav på elleverantörerna att bidra till att införa effektivisering. Vi tror det behövs fler verktyg i verktygslådan för att nå framgång. konstaterar att inte kommer att nå målet effektivare användning 2020. Vad drar regeringen för slutsatser av det? Vad drar utskottsmajoriteten för slutsatser av det? Är det att vänta och se, eller kommer det åtgärder? Tiden springer ifrån oss om vi ingenting gör. Det är många frågetecken kvar när det gäller regeringens agerande för vår framtida energipolitik, både när det gäller förnybarhetsmålet och energieffektiviseringen. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla S). 100 (MP): Sedan senast debatterade energipolitiken har presenterat nya siffror över svenska folkets åsikter om kärnkraften. Mätningen visar att motståndet håller i sig. Det är till och med fler som vill avveckla nu än . vill avveckla och vill behålla eller bygga ny. Denna folkvilja ger oss politiker ännu ett skäl att skynda på utbyggnaden av förnybar energi och satsningar på energieffektivisering. Att använda energi smartare och därmed kunna minska energianvändningen är den viktigaste pusselbiten i energiomställningen. Det är det snabbaste, billigaste och miljöbästa sättet att fasa ut miljödåliga alternativ. Och potentialen för energieffektivisering är enorm. Den statliga har visat på en lönsam potential att spara . Det är mer än hälften av vad kärnkraften levererar. Regeringen har i budgetpropositionen klargjort att målet om minskad energiintensitet kommer att bli svårt att nå. Analysen är gjord utifrån dagens politik. pågår arbetet med EU:s energieffektiviseringsdirektiv som ställer krav på att skärper upp arbetet med energieffektivisering. menar att det behövs en fördubbling av insatser för att nå målet. Även den internationella energibyrån IEA har uppmanat den att öka energieffektiviteten. Men regeringen har inte svarat med några förslag. Tvärtom har man i budgeten skurit ned stödet till hushåll och företag att använda energin smartare. Socialdemokraterna, och föreslår gemensamt att regeringen ska ompröva förslaget om vita certifikat. Det är ett system som använts framgångsrikt i flera länder såsom , , och . Vita certifikat låter energiföretagen leverera mer nytta och mindre energi. Med ett sådant system får energiföretagen uppdraget att erbjuda sina kunder åtgärder för att effektivisera sin energianvändning. Detta är ett system som har varit så framgångsrikt att nu föreslår att det införs i fler länder. Det är förvånande att regeringen har sagt nej utan att presentera några egna förslag. Ingen gynnas av en politik för energislöseri. Vindkraften byggs ut snabbt i både och världen. Utbyggnaden skapar nya gröna jobb och är en viktig pusselbit för att nå målet om förnybar energi. Men den positiva utvecklingen i har börjat sakta ned på grund av ett antal hinder på vägen. Generellt är svenska folket mycket positivt till att bygga ut vindkraft. Nio av tio vill att vi fortsätter att bygga ut vindkraften som . Men alltför ofta blir det lokala kontroverser där det ska byggas vindkraftverk eftersom människor i orterna inte inkluderas. För att ta till vara den potential som finns i vindkraften är det nödvändigt att öka allmänhetens deltagande och därmed acceptans för vindkraft i närmiljö. Ett sätt att uppnå detta är att erbjuda dem som bor i närheten av planerade vindkraftverk rätten att bli delägare genom att köpa andelar i vindkraftverket. Detta har varit mycket framgångsrikt i , där det mesta av vindkraften faktiskt ägs av privatpersoner till skillnad från i . Det här betänkandet behandlar även frågan om biogas. Den största utmaningen i att nå ett helt förnybart energisystem är troligen transportsektorn. Ett hållbart transportsystem innebär att fler resor görs med kollektivtrafik och att mer gods transporteras på järnväg, som vi utvecklar fler förnybara drivmedel. Biogas är det miljöbästa bränslet som finns att tillgå. Om