prot · H009117 · 2013-06-05 00:00:00 — Det är därför i sin budget i staten har avsatt en särskild pott för jämställda löner. Det tycker jag att regeringen också borde göra, men det förslaget har ni avstyrkt. var inne på att lönekartläggningar inte var så viktiga. Men om man gör det bara blir det liksom ingen kontinuitet i arbetet. Jag träffade en företagare som faktiskt var en av dessa småföretagare med mellan tio och 25 anställda som skulle bli berörd av en lagändring. Hon sade så här: Jag har det som ett Excelark i min dator. För mig är det ingen big deal. Då har jag ett kontinuerligt flöde, och för mig innebär det att jag har bättre koll. Hon tyckte att det var praktiskt att göra så. I och med att ni ändrade lagen skickade ni också en signal om att detta inte var något viktigt. Det är ett stort problem. Som arbetsgivare ska vi göra vad vi kan, men som lagstiftare ska vi också vara tydliga med att lönekartläggning är en metod för att hålla koll på de anställda i ett företag. Det handlar också om att ha koll på att den löneglidning som blir när man gör nyanställningar inte drar i väg så att det förändrar lönerelationerna betydligt mellan kvinnor och män. Utgångspunkten är ändå att om vi ska komma åt skillnaderna i inkomst måste vi jobba både med löner och också se till kvinnors möjligheter till företagande och till hur trygghetssystemen fungerar. Som det är nu har kvinnor 76 procents högre sjukskrivning än män. Det gör också att inkomstskillnaderna ökar. 13 (FP) replik: Om jag under mitt anförande sade någonting som kan tolkas som att lönekartläggning inte är viktigt måste jag ha uttryckt mig väldigt klumpigt. Jag tycker att det är en bra metod. Jag tycker att det är bra att företag kontinuerligt ser över sin lönesättning, att man har en lönekartläggning och att man har ett program för hur man ska motarbeta den typ av löneskillnader som man har, som är ogrundade. Det jag möjligen kan ifrågasätta och fundera på är: Är det ett viktigt drag att det ska göras ofta eller att man ska lagstadga ett krav på att det ska göras oftare och av fler? Eller kan man lämna till parterna att avgöra om det behövs på just den arbetsplatsen eller i just den sektorn? Kan man kan låta den företagare som känner avgöra om det behövs på just hennes arbetsplats? Man måste också se att det finns en intressekonflikt i detta. Vi vill att små företag ska ha så lite onödig byråkrati som möjligt. Om detta inte är den åtgärd som ger mest effekt om man verkligen vill göra någonting åt löneskillnaderna är det dumt att införa detta. Låt oss därför avvakta de utredningar som just nu sitter och funderar på vilket som ger bra effekt på lång sikt. är målet är viktigare än medlet. Oppositionen fokuserar i det här fallet tydligt på ett enskilt medel, men det är kanske inte det som ger effekt. Jag väljer att prioritera målet, som innebär att kvinnor och män ska ha samma chans till bra lön och till löneutveckling. 14 (S) replik: Regeringen fick kritik senast av Kvinnolobby, som gjort en granskning av flera borgerliga budgetpropositioner. De är könsblinda, saknar jämställdhetsanalys och könsuppdelad statistik. Man saknar konkreta åtgärder för att jämställdhet ska uppnås. Jag hade tänkt ställa en fråga till , jämställdhetsministern. Jag hade hoppats att hon skulle vara med i denna debatt. Men har jag fått reda på att hon är på ett regeringssammanträde. Jag hoppas att hon gör något mer än det som sade, nämligen att hon lyfter flaggan. Jag hoppas verkligen att hon gör någonting som driver jämställdheten framåt. Jag tror nämligen att den nuvarande jämställdhetsministern, till skillnad från den förra jämställdhetsministern, har ett ärligt engagemang i jämställdhetsfrågorna. Men jag tror inte att de övriga partierna i den borgerliga regeringen har det. Eftersom är partikamrat med jämställdhetsministern och företrädare för ett av regeringspartierna ställer jag den fråga jag inte fick svar på tidigare från : Vilka konkreta åtgärder och vilka politiska förslag kommer ni att lägga fram för oss i , så att kvinnor inte ska tvingas förlora 3,6 miljoner i inkomst under sitt arbetsliv? 