prot · H10941 · 2013-12-06 00:00:00 — Pengarna kan till exempel användas så att fler får tillgång till företagshälsovård. har bara en tredjedel av de anställda en väl fungerande företagshälsovård, och två tredjedelar har ingen alls eller bara bristfällig. Regeringen har dessutom föreslagit att anslagen till företagshälsovård ska minska kraftigt. Det behövs insatser för förebyggande arbete så att man slipper hamna i sjukskrivning. Pengarna skulle vidare kunna användas till att förbättra arbetsmiljöinspektionerna. ligger tonvikten på fysisk arbetsmiljö, men det är den psykiska ohälsan som ökar. Därför behöver man förbättra metoderna för att bedöma den psykosociala arbetsmiljön. Det här är exempel på insatser, inte detaljerade beställningar. Kommuner och landsting har själva möjlighet att bedöma vad som behövs utifrån de egna förutsättningarna. Men det här skapar möjlighet till ett strukturerat folkhälsoarbete som också inriktas på arbetsmiljö, något som vi har saknat . Den ökade ohälsan är en av vår tids stora politiska utmaningar. krävs en modern folkhälsopolitik och ett trygghetssystem som fungerar. Men det krävs också en regering som vill ta itu med detta. Därtill vill jag nämna de förslag som har lagt fram för en bättre försäkring för småföretagare. När man startar ett eget företag är det klart att man brinner för den idé man startar företaget för. Man kanske inte tänker så mycket på vilka regler som gäller för sjukskrivning. Att det gör skillnad vilken bolagsform man har är inte heller alldeles självklart, men det har jättestor betydelse. Det här vill vi ändra. Vi har lagt fram ett antal förslag som finns med i betänkandet. Man ska få i uppstartsfasen – vi vill bygga ut den – och man ska kunna välja att senaste anställningsinkomst ska ligga till grund för sjukpenning i ett uppbyggnadsskede om man har oturen att bli sjuk i början. På samma sätt skulle de som har ett fåmansbolag kunna välja en karensdag. Det kan de inte eftersom man gör skillnad på i vilken bolagsform den enskilde har startat sitt företag. Men, som sagt, det krävs en modern folkhälsopolitik och ett trygghetssystem som fungerar. Då behöver vi också ha en ny regering som vill ta itu med detta. 3 (SD): Vi är som sagt inne på utgiftsområde 10, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Jag kan inte låta bli att börja med att kommentera lite grann av det som sade i sitt inledande anförande. Han stod här och pratade om förbättrad välfärd och tog som vanligt åt sig äran för de välfärdsförbättringar som har gjorts . Han försitter aldrig en chans att göra detta. Något som dock undviker att nämna är att inga av dessa förbättringar hade ägt rum om inte hade gett sitt stöd till dem. Det har hänt att vi har valt att inte stödja utskottsinitiativ från rödgröna partier, men då säger att som vanligt stödjer borgarna. Hade vi som vanligt stött borgarna hade aldrig kunnat stå här och skryta på det sätt som han gör. inledde också med att tala om att han har försökt sträcka ut en hand till borgarna för att förbättra välfärden. Jag vill påminna om att jag stod i talarstolen och hade fått en replik från – jag tror att det var . Jag sträckte också ut en hand och erbjöd samarbete, men han avvisade den på samma sätt som borgarna brukar avvisa honom. Kålsuperiet är alltså ungefär lika stort på båda sidor, kan man säga. För att återgå till utgiftsområdet vill höja anslagen för sjukpenning och rehabilitering. Jämfört med regeringen satsar vi extra – , 2014, . Vidare satsar vi hela 8,7 miljarder på minskat sjuklöneansvar för företag. Det gör vi helt enkelt för att vi menar att det bör finnas en ambition att göra det både billigare och enklare att anställa. Vi kommer in på företagarfrågor, men eftersom det handlar om sjuklöneansvar hamnar de i detta utgiftsområde. Vi menar att det är nödvändigt att reformera sjuklöneansvaret på så vis att mikro- och småföretagens börda lindras. Det är trots allt i små och medelstora företag som tillåts växa som den stora