gödsel, avloppsslam och andra organiska substanser som annars läcker växthusgasen metan samlas in och görs till biogas får man dubbel klimatnytta. Runt om i finns det många spännande projekt kring biogas. Men medan enskilda kommuner och regioner går före sitter regeringen med armarna i kors. saknar en nationell strategi för biogasen. Regeringens mål om en fossiloberoende fordonsflotta gör ingen verklig klimatnytta om det inte följs upp med konkret politik. Socialdemokraterna, och presenterar ett gemensamt förslag om att regeringen ska ta fram en biogasstrategi och konkreta åtgärder för hur vi kan nå en ökad biogasproduktion. : Den förnybara energin gör miljönytta först när den ersätter miljösämre alternativ som kärnkraft eller fossil energi. I dagens betänkande finns också en motion från som kräver ett stopp för utvinning av fossil energi i . Planerna på utvinning av bland annat skiffergas behöver avbrytas om ska ha en konsekvent och tydlig linje i klimatfrågan. En tydlig politik för förnybar energi förutsätter också en tydlig politik bort från de fossila energislagen. Jag står bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 1, 3 och 13. I detta anförande instämde (MP). 101 (SD): Jag vill börja med att yrka bifall till reservationerna 2 och 4. Några av de viktigaste frågorna vi har framför oss gällande produktion och uttag av energi är bland annat långsiktig planering gällande investeringar, konkurrens och global samhällsnytta för att skapa en stabil och säker leverans av el. Men en viktig aspekt som inte får glömmas bort är även elkunden, som i slutändan får bekosta kalaset vid eventuella felaktiga beslut. Vi måste börja se att el är något positivt, särskilt när övergången sker från produktion av fossila bränslen. Vi behöver även inse att all produktion av el och energi har för- och nackdelar. Det är lätt att stå här och vurma för sin vision och målsättning, men just visioner och kostnader har historiskt inte alltid gått att sammanföra på ett optimalt sätt. Just kostnader och dess påverkan på konkurrensen är något som vi behöver vara realistiskt medvetna om. Vi ser enorma investeringsprojekt i gällande den decentraliserade infrastrukturen och utbyggnaden av intermittent energiproduktion. Men kostnader på tusentals miljarder är inte det enda problemet i ett europeiskt perspektiv. Vi ser resultatet av bland annat det olyckliga beslutet att avveckla tysk kärnkraft, nämligen stora subventioner för intermittenta energislag och energitoppar som belastar kringliggande nationers elnät, men störst är bristen på reglerkraft. Dessutom går det nu europeiska rykten om att även kärnkraften ska kunna regleras. Så länge vi inte kan lagra överskott av energi kommer att lida brist på reglerkraft. Om jag får tala i termer av ädla metaller kommer nordisk regler- och balanskraft att klassas som elguld, och detta är något som vi ska värna om för den nordiska marknaden och dess konkurrenskraft. Givetvis ska vi ha europeiska elförbindelser, för även vi kan behöva balansera vårt behov och exportera vid gynnsamma tillfällen. Men försiktighet bör råda att göra en full utbyggnad av dessa kontinentala förbindelser, så länge vårt elnät inte klarar full överföringskapacitet från norr till söder, för att inte ett högre europeiskt energipris ska drabba svenska elkonsumenter, och då särskilt i den södra delen. Vi har i en av världens absolut bästa energimixer gällande både utsläpp och balansering och dessutom ett mycket gott år för export av el. Detta kan vi tacka både kärnkraften och vattenkraften för. Vi måste se det som vår skyldighet att värna om dessa energislag för att säkerställa god konkurrens- och exportkraft. Vi måste ge våra företag och den tunga basindustrin alla tänkbara medel för att värna om jobben och göra det attraktivt att verka och producera i . Kärnkraften står för en betydande del av vår elproduktion, och vi, men även