15 (FP) replik: Vi har en mycket engagerad jämställdhetsminister. Vi har haft en väldigt engagerad jämställdhetsminister i , och vi har fyra väldigt engagerade partier som sitter i alliansregeringen just nu och funderar på hur man förbättrar jämställdheten. Att vi sedan inte landar i exakt de krav och åtgärder som Socialdemokraterna vill ha får ni acceptera. Vi är olika partier. Vi har olika syn på de här frågorna. Vi har gemensamma mål, men ibland har vi olika medel för att nå dit. När det gäller Kvinnolobbys granskning ska jag erkänna att jag bara har läst den mycket hastigt. Jag tror att den inte bara handlar om denna budgetproposition, utan om de senaste tio årens budgetpropositioner. Om jag minns rätt pekades den budgetproposition som lades fram ut som den sämsta. Därefter har det blivit något bättre, men det har inte blivit tillräckligt bra. Jag tror också att man konstaterar att regeringen gav i uppdrag att fundera på hur det kan bli ännu bättre, att det uppdraget presenterades 2013 och att det gav en del idéer och en del förslag om hur bilagan om ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män kunde förbättras. Precis som jämställdhetsminister har konstaterat tackar hon för att kvinnolobbyn är väldigt aktiv i den här frågan. Och regeringen kommer tillsammans att fortsätta att jobba för att det ska bli bättre i budgetpropositionerna framöver. Jag tycker att det kan finnas anledning för Socialdemokraterna att inte bara fundera på hur dålig den här regeringen har varit utan också att se att man kanske inte själv gjorde allting bra. Vi har ett gemensamt arbete med att fundera på hur vi lyfter fram positionerna. Från regeringens sida kommer man att fortsätta att lägga fram konkreta förslag i budgetpropositionerna den närmaste kommer som innebär att kvinnor och män i det här landet får större chanser att förverkliga sina mål. 16 (S) replik: Jag är medveten om att det är flera budgetpropositioner som har analyserats i rapporten. Men man ska veta att de jämställdhetspolitiska målen inte var antagna här i när de första budgetarna analyserades. Men det är de . som den borgerliga regeringen har funnits har man haft stora brister i jämställdhetsanalysen av propositionen. Jag förstår att har precis samma svårigheter som att tala om konkreta politiska förslag. Jag förstår att , eller de övriga partierna i regeringen kanske inte vill ha samma förslag som vi socialdemokrater. Men det finns opolitisk forskning som talar om vilka politiska beslut som behövs för att kvinnor inte ska förlora i inkomst under sitt arbetsliv, som också gör att kvinnor förlorar mycket av makten i samhället. Men jag har ännu inte hört några konkreta politiska förslag från regeringspartierna här. Jag hade hoppats att skulle svara på min fråga. Men han har en replik till. Det finns forskning om vad man kan göra. Forskningen säger också att de åtgärder som regeringen har vidtagit som jämställdhetssatsningar inte driver på arbetet. Det går framåt bara med myrsteg. Okej, vi socialdemokrater gjorde kanske inte allt rätt heller, men vi hade ett ärligt engagemang i att driva jämställdhetsarbetet framåt. Det har vi visat med många politiska förslag. 17 (FP) replik: säger att Socialdemokraterna har ett ärligt engagemang i att driva jämställdhetsfrågorna framåt. Det medger jag gärna. Det har ni. Det tror jag att de allra flesta partier i den här kammaren har. Jag tycker att det skulle kunna finnas en viss ödmjukhet i att säga att också allianspartierna vill se jämställdhet. Vi jobbar för att öka jämställdheten i , och vi har tagit steg framåt, åt rätt håll, som gör att män och kvinnor, tjejer och killar, har större möjligheter att forma sina liv. Men vi är inte nöjda. Vi kommer att göra mer. Det är kanske inte i en debatt där man utvärderar politiken 20072010 och den särskilda satsning som