mängden nya jobb kan skapas, och det är det som krävs för att komma till rätta med den arbetslöshet som vi har. Det är också viktigt att svenska företag kan behålla sin konkurrenskraft. För att undvika tröskeleffekter kan reformen konstrueras på så sätt att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd, upp till maximalt 10 anställda. Det är ett förslag som särskilt gynnar mindre företag. Ett genomsnittligt företag skulle få dra av sjuklönekostnader på . Det är ett förslag som gynnar inte bara företagen utan även människor med upprepad sjukdomshistorik. Vi menar att med ett minskat sjuklöneansvar kan företagare bli mer villiga att anställa människor som annars skulle ha löpt risk att sållas bort som potentiellt för dyra. Med risk för att sväva ut en aning utanför utgiftsområde 10 – jag ska jag inte nämna några siffror – och för att komma tillbaka till välfärdssatsningarna kan jag nämna att vi utöver höjda anslag för sjukpenning och rehabilitering även satsar mer på bekämpning av psykisk ohälsa. Det är en diagnos som står för fyra av tio sjukskrivningar. Vi vill avsätta mer för praktiskt stöd vid funktionshinder och öka bilstödet för funktionshindrade. Vi avsätter också en akut- och tillgänglighetsmiljard för att exempelvis förbättra kötiderna vid akuta läkarbesök. Vi vill hjälpa dem som tar på sig rollen av vårdare för de anhöriga som inte till fullo klarar sig på egen hand. Anhörigstödet ökar vi rejält jämfört med regeringens anslag . Men det räcker inte att bara ta hand om dem som blir sjuka. Vi måste också fundera på hur människors hälsa ska bli bättre. Enligt ökar antalet ohälsodagar inom nästan varje åldersgrupp, både för män och för kvinnor. Kvinnor i åldern 45–hade . hade de 44,2. Män i samma ålder hade . hade de ökat till 29,7. Även om ohälsodagar inte är detsamma som sjukdagar vittnar det ändå om en befolkning som mår allt sämre. gick ut i medierna och meddelade att de skriver upp prognosen rejält för antalet sjukskrivna dagar . Regeringen jämför säkert dagens nivåer med de nivåer som gällde . Och visst, minskade sjukskrivningarna. Dock har de åter börjat öka, och en kategori som ökar särskilt starkt är den psykiska ohälsan. Den vanligaste formen av psykisk ohälsa är stressrelaterade åkommor, speciellt bland kvinnor. De yrkesgrupper som oftast är sjuka återfinns inom offentlig sektor, som till exempel vård och omsorg, samt inom fysiskt ansträngande yrken som byggarbetare och transportarbetare. Samhället bör kunna erbjuda en socialförsäkring som människor känner trygghet i. De ska känna trygghet i vetskapen att om de blir sjuka täcker försäkringen deras behov. Men återigen: Det handlar inte bara om att ta hand om människor som redan har blivit sjuka, utan vi måste också bli bättre på att förebygga. presenterade i sitt budgetförslag ökade anslag till sjukpenning och rehabilitering men även den stora reformen Rätt till heltid i offentlig sektor. Det ger fler händer inom vård, skola och omsorg, det är en höjning av ambitionen inom offentlig sektor och det innebär mer avlastat arbete för väldigt många som är offentliganställda. Vi presenterade även en utökad rätt till deltid under barnets första . Detta eftersom – som IFAU, utvärdering, beskriver det – många kvinnors sjukfrånvaro ökar för barnafödandet och inte kan jämnas ut förrän efter det första barnet. Att utöka familjernas flexibilitet och möjlighet att vara hemma är ett sätt att bekämpa det problemet. Jag kommer att utveckla resonemanget angående det i kommande debatter. SD:s budgetram för utgiftsområde 10 har fallit. Jag deltog därför i enlighet med praxis inte i beslutet i betänkandet och ber därför att få hänvisa till mitt särskilda yttrande. 4 (S) replik: Jag står fast vid det jag säger. vet jag att vi har lagt fram utskottsinitiativ där har stött de rödgröna förslagen, men i alla andra fall röstar ni med Alliansen. Tydligast är det väl i diskussionen om utförsäkringar. Vi har återkommande lagt fram förslag om att stoppa utförsäkringarna. 