prot · H00959 · 2013-01-29 00:00:00 — Det är klimatpolitikens ledstjärna. Vi anser också att samarbetet inom EU är en omistlig del i klimatpolitiken. Det europeiska systemet med utsläppsrätter är ett viktigt och nödvändigt instrument för att minska utsläppen av koldioxid. Det är positivt att systemet utvecklats och utvidgats så att också flyg och sjöfart omfattas. Vi delar också uppfattningen att rättigheterna inte ska vara gratis utan auktioneras ut. 7 (SD): Jag ska börja med att förmedla en glädjande nyhet. Bara har det framkommit flera indikationer på att det apokalyptiska framtidsscenario som många målat upp i klimatdebatten troligtvis inte kommer att slå ut med den kraft som gjorts gällande. Det är givetvis glada nyheter såvida man inte är en av alla dem som byggt upp en lukrativ karriär kring att varna mänskligheten för jordens undergång. Då väljer man givetvis att bortse från positiva signaler. Det har bland annat konstaterats att det inte går att påvisa någon global uppvärmning utan att 1900-talets uppvärmning på ca , åtminstone , tycks ha avstannat. Att koncentrationen koldioxid i atmosfären har ökat eller har åtminstone visat sig vara mindre olycksbådande än vad diverse avancerade klimatmodeller förutspått. Det är naturligtvis mycket glädjande nyheter. Klimatfrågan har kommit att bli en av 2000-talets absolut största politiska frågor. Mycket har sagts och mycket har gjorts av svenska politiker, precis som i många andra europeiska länder. Det finns dock väldigt många saker som inte sägs så ofta, åtminstone inte här i . Jag tänker därför ta upp några av de saker som sällan får utrymme i den offentliga debatten. Jag tänker ta avstamp i den rapport som har föranlett att vi är här , nämligen om en värld som är fyra grader varmare än . Jag tänker citera från årets första partiledardebatt. sade så här: Vi har lovat att möta klimathotet och bromsa den globala uppvärmningen. Trots det åker alldeles för många runt på toppmöten för att göra ingenting, lova ingenting och sedan komma hem och skylla misslyckandet på något annat. Därför rusar nu världen på mot en global uppvärmning på fyra grader. Märk noga att han sade att världen rusar mot en global uppvärmning på fyra grader. Det säger man som om det vore en obestridbar sanning. Siffran fyra grader har varit frekvent använd efter det att släppte den aktuella rapporten som ett inslag inför höstens stora klimatmöte i . Som de flesta vet är mediernas kelgris. De kan säga vad som helst utan att förvänta sig vare sig granskning eller mothugg från landets större medier, inklusive statsfinansierade SVT. I stället får de påtagligt ofta agera något slags expertkommentator i miljöfrågor. Man kan givetvis inte avfärda möjligheten att den globala medeltemperaturen kan stiga med fyra grader. Det är svårt nog att förutspå vädret . Men att presentera detta som en obestridbar sanning är högst ovetenskapligt och faktiskt också rent bedrägligt. Inte ens säger att så är fallet i sin rapport, utan man redovisar olika framräknade scenarier tillsammans med olika sannolikheter för att det kan inträffa. Det deras rapport i huvudsak inriktar sig på är vilka konsekvenser en fyragradig uppvärmning skulle kunna tänkas få. bidrag till de globala utsläppen är, som sagts här, ganska låga och blygsamma . Trots detta låter det oftast i retoriken som om det är av signifikans hur mycket koldioxid vi i verkligen släpper ut. I motioner och debattartiklar låter det inte sällan som om vi måste göra si eller så för att rädda klimatet, precis som om det skulle ha någon förankring i verkligheten. För att få lite perspektiv kan det vara intressant att lyfta fram några andra siffror från vår omvärld. Man brukar som bekant utgå när man redovisar minskningar eller ökningar av utsläpp, och då har minskat sina utsläpp något även om det är ganska marginellt. Tittar man på till exempel , som är jordens folkrikaste land och som har haft en kraftig ekonomisk utveckling , kan man se att de har flerdubblat sina utsläpp. De släpper ut mer koldioxid per capita än vad vi svenskar gör. Detta har resulterat i att har ökat sina utsläpp med ungefär 140 , det vill säga totala utsläpp multiplicerat med 140. Det är alltså ökning . Att ska gå före i klimatpolitiken och verka som en förebild för andra länder ser inte heller ut att lyckas något vidare. Den största effekten av den här politiken har blivit att vi har försämrat våra konkurrensvillkor gentemot länder som just , som successivt tar över alltmer av och industri. Att har i princip lägst utsläpp i hela den industrialiserade världen är något som ofta glöms bort i debatten, liksom att vårt elsystem är nästan helt koldioxidfritt. En svensk gå-före-politik menar i alla fall jag sakta utarmar den svenska välfärden och kommer dessutom inte att tjäna miljön så som görs gällande. 