näringslivet, ser behovet av att säkerställa detta och att bygga ny kärnkraft. Vi ser vikten av ökad forskning och utveckling inom alla delar, till exempel när det gäller nya generationens verk men även inom slutförvar. Detta genererar en trygg och stabil grund för framtida investeringar i men även en kunskap för export. Vi skulle kunna diskutera alla energislags positiva och negativa effekter men att avveckla just kärnkraften som baskraft, minska vattenkraften som är både bas och reglerkraft, fasa ut fossila bränslen och satsa enorma summor på europeiskt elnät och intermittenta energislag kommer att få konsekvenser. Att göra allt detta på en gång utan att det påverkar konsumenterna ser vi som orimligt. Ska vi dessutom göra oss beroende av olja och gas från utomeuropeiskt politiskt instabila stater och konkurrera med eventuell billig skiffergas från gör vi en blunder både miljömässigt och ekonomiskt. Vi måste ställa rimliga krav som inte stryper utvecklingen, miljönyttan och konkurrensen. Därför menar vi att prioriteten ligger i att säkerställa ett samarbete med närliggande nationer, bygga ut vår infrastruktur och satsa på forskning och utveckling gällande energi, miljö och kärnteknik. Detta möjliggör det viktigaste, nämligen att fasa ut fossila bränslen för minskade koldioxidutsläpp. 102 (V): Jag skulle kunna göra det enkelt för mig och bara säga att jag ansluter mig till vad och sade i sina anföranden. Jag delar i stort deras uppfattning. Jag ska dock säga några ord. Jag yrkar bifall till reservation 1 som handlar om biogas och ny målsättning och till reservation 13 som handlar om energieffektivisering och vita certifikat. Att klimatutmaningen är vår tids ödesfråga har vi hört världens ledare uttala vid olika tillfällen och inte nog med det. De har också talat om vikten av att vidta kraftfulla åtgärder för att minska de klimatpåverkande växthusgaserna. Detta var också vår statsminister tydlig med inför klimatförhandlingarna i , men efter det har det varit mycket tyst från honom. publicerade en prognos för hur medeltemperaturen skulle kunna utvecklas till 2050 om inget görs eller om vi fortsätter som . Den kan höjas med fyra grader. Det är problematiskt redan vid två graders höjning. Det är inte bra som det ser ut med den klimatförändring vi har. Då förstår ni själva effekterna vid fyra graders klimatförändring. I den svenska debatten har jag hört från dem som tycker att vi ligger bra till, att vi är bäst i klassen, att vi är ett föredöme när det gäller klimatomställning och att vi har nått långt. Ytterligare åtgärder och större krav skulle inte vara effektiva eller kostnadseffektiva, och det skulle inte heller ha någon större påverkan på de globala utsläppen. Det är en farlig inställning. I har vi väldigt bra förutsättningar att skapa ett samhälle förnybar energi, vilket har föreslagit. Tänk er att en stad i med en befolkning motsvarande skulle anamma vår energipolitik, lägga till lite och höja kraven. Jag är övertygad om att vi skulle hylla det, jubla och tycka att det var jättebra. Men det påverkar inte de totala utsläppen ett dugg om inte vi heller gjort det. Om vi gör det eller om gör det spelar ingen roll för det totala. Men här har vi möjligheten, så varför ska vi då inte göra det? Vi har fått besked om att vi har nått vårt mål när det gäller förnybar energi. Vi har passerat och ligger på , och det är kvar till 2020. Det är givetvis väldigt bra, tycker jag och . Frågan är dock vad regeringen vill göra de kommande åtta åren. Vad har ni för förslag? Är ni nöjda nu även om vi har förutsättningarna att gå mycket längre och göra det kostnadseffektivt? har föreslagit att vi ska ta fram en plan för förnybar energi och visat på det. Vi har lagt fram konkreta förslag i i vårt budgetbetänkande som vi behandlade när det gäller solenergi, forskning, smarta nät, vindkraftens utbyggnad och den havsbaserade vindkraften. Vi har med det i texten