70 000–75 000 personer är nu utförsäkrade. Två tredjedelar av dem är kvinnor, inte minst många av dem som arbetar inom sjukvården eller omsorgen. Jag noterar att och en del sverigedemokratiska företrädare har velat tala sig varma för dessa grupper, men det är en värme som blir väldigt kall när man inser att ni tycker att det är helt okej att utförsäkra dessa och att man inte heller ger grundläggande stöd till företagshälsovården. Min grundläggande fråga till är: Varför vill ni fortsätta utförsäkra människor? Om ni hade ställt upp på utskottsinitiativet hade vi kunnat se till att 30 000–40 000 hade sluppit att ställas helt utan sjukpenning, hänvisas till en jobbcoach och hamna i den rundgång som innebär att man både blir fattig och kommer allt längre bort från arbetsmarknaden. Återigen: Två tredjedelar av dem det gäller är kvinnor. Varför är det så viktigt för er att människor ska utförsäkras och inte få stöd och rehabilitering? 5 (SD) replik: sade att vi har stött utskottsinitiativ två gånger. Jag skulle vilja säga att korrekt siffra är fyra. Det är möjligt att det bara är två sedan jag inträdde i socialförsäkringsutskottet, men vi hade ju en annan ledamot där . Det är nog bara vid två eller tre tillfällen vi har valt att avslå utskottsinitiativ. Sedan är frågan vilken politisk inriktning man väljer, och då kan vi titta på dagens betänkande. Vi kan titta på alla tre utgiftsområdena. Politik är en fråga om prioriteringar. har valt att prioritera i enlighet med betänkandet. Faktum är att Socialdemokraternas satsningar totalt sett ligger ganska nära . Skillnaden gäller vilka anslag som har fått de stora summorna. Men nog är det så att båda våra partier vill satsa mycket på välfärdsområdena? Som jag sade i mitt anförande har vi stått här och debatterat på det här sättet förut. Jag har sträckt ut en hand och sagt att vi faktiskt skulle kunna köra över regeringen betydligt oftare om vi bara samarbetade. Vi skulle kunna få igenom väldigt mycket välfärdspolitik. Det blir en fråga om givande och tagande exakt vilka anslag som ska hamna på vilka poster, men är ett välfärdsparti. Vi är alltid beredda att diskutera förbättringar i välfärden. Det har vi gjort tidigare. Vi gör det gärna framöver, och vi gör det gärna mycket mer intensivt . 6 (S) replik: är inget välfärdsparti. Det är ett högerparti som på flera områden i röstar för att försämra löntagarnas möjligheter till fackliga rättigheter på arbetsplatsen, som försämrar trygghetssystemen och accepterar att 70 000 personer utförsäkras från sjukförsäkringen. Jag kommer också ihåg att ni hade en annan ledamot i utskottet, . Jag tror inte att han är kvar i . Även om det skulle ha varit två ytterligare utskottsinitiativ där andra partier ställt sig bakom och vi alltså fått ett enigt utskott är det vad jag minns bara som vi har haft voteringar och där har stött alternativet, alltså den rödgröna oppositionen. I huvudsak stöder ni alliansregeringen och de förslag som finns om sjukförsäkringen. Jag noterar att jag faktiskt inte har fått något svar från . Varför tycker att det är rimligt att vi fortsätter utförsäkra människor? Är det rimligt att den som varit sjuk blir av med sin sjukpenning i princip oavsett hur sjuk man är? Jag vet att det finns små undantagsregler som omfattar väldigt få, men är det rimligt att vi har en bortre tidsgräns, en stupstock, som innebär att man hänvisas till Arbetsförmedlingen trots att man är sjuk? Arbetsförmedlingens egna redovisningar visar att en stor del av dem, , är så dåliga att de inte ens kan gå in i någon form av aktivitet, och de som kan delta i någon aktivitet kan ta emot ungefär ett samtal . Det är kvaliteten på de insatser som tycker är rimliga för personer som drabbas av allvarlig och lång sjukdom och som i stället nu återförsäkras och går runt i systemet som en följd av att ni tycker att det är rimligt att människor utförsäkras. Kan du förklara varför? 