regeringen gjorde då som regeringen ska lägga fram nya förslag om framtiden. Enligt riksdagsordningen gör man det i samband med budgetpropositioner och andra propositioner. Men jag kan glädja med att jämställdhetsfrågan blir en central fråga i diskussioner på landsmötet . Det finns få politikområden där det finns fler och mer engagerade motioner än just jämställdhetspolitiken. håller nu på att samla ihop de motioner som har kommit kring ett nytt partiprogram. Det innebär att vi kommer att flytta fram positionerna inom men också att vi kommer att bidra till en livlig och intressant debatt inom allianspartierna. För del är det viktigt, om man vill stärka jämställdheten på lång sikt och göra saker som har effekt på lång sikt, att vi gör det tillsammans i Alliansen. Man måste se det tror jag är en av socialdemokratins blinda fläckar att den könsuppdelade arbetsmarknad som vi har är ett av huvudproblemen, och man måste se att problemen där inte bara handlar om det strukturella utan också om att vi har sammanpressade löner. Det är nästan ingen utveckling alls när det gäller löner. De yrken som kvinnor oftast utbildar sig till ger en väldigt svag karriärutveckling och en väldigt svag löneutveckling, till skillnad från de yrken som män ofta utbildar sig till. Det är en fråga som tillsammans med de övriga i Alliansen kommer att jobba mycket med framöver. 18 (C): Det handlar om att fråga, att veta att man ska fråga, att veta hur man ska fråga och att veta vart man tar vägen när berättelserna kommer. Det är en av de konkreta insatser som arbetas fram för sjukvården tack vare regeringens jämställdhetssatsning. För den som levt i en destruktiv relation är sjukjournalerna långa och tjocka. Att leva under ständig press och ständigt hot och fysiskt våld leder till många sjukbesök. Men vi har varit dåliga på att fånga upp de signaler som finns. Att på rätt sätt fråga om någon är utsatt för våld i relationen är nämligen det bästa sättet att få ett svar. Troligtvis kommer inte svaret första gången, men att någon frågar och med det signalerar att det finns någon som vet vad som ska göras när berättelserna kommer gör att människor faktiskt vågar berätta. Det här var ett av uppdragen i handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor som vi upprättade . Uppdraget gick till Nationellt centrum för kvinnofrid för att vidareutveckla metoder för att inkludera frågor om personlig erfarenhet av våld som en del av att förstå patientens helhetssituation inom hälso- och sjukvården. Syftet med uppdraget var att personal inom hälso- och sjukvården i ett tidigt skede skulle upptäcka kvinnor som var eller hade blivit utsatta för våld. Personalen inom hälso- och sjukvården har en nyckelroll när det gäller att upptäcka och identifiera kvinnor som utsätts för våld. Många våldsutsatta kvinnor söker vård upprepade gånger, både för akuta skador och kroniska symtom, utan att den bakomliggande orsaken kommer fram. har NCK tagit fram handledning och utbildningsmaterial för att personalen i mötet med patienten ska veta hur man ska fråga och vad man gör av det sedan. behandlar vi regeringens slutredovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen som regeringen gjorde 20072010 och dessutom ett antal motioner. Redovisningen omfattar åtgärder som finansierats av den satsningen som uppgick till 1,6 miljarder. I skrivelsen lyfter man fram bedömning av åtgärdernas effekter och resultat. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet utom i den del som behandlar lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner, där vi i tillsammans med de andra allianspartierna har reserverat oss. Arbetet varken startade eller slutade med regeringens särskilda jämställdhetssatsning 20072010. Men det var en period med omfattande insatser på både kort och lång sikt med många olika aktörer involverade. Det har varit samarbeten mellan kommuner och stat, frivilligorganisationer som genomförare, ökad samverkan mellan myndigheter och mellan myndigheter och civilsamhället. Det har varit allt från tidsbegränsade projekt för att starta upp ett arbete till forskningsinsatser som löper på många områden. Några exempel är hållbar jämställdhet som drivits av Kommuner och Landsting, där ett sjuttiotal kommuner, landsting, regioner, samverkansförbund och företag utvecklat verksamheten för att landa i att ha en jämnare resursfördelning och en mer jämställd verksamhet. Vi har tre handlingsplaner med många olika insatser i varje som har upprättats och genomförts. Det är handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål och handlingsplanen för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. På skolans område har vi haft två utredningar: Delegation för jämställdhet i skolan och Delegationen för jämställdhet i högskolan. De har lämnat förslag där delar är under genomförande och andra under beredning. Bland annat har fått i uppdrag att ge förskolechefer, rektorer och personal en ökad kunskap om hur undervisningen, sociala relationer och de arbetssätt som används i lärandet kan påverka flickors och pojkars resultat i skolan. Regeringens omfattande satsning har lett till ökad kunskap om problemens förekomst och karaktär, utveckling av nya verksamheter, förbättrade arbetsmetoder samt skärpt lagstiftning på vissa områden. Satsningen är en fortsättning på vad som var gjort tidigare och är också en kedja i ett arbete som självklart fortsätter, för ju mer kunskap som finns på fler ställen och omfattas av allt fler desto tydligare synliggörs problemen, och då blir också kraven på ytterligare åtgärder större. Viktiga utmaningar kvarstår, och behovet har också växt genom de satsningar som är gjorda med den ökade kunskap som kommit med det arbetet. En central uppgift för det fortsatta jämställdhetsarbetet består i att säkra hållbarheten i genomförda insatser. Det kommer också framgent att behövas särskilda insatser för att stimulera, utveckla och påskynda förändringsarbetet. För att förbättra uppföljningen av de mål vi har på området har SCB fått i uppdrag att vidareutveckla jämställdhetsstatistiken och föreslå indikatorer att följa upp. Emellanåt känner oppositionen ett behov av att tala om att allt är kris och katastrof med alliansregeringen som de menar inget vet eller kan om jämställdhet. emellanåt är det de internationella studierna som menat att efter 2006 har allting rasat samman. Just därför är det intressant att det var med en alliansregering som budgetposten till utgiftsområdet tiodubblades från 40 miljoner till 400 miljoner. Därför är det också intressant att syna internationella rankningar. Hur ser det ut? I FN:s Human Development Index utmärker sig som världens mest jämställda land. jämställdhetsrankning visar att har gått framåt i fråga om ekonomiskt deltagande, och vi står på samma höga nivå när det gäller hälsa och överlevnad som . Det som drar ned är indikatorn politiskt deltagande som bland annat mäter antalet år med en kvinna som statschef, alltså inte effekterna av politiken. I en fråga har Socialdemokraterna, i utskottet funnit varandra och har ett tillkännagivande om att företagen ska göra lönekartläggning i stället för vart tredje som det är . Handlingsplaner för jämställda löner ska göras i alla företag med 10 eller fler anställda i stället för 25 och fler anställda som gäller . När vi ändrade till det nuvarande regelverket 2009 byggde det på att eller inte ändrade takten på utvecklingen av jämställda löner. Det huvudsakliga argumentet var dock, precis som tog upp, regelförenkling för små företag som inte har en särskild stabsfunktion på företaget som sköter den här typen av regelverk. Eftersom det handlar om många företag som omfattas blir kostnadsreducering stor. Enligt siffror rör det sig om ca 400 miljoner. När vi diskuterar detta här kan vi dessutom se hur det gick. Vi ändrade 2009, så nu kan vi titta på statistiken. Har det gått åt skogen? Av en rapport från framgår att det förhållandet att kvinnor och