8 (V): Kolleger, åhörare, miljöministern! När du kom hem från det misslyckade toppmötet i , , sade du att du var missnöjd med resultatet och att du var rädd för en fyra graders temperaturökning. Om min temperatur höjs med två grader har jag ganska hög feber. Om den höjs med fyra grader är jag riktigt illa ute. Likadant kan det nog vara med den här planeten. En fyra graders temperaturökning vill varken du eller jag se. Möjligheten att en sådan kan ske ställer ett direkt krav på oss att komma med nya åtgärder, ny politik och att vi skärper ambitionerna. Därför tycker jag att det var en besvikelse att i den här debatten inte höra någonting nytt från alliansregeringen faktiskt ingenting om vad vi behöver göra ytterligare för att få ned utsläppen i och internationellt. Faktum är att vi har en regering med en låg och minskande ambitionsnivå på klimatområdet. Miljöanslagen i budgeten skärs ned kännbart och kraftfullt. Det framgångsrika klimatinvesteringsprogrammet avskaffas helt och hållet. kan vi läsa i hur klimatbiståndet har skurits ned med några hundra miljoner . Det blir de allra fattigaste, de som bär de största och mest negativa konsekvenserna av våra utsläpp av växthusgaser, som får betala när ambitionsnivån skrivs ned. Vi skulle kunna spela en helt annan roll som nation. Vi skulle kunna gå före. Vi skulle kunna vara de som tar fram ny teknik, de som visar att det är möjligt. Men för det krävs en ny politisk majoritet och en ny regering i det i här landet. I budgetförslag satsar vi mest av alla partier på åtgärder som skulle minska utsläppen av växthusgaser. Vi inser att vi bokstavligen måste bygga om ganska mycket i det här landet. Vi inser att det inte räcker med att lita på att marknaden ska ordna det här, men vi ser också de enorma möjligheterna i att ta klimatansvaret. Med vänsterpolitik skulle vi gå från att ha ett ganska mediokert järnvägssystem till att ha en av bästa järnvägar. Vi skulle ge ett verkligt alternativ till inrikesflyg och bilism för många. Vi skulle med en kilometerskatt kunna styra över transporterna med tunga lastbilar till den mer miljövänliga järnvägen. Vi skulle storsatsa på förnybara bränslen, inte minst biogasen. Vi skulle rikta om de miljarder som rullar i väg till villaägarnas byggen av nya verandor och kök till att i stället energisanera bostäder, fastigheter, skolor och äldreboenden över hela . skulle vi kunna bygga bättre boendemiljöer för många. Vi skulle mer aktivt hjälpa industrin med att kartlägga sina utsläpp och därmed kunna minska dem och också spara pengar. Vi har i vårt budgetförslag en mycket omfattande satsning på förnybar energiproduktion. Jämför vi med och ser vi att det sker väldigt lite på det här området i . Tåget går, och vi står kvar på perrongen. Jag vet att regeringen brukar framhålla hur betydande satsningarna på vindkraft och solenergi är. Nej, de är inte det. De är faktiskt marginella i jämförelse med det som händer i några av våra grannländer. Där utvecklas den nya tekniken, där skapas de nya jobben och där byggs den nya framtiden. Vi väntar på att få en långsiktig energipolitik i det här landet. Men i finns mycket kunskap. Här finns mycket tekniskt kunnande om allt från smarta elnät till energilagring. Vi skulle kunna vara ett land som tog fram den nya tekniken och som gick före. Att ta klimatfrågan på allvar kräver också att vi är beredda att inse att vi måste ändra en del av våra livsmönster. En sådan sak är att animalieproduktionen och köttkonsumtionen är starkt bidragande utsläppskällor när det gäller växthusgaserna. Vi bör minska vår konsumtion av kött. Vi bör till exempel alltid erbjuda vegetariska alternativ i skolor och andra offentliga miljöer. Vi bör ta bort subventionerna till animalieproduktionen som finns framför allt inom den europeiska unionen . Vi skulle nog också må lite bättre av att äta mindre kött. Vi bör använda det statliga ägandet mer aktivt. äger , en av verkliga miljöbusar. Menade majoriteten allvar med klimatfrågan skulle den ge ett ägardirektiv till om att de ska gå i spetsen för den förnybara energin och inte satsa på smutsig kol- eller gaskraft till exempel. Denna fråga äger regeringen, och man väljer att inte göra någonting. Vi har ett stort och mäktigt kapital i våra AP-fonder, som är duktiga på att investera i amerikanska oljebolag men som visar marginellt intresse för den nya tekniken och den förnybara energin. Här har vi musklerna att ställa om. Likadant är det internationellt. Gick vi före i skulle vi få internationell trovärdighet när vi kräver att utsläppsmålen ska skärpas globalt och i den europeiska unionen. Helt akut är det att göra någonting åt EU:s system för handel med utsläppsrätter, som i praktiken har kollapsat. Det var den viktigaste delen av för att minska utsläppen, och det vore intressant att höra vad regeringen har för plan på det området. Vi skulle behöva mer klimatbistånd, inte de nedskärningar som regeringen faktiskt gör. Det finns ett drag av uppgivenhet över regeringens klimatpolitik, och jag skulle vilja fråga dig, : När kommer satsningarna? När kommer de nya initiativen? När är ni beredda att visa lite ledarskap i klimatfrågan? 9 (KD): Jag hoppas att åhörarna här i salen och vid tv-apparaterna liksom våra kolleger som kanske inte finns här i rummet just nu tar del av den här debatten. Oerhört intressanta och spännande inlägg har gjorts av kollegerna. Mycket har jag kunnat skriva under på, men det finns också ett antal frågetecken. För mig som kristdemokrat finns det ett ord som på ett mycket övergripande sätt sammanfattar alla de aspekter som och försöker lyfta i den här debatten, och det är ordet förvaltarskap. Vi ska lämna ifrån oss detta land och denna planet till nästa generation i ett bättre skick än vi tog emot det. Det tror jag inte att någon av oss har någonting emot. Men utifrån det är jag också väldigt glad för det som alliansregeringen har gjort och den förändring bland annat av skrivningarna runt de svenska miljömålen som togs där det står så här: Det övergripande målet för den svenska miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. De rapporter som vi har tagit del av visar oerhört skrämmande scenarier av vad som kan drabba vår planet om vi inte agerar skyndsamt och solidariskt. Det finns två viktiga förutsättningar det är bråttom, och vi måste göra det gemensamt. Vi ska göra det gemensamt på det sättet att vi i i-världen måste se till att utvecklingsländerna litar på vad vi gör. Att för lite har hänt globalt har vi också alla samma bild av. Flera av oss har haft möjlighet att följa med miljöministern på de klimatmöten som har ägt rum. Jag har haft den förmånen. Jag kan konstatera att en av dem som faktiskt ser till att skapa det här förtroendet och tillitskapitalet är vår miljöminister. Det är oerhört viktigt. Hon har också tagit initiativ till ett antal satsningar, när det gäller kortlivade klimatgaser med mera, som faktiskt gör att saker händer när vi sitter här och debatterar. Mycket händer på den internationella arenan, men mer kan göras. När det gäller klimatbistånd är det en av våra hjärtefrågor. Bistånd måste vara klimatsmart, oavsett vilket bistånd som ges. Det går inte att säga att det ena och det andra inte hänger samman. Bistånd ska vara klimatsmart. Vi ska satsa resurser på ett sådant sätt att människor har möjlighet att bruka vår jord i av knappare resurser, mindre vatten och en större befolkning att föda. Då har svensk biståndspolitik en viktig uppgift. Vad beträffar , fru talman, har vi antagit en tydlig målvision . För att klara det krävs satsningar på forskning och utveckling, och tydliga steg togs i den forskningspolitiska proposition som kom . Jag som kristdemokrat anser att det är viktigt att vi fortsätter att hålla oss i framkant när det gäller att vara innovativa, ta fram ny teknik och jobba med klimat- och energifrågorna. Vi har ett ansvar att klimatsäkra vår värld, sade jag inledningsvis. Ja, då har vi också ett ansvar som svenskar att se till att energiförsörjningen fungerar tillfredsställande i vår omvärld. Det betyder att vi behöver satsa på bra överföringsledningar