7 (SD) replik: Jag vidhåller att det är fler än två gånger vi har kört över regeringen i utskottsinitiativ i socialförsäkringsutskottet, men den diskussionen kan vi lämna till ett annat tillfälle. Jag noterar att inte använder ordet stupstock riktigt lika ofta . I sin första replik sade han det inte en enda gång, men använde han det en gång. Men i stället talar han mer om rundgång och utförsäkring. Om det verkligen vore en stupstock och alltså vore så brutalt och hänsynslöst som säger skulle man kanske kunna se betydligt fler uteliggare och tiggare . När jag flyttade till kommer jag ihåg att de tiggare man såg var sådana som gick omkring på gatorna och kom fram till en och bad om en tia eller tjuga för natthärbärge. Det var huvudsakligen svenskar, eller snarare enbart svenskar, . kanske man kan säga att de har konkurrerats ut av utländska ligor som har organiserade tiggare som sitter och skräpar i gathörnen. Hade inte de varit här kanske vi hade sett om det verkligen fanns fler svenska tiggare och uteliggare. Då hade vi kunnat konstatera om det verkligen var fråga om en stupstock. är det inte så. konstaterar själv att det är en rundgång i systemet. Som sagt är det en fråga om prioriteringar var vi lägger pengarna i välfärdssatsningarna. Vi satsar mycket mer än regeringen. Vi är därmed ett välfärdsparti. Hur pengarna sedan exakt ska fördelas kan vi som sagt ta en diskussion om och förhandla om. 8 (V): Jag ska börja med att yrka bifall till reservationerna 8, 21 och 24. Jag står förstås bakom samtliga våra reservationer, men för att vinna tid vid voteringen yrkar jag bifall endast till dessa. Regeringens politik för sjuka har misslyckats. Drygt 75 000 har utförsäkrats. Jag såg i i går siffran 100 000, och källan var där också. färskaste siffror visar att sjukskrivningarna har ökat . Fler och fler blir nu sjuka av jobb som ställer allt större och allt tuffare krav, tidsgränser och piska till trots. Två tredjedelar av de sjukskrivna som tillkommer är kvinnor. Bland sjukskrivna i kommuner och landsting är psykiska sjukdomar den vanligaste diagnosen. Mest ökar den bland kvinnor. Bland anställda som är ökar sjukskrivningarna också, och ofta blir sjukskrivningarna långa. Alla arbetsgivare ska enligt lag förebygga ohälsa som är kopplad till stress och psykosocial arbetsmiljö, men ingen har dömts eller fått ta sitt ansvar när man inte har gjort det, trots att anmälningarna om sociala problem på jobbet har ökat med 2 , enligt tidningen . Arbetsgivarna vill inte ha skarpare krav i arbetsmiljölagen. Det vill däremot facket. Jag tar upp detta för att det naturligtvis hänger ihop med att vi blir allt sjukare av stress och dålig psykosocial arbetsmiljö, och dessa missförhållanden måste självklart rättas till. försöker och har ambitionen att komma med ett nytt försök till föreskrifter som ska vara klara , men arbetsgivarna är fortfarande iskalla till att ta ökat ansvar. Med detta att förhålla sig till framstår regeringens omänskliga sjukförsäkring med fasta tidsgränser som ännu omänskligare. Den som har ett jobb och blir sjuk kan ju, som vi vet, efter också bli arbetslös. Visserligen har arbetsgivare krav på sig att anpassa arbetsplatsen för att underlätta för den sjuke att komma tillbaka till sin arbetsplats, men den arbetsgivare som inte gör det har inget att frukta. Det kostar helt enkelt inget att strunta i det. Det tycker vi är fel. vill därför att möjligheten till kännbara sanktioner, det vill säga kännbara ekonomiska sanktioner, införs. Förlorarna med borgerlig politik är framför allt kvinnor. Inkomstklyftan mellan män och kvinnor har ökat sedan blev statsminister. Anledningen är att jobbskatteavdragen mest gynnar välavlönade män. Kvinnor har oftare osäkra anställningar, deltidsarbete och jobb i sektorer som sliter på både den fysiska och den psykiska hälsan på grund av underbemanning. De blir därför oftare både sjuka och fattiga av dagens låga ersättningar. Att kvinnor också tar huvudansvar för barn och hem gör att hälften av dagens kvinnor som är pensionärer lever under EU:s fattigdomsgräns. Kvinnor som grupp får bara ut av vad män i genomsnitt får ut i pension. Och fattigpensionärerna återfinns alltså till största delen bland kvinnor. Kvinnor måste ges möjlighet att delta i arbetslivet på lika villkor som män, och män måste ges möjlighet att delta i skötsel av barn och hem på lika villkor. Olikheterna följer annars kvinnor från vaggan till graven. I en debattartikel i , som budgeten lades på bord, skyller finansminister ett minskat utrymme för reformer på sjuka och på förtidspensionerade. Men då glömmer att han själv har sänkt avgifterna till sjukförsäkringen och att samma försäkring har gett staten många miljarder till statskassan. Närmare bestämt 45 miljarder har gått från sjukförsäkringen till statskassan. Det är uppgifter från . I rapporten framgår det att uppgick det samlade överskottet i socialförsäkringarna, om man tar bort arbetslöshetsförsäkringen och pensionssystemet, till 45 miljarder. Trots att sjukförsäkringen har sänkts blev överskottet i sjukförsäkringen 2012 nästan . Det är pengar som till stor del har gått till skattesänkningar för de rikaste, en grupp där en majoritet är män. är sju av tio sjukskrivna kvinnor. Det här är en del av regeringens väldigt ojämställda politik. Finansministern räknar med att det ökade antalet sjukskrivningar och förtidspensioner kommer att kosta 10 miljarder de kommande tre åren. Enligt är utvecklingen oroande och bör mötas med en politik som sätter jobben främst. Det måste alltså betyda mer av samma politik som gynnar de redan gynnade, det vill säga bidrag, och , till dem som redan har. Till de här bidragen tar regeringen 17 miljarder ur statskassan . Man kanske skulle ha satsat mer på dem som har blivit sjuka. Om de sjuka får rimlig ersättning från den försäkring som ska täcka inkomstbortfall vid sjukdom riskerar det att urholka resurserna till andra delar av välfärden, enligt i . Jag menar att det är struntprat. Vad som urholkar den generella välfärden och minskar jämställdheten och jämlikheten är alla fem jobbskatteavdragen. Om det femte jobbskatteavdraget går igenom kommer jobbskatteavdragen tillsammans att uppgå till 99 miljarder. Där skulle jag vilja säga att vi har det minskade reformutrymmet. Det är dags att sluta upp med att skylla bristande reformutrymme på sjuka och på förtidspensionärer. Det är dags att stoppa utförsäkringarna, ta bort stupstocken. Och det är dags att återigen ge i uppdrag att verka för att föräldralediga tar ut föräldraförsäkringen jämställt. Det har regeringen sett till att ta bort. Vad vill då ? Jo, vi vill avskaffa den bortre tidsgränsen för sjukpenningen. Vi vill höja sjukpenningen successivt till tio prisbasbelopp, så att fler får av sin lön. Och självklart ska det vara så länge man är sjuk, ingen avtrappning och ingen så kallad särskild avtrappning, som redan från början urholkar till att bli dryga . Det blir ju inte billigare att leva för den som är sjuk . Det är precis tvärtom. Vi höjer successivt och börjar med att lyfta taket till . Vi vill slopa sjuklöneansvaret för småföretag. Vi vill införa ett högriskskydd för långtidssjukskrivna där staten betalar sjuklön för den som varit sjuk . Vi tycker att det är rimligt att höja bostadstillägget för dem med sjuk- och aktivitetsersättning på samma sätt som för pensionärer. Vi tycker att det är rimligt att arbetsgivare som struntar i att anpassa arbetsplatsen för att en sjuk ska kunna komma tillbaka får betala för det med någon typ av kännbara sanktioner. Vi tycker att det är bakåtsträvande att inte längre ska verka för ett mer jämställt uttag av föräldraförsäkringen. Den borgerliga regeringen tycker alltså inte att det är någon vits med att kvinnor och män uppmuntras att dela mer jämställt på den. vill vi ta bort karensdagen. Som ett första steg vill vi ersätta den med ett karensavdrag, som blir mer rättvist än . Den som arbetar en mer koncentrerad arbetstid, det vill säga färre men längre pass , blir ju av med mer än den som jobbar mer vanliga