män arbetar inom olika yrken med olika löneläge är den viktigaste förklaringen till löneskillnaden mellan kvinnor och män. Vidare kan följande läsas: Årets rapport, som bygger på data insamlade , visar att den ovägda löneskillnaden mellan kvinnor och män var . Om man genom så kallad standardvägning tar hänsyn till skillnader i yrkestillhörighet och utbildningsnivå med mera kvarstår en oförklarad löneskillnad på . Rapporten visar också att löneskillnaden mellan kvinnor och män har minskat i alla sektorer . Den ovägda löneskillnaden har minskat med mellan , beroende på sektor. Den standardvägda skillnaden har minskat med mellan , beroende på sektor. Den här utvecklingen har alltså fortsatt. Även om den går alldeles för långsamt det tror jag att vi är överens om har den här förändringen inte påverkat det, utan det fortsätter i samma långsamma tempo. Enligt SCB:s statistik finns det stora löneskillnader mellan kvinnor och män. , vilket är så långt bak i tiden som denna jämförelse har gjorts, har inte heller några stora förändringar skett. Det gick inte att se att löneskillnaderna gått bakåt , då den nya diskrimineringslagen trädde i kraft. Tvärtom har löneskillnaderna kontinuerligt minskat. Det som Socialdemokraterna, valt att göra gemensam sak om är alltså verkningslös plakatpolitik. Det kostar pengar, det kostar jobb. Om det då hade lett till en förändring eller en bättre utveckling hade det åtminstone funnits något skäl i den andra vågskålen, men det visar ju statistiken så här långt att det inte gör. Jag bara tänker: Hur stämmer det in i Socialdemokraternas affärsplan? Kan förklara det för mig? Ni pratar om jobben och hur viktigt det är. Men ni vill lasta företagen med drygt 30 miljarder mer i skatt och dessutom fler regler som tar tid och kostar pengar. var det månadsuppföljningar som ni ville att alla företag, stora som små, ska göra . fyller ni på med lönekartläggningar och kräver handlingsplaner för alla företag med 10 anställda eller fler. Jag tänker: Struntar ni i jobben? Struntar ni i småföretagen? Men den stora överraskningen är lappkast. I motionen som är framlagd inför det här riksdagsåret ifrågasätter att det verkligen förekommer lönediskriminering. Det står att läsa i samma motion att det inte finns belägg för det. I ett annat stycke lyfter de fram att de vill se en jämställdhetspolitik baserad på vetenskap och sunt förnuft. Om man först slår fast att det inte finns belägg för att lönediskriminering förekommer och sedan, när vi tittar på den statistik från och som jag redogjorde för, kan konstatera att förslaget om skärpta regler mot småföretagen inte gör någon skillnad, hur tänker ni i , ? Varför är jag då emot att införa tätare lönekartläggningar och handlingsplaner på fler företag? Det jag är emot är att införa lagligt krav på småföretagen att göra detta. Som jag ser det är diskrimineringen en del av bekymret, och den ska vi följa upp. Det ska finnas resurser hos , som har en möjlighet att följa upp det här och kontrollera att företagen faktiskt gör handlingsplaner. Men den förändring som vi gjorde 2009, med den intensiteten, tycker vi är ett bra verktyg att ha till det här. Vi har dessutom tillsatt Delegation för jämställdhet i arbetslivet som ska titta just på arbetsmarknaden. Ett bekymmer när det gäller lönerna på arbetsmarknaden är ju att vi har parter som ansvarar för dem och att väldigt lite av det här är politiska beslut. Men vi har tillsatt resurser till DO för att de ska titta närmare på detta, och vi skulle gärna se att de får ett fortsatt uppdrag när det gäller de frågorna. Det är en stor satsning som vi nu slutredovisar. Precis som jag sade i inledningen började inte jämställdhetsarbetet där och slutar inte heller med den. Med ökad kunskap finns flera områden att jobba vidare med. 19 (MP) replik: Vi har alla målet att vi ska nå ett jämställt samhälle. Därom råder inget tvivel. Det är inte heller så att det finns någon quick fix. Det krävs ett regelbundet strukturellt