här, och vi har det som motivreservationer också. Det går att göra mycket mer om man bara vill, och vi vill. Men det gäller också att ha förmågan att fatta politiska beslut, och det är den borgerliga regeringens stora problem. Ni är inte överens internt om vad ni ska göra. Egentligen finns det en majoritet i för att gå mycket snabbare fram inom en rad områden, så det är synd. Vi förlorar tid och tempo. Vi har lagt fram förslag i tillsammans med Socialdemokraterna och vad gäller energieffektivisering. brottas med direktivet att vi ska energieffektivisera med 1 ½ procent . Jag har sett rapporten; det är inget färdigt förslag. På det sätt som laborerar med direktivet blir det mycket tricksande med siffror för att göra det så lätt som möjligt för svenskt vidkommande. Besparingsbetinget i rapporten skulle inte på långa vägar uppnå de intentioner med direktivet som funnits. Det blir ett tricksande med statistik. Till exempel anser man i rapporten att vi ska tillgodoräkna oss av sparbetinget för det vi har gjort . Det kan man diskutera om vi ska göra. Man exkluderar dessutom hela trafiksektorn för att få ned volymen. Det känns inte bra. När det var på tapeten sade gång på gång att energieffektivisering är den billigaste, mest effektiva och bästa miljöåtgärd vi kan vidta. Jag delar den uppfattningen. Det var en klok inställning. Varför vidtas då inga åtgärder? Varför försöker man skjuta upp frågan om vita certifikat som är ett klart och tydligt exempel på hur vi kan gå vidare och ställa krav på att våra energileverantörer ska vidta åtgärder och hjälpa till? Kan det vara så svårt? Varför vill inte den borgerliga regeringen gå med på detta förslag? Ni har sagt att det finns andra åtgärder, att ni ska vidta andra åtgärder. Men ni har inte på någon punkt preciserat vilka åtgärder det är. Därför vidhåller vi med bestämdhet att vita certifikat är en viktig del av energieffektiviseringsåtagandet. 103 (KD): I det här betänkandet behandlar utskottet 30 motionsyrkanden om olika energipolitiska frågor från den allmänna motionstiden . Yrkandena handlar om allt möjligt. De handlar om biogas, vindkraft, solenergi, vågkraft, fastprissystem, energieffektivisering och vissa övriga energipolitiska frågor. Jag kommer inte att gå in på samtliga dessa energislag här . Jag tror att det är klokt att börja med ett helikopterperspektiv innan vi dyker ned i de olika energislagen. är i många avseenden mycket lyckligt lottat när det gäller tillgången på råvaror och andra förutsättningar för en hållbar energiproduktion. har beslutat att andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara . Vi har också fastställt ett mål om effektivare energianvändning . Som vi har hört här vill flera partier gå längre och försöka få med sig på målet förnybar energiproduktion. Jag menar att detta knappast är möjligt att förena med den välfärdsnivå och den näringsstruktur som har. Regeringens målsättningar är mer realistiska att uppnå. välfärdsproduktion vilar i väldigt hög grad ytterst på förädlingen av våra viktiga naturresurser skogen och malmen. Genom hela den förädlingsprocessen handlar det nästan uteslutande om en synnerligen elintensiv industri som ska gå dygnet runt, oavsett om det blåser eller om det är vindstilla, om solen har gått upp eller har gått ned, om den är i moln eller lyser från en klarblå himmel. Då ska det finnas elektricitet. Vad det handlar om när det gäller förnybar energi är att det är intermittent energi i alla fall i dagens läge som inte uppfyller dessa krav. är ett land som är oerhört beroende av vår basindustri. Det är över 100 kommuner i som är helt beroende av elpriset, genom att de har så mycket elintensiv industri. Det är inte ansvarsfullt att försöka göra gällande att detta är möjligt. Flera talare har sagt: Varför gör ni ingenting? Detta har vi ju lagt fram förslag om det är bara att genomföra! Det är hyckleri, skulle jag vilja säga.