dagtider. Det finns ett gammalt förslag som tog fram 2004. Det tog man fram efter ett trepartssamtal. Vi säger inte att det direkt skulle kunna anpassas till dagens situation. Men det är dags att damma av det och se hur detta ska kunna förverkligas. De som har haft oturen att bli sjuka och inte är friska för regeringens stoppgränser ses återigen som tärande. De får vara glada om de lyckas hålla näsan över vattenytan. Jag tycker att det är dags för regeringen och statsrådet , som är här , att säga att det här inte fungerar. Det fungerar inte ens på det sätt som ni vill, att det skulle minska sjukskrivningarna. Jag ser i och i andra medier att statsrådet är bekymrad över det. Men gör någonting åt det! Ingen blir friskare av att bli piskad och jagad av idiotiska tidsgränser. Det måste också regeringen inse. Rehabiliteringskedjan fungerar inte. Regeringen har inte heller lyssnat på vad har beslutat om när det gäller rehabilitering. har beslutat att den som behöver rehabiliteringsinsatser ska få det innan tidsgränserna i sjukförsäkringen löper ut. Hur det ska gå till har vi fortfarande inte fått något svar på. Vi och de sjuka väntar på att regeringen konkret ska tala om hur det ska göras. debatterar vi tre olika utskottsområden. Jag menar att de egentligen hänger ihop och bör ses som en helhet. Men det har administrativt delats upp i tre områden. Kvinnors ohälsa börjar mycket med att de tar ansvar för hem och barn och får sämre villkor på arbetsmarknaden. Därför hade det känts naturligt om man hade börjat i den änden. Vi måste ha en regering som ser till att arbetsgivaren tar sitt ansvar för arbetsmiljön, att kvinnor och män får samma möjligheter på arbetsmarknaden och att ingen blir utförsäkrad. Man måste se till att människor får drägliga villkor och en mänsklig sjukförsäkring. 9 FINN (M): Statens finansiering av socialförsäkringarna, som dagens tre debatter handlar om, utgör själva kärnan i våra sociala trygghetssystem. De utgör själva grunden för att är ett av världens mest generösa länder när det gäller att förse människor med social trygghet vid sjukdom, vid funktionsnedsättning och vid ålderdom. Det gäller även familjer och barn. Detta betalas av resurser som en gemensam och solidarisk skattefinansiering medför. Om detta är vi , herr talman, brett överens över parti- och blockgränser i denna kammare. Det är också därför som stolt kan visa upp de minsta inkomstklyftorna i världen, särskilt om man i beräkningen lägger till denna stora omfördelning av resurser inom ramen för solidariskt finansierade socialförsäkringar. Detta har alliansregeringen värnat. i detta perspektiv blir svartmålningen, som vi har hört från tidigare talare, vänsterinriktade politiker, av vårt lands internationellt sett unika ekonomiska jämställdhet minst sagt beklämmande. Ja, den blir faktiskt både oärlig och till och med farlig om den inte analyseras på ett annat sätt. och har hänvisat till en artikel i i går, som tog upp en fjärdedels sida. Den går tillbaka till en tredje kvartalsrapport från om 75 sidor. Hade man bemödat sig om att bara läsa den fyrasidiga sammanfattningen av denna tredje kvartalets uppföljning, som kom , hade man sett att det som stod i den här lilla artikeln i över huvud taget inte stämde med rapporten. Den visar att rehabiliteringen och de rehabiliteringsinsatser som alliansregeringen gör i allt väsentligt fungerar och att de människor som går till sjukpenningen kommer från den mycket mer bedrägliga sjukersättningen, det vill säga långtidsfastlåsningen i det som förr hette förtidspension. Man kan också fundera lite grann över det genusperspektiv som tog upp. Vet när kvinnorna blev som mest sjuka i förhållande till männen i det här landet? Det blev de åren 1998–2003. Det var då det samlade sjukuttaget ökade och försäkringen inte längre fungerade. Det var också intressant att det var som kvinnorna drabbades mer av sjukdom än männen. har socialförsäkringsministern tillsatt tre utredningar; vi vet faktiskt inte orsaken.