arbete med att se men också med att analysera och vidta åtgärder. Att vi har jobbat länge med lönekartläggningar i är inte så enkelt som vill göra gällande, att kan visa att vi successivt har ökat lönerna. valde några siffror från . Totalt sett har löneskillnaden minskat . Det är inte att säga att det faktiskt har blivit någon större skillnad. Det är snarare att säga att det står och stampar på samma nivå. Problemet när man gör lönekartläggningar väldigt sällan är att man hinner glömma bort, att det inte blir en rutin på företagen. Sedan den här lagförändringen gjordes har fackförbundet gått in och tittat på företag och noterat att antalet företag som gör lönekartläggningar har minskat från till . Rapporten visade också att av de arbetsplatser där lönekartläggningar hade genomförts hade osakliga löneskillnader och då tog tag i det. Att säga att de inte har någon effekt tycker jag är ganska grovt. Jag kan förstå att det finns en målkonflikt här. Därför måste vi jobba med att det blir en rutin. Min fråga till är: Är det inte så att en ambitionshöjning behövs för att kartlägga, analysera och åtgärda? 20 (C) replik: Att det inte är en quick fix tackar jag för att hon säger. kan man i den här debatten frestas att påstå att bara det var rätt parti i ledningen skulle det här snart vara löst, vilket jag aldrig skulle falla in i om jag suttit i opposition det var förstås ett skämt. Det här är ett område som inte har en målkonflikt utan oerhört många målkonflikter. tror jag att det är två saker som är det största bekymret i de här frågorna. Det ena är att vi har självbilden att vi är så jämställda att allting är löst. Den andra biten är just att vi inte har definierat och tydliggjort vad det är för målkonflikter det faktiskt handlar om. När vi pratar om att kvinnors livsinkomst är 3,6 miljoner mindre kan man också uttrycka det som att män tjänar 3,6 miljoner mer. Ska vi utjämna den skillnaden är det inte bara fråga om att kvinnor får mer, utan det handlar om att vi måste fördela det obetalda arbetet på ett annat sätt. Vi måste fördela pengarna i systemet på ett annat sätt, vilket innebär att för att någon ska få måste någon också ge. Den målkonflikten tycker jag att vi är väldigt dåliga på att lyfta upp. Därför är det här området, precis som du säger, ingen quick fix. Det frågan handlar om är att införa lönekartläggning för de mindre företagen i lag. Men lagkravet finns fortfarande på alla företag, oavsett om man har 1, 10, 20 eller 40 anställda, att jobba med jämställdhet och se till att man inte gör skillnad mellan könen. Det finns i det huvudsakliga uppdraget. Att gå till att dessutom i lag kräva att företagen ska göra de här lönekartläggningarna och jämställdhetsplanerna är ju det som vi vänder oss emot. Vi menar att om man anser att det här är ett bra verktyg är det fritt fram att använda sig av det, men vi vill inte ha lagkravet kopplat till det förslaget. 21 (MP) replik: Den här frivilligheten låter ungefär på samma sätt som den i föräldraförsäkringen. Vi har en föräldraförsäkring som är uppdelad så att båda föräldrarna har ansvar för att ta ut föräldraförsäkring och kunna se till att barnet får en god omsorg. Men den friheten har också gjort att vi har en väldig snedfördelning av uttaget, och samma snedfördelning finns tyvärr när det gäller hur man använder det här verktyget. Det visar inte minst Unionens kartläggning. Jag är helt enig med om att vi behöver fördela det obetalda arbetet. Jag vet att det inom fanns en diskussion där man också förespråkade en tredelad föräldraledighet. Mina frågor till och är: Är ni beredda att verka för en tredelad föräldraförsäkring ? Är ni också beredda att ge ett annat uppdrag till så att de verkligen har ett tydligt uppdrag att arbeta för att jämställa uttaget av föräldrapenningdagarna? 22 (C) replik: När det gäller föräldraförsäkringen har vi en ambition att uttaget ska vara jämnt fördelat, men vi är inte beredda att individualisera i större utsträckning.