till våra grannländer. Det är lite intressant, fru talman, att i detta sammanhang behöva konstatera att det finns partier på oppositionssidan som har motsatt sig detta. Jag blir mycket beklämd när det sägs att regeringen ingenting gör. Vi satsar rejält med resurser inom utvecklings- och forskningsområdet, inom ny teknik, för att klara de utmaningar vi står inför. Det är min förhoppning, fru talman, att vi ska kunna använda kommande landsbygdsprogram på ett sätt som gör att vi skapar fler arbetstillfällen på vår landsbygd. Där finns mycket av de inhemska lösningarna för att kunna satsa på en grön framtid och kunna utvinna resurser ur skog och mark på ett sätt som gör att vi förvaltar vårt land och denna planet på ett hållbart sätt för nästa generation. Skogen kommer att vara en oerhört viktig pusselbit i det arbetet både här hemma och internationellt. Därför är det arbete som görs i Miljömålsberedningen och på andra håll oerhört centralt. Då är det ytterst beklämmande att höra att alliansregeringen inget gör. Dessutom, fru talman, har regeringen ordning på sina finanser, för utan ordning på ekonomin kan vi ingenting göra. Har vi ordning kan vi använda resurserna till det vi vill använda dem till. 10 Miljöminister (C): Innan jag säger det jag hade tänkt säga skulle jag vilja rikta mig till . Det är väl symtomatiskt att man i stället för att referera till Internationella klimatsekretariatets tusentals välrenommerade forskningsinstitutioners sammanvägda åsikt baserar hela anförandet på en norsk forskningsrapport som är felciterad och felöversatt. När dessutom säger att det är att utarma välfärden att man går före när det gäller miljöteknik kan jag tala om att , som är basåret, har minskat sina utsläpp . menar att vi kommer att klara våra ambitiösa klimatmål på till 2020. till har tillväxten ökat , drygt. Det är inte att utarma . Det är att använda klimatteknik och klimatmål för att utveckla . Jag hoppas att vi även i fortsättningen ska ha en gedigen majoritet i riksdag för att jobba åt det hållet. Jag började med att beskriva det internationella klimatarbetet, eftersom det är oerhört viktigt och här spelar en viktig roll. Det handlar inom FN:s ram om de långlivade klimatgaserna, som ligger kvar länge i atmosfären. Vi gör ett gediget svenskt arbete inom det nya Climate and . Det lanserades för nästan exakt i och har 50 partner, däribland ett 30-tal länder. De stora länderna som inte är så aktiva i FN-förhandlingarna finns med. Det är en kompletterande åtgärd som betyder mycket och som jag hoppas ska utvecklas. Det har inneburit att dessa 50 partner redan utvecklat arbetsplaner för hur vi ska få ned de kortlivade klimatgaserna, som visar sig bli mer och mer betydelsefulla. Vi jobbar med att avskaffa fossilsubventioner. Dessutom jobbar vi med ett forskningsprojekt, Benefits of Action. Det handlar om just nyttan av att gå före. För mig är det viktigt att miljö- och klimatpolitiken bedrivs i ett systematiskt samspel med samhällsutvecklingen i övrigt. Det ställer helt nya krav på miljöpolitikens metoder och effektivitet både i och internationellt. För att gå över till den svenska debatten vill jag kort gå igenom vad vi faktiskt gör i och hur strategin och strukturen ser ut. Till att börja med är klimatmålen satta. Vi ska nå minus till 2020, ha en fossiloberoende fordonsflotta till 2030 och vara klimatneutrala till 2050. menar att vi kommer att klara vår 40-procentsambition. Det känns bra. För att vi verkligen ska vara säkra har Statskontoret fått i uppdrag att gå igenom varje svensk myndighet för att se att de följer de svenska klimatmålen och andra miljömål. Detta beslut fattades av regeringen . Klimatfärdplansarbetet 2050 handlar om att gå igenom varje sektor och se vad som behöver göras för att vi ska nå dessa mål som är absolut nödvändiga och som också visar fattiga länder en väg att gå. Förslaget är ute på bred remiss, och jag hoppas att många deltar i den samhällsdebatten. Vi kommer att återkomma till med en beskrivning av hur vi ska nå visionerna om de svenska klimatmålen samt ha noll nettoutsläpp. Vi jobbar också med ekosystemtjänster och grön ekonomi. Uppdragen är utlagda. Vi har en aktiv dialog med medborgare genom en referensgrupp med företrädare för samhällets alla sektorer. Dessutom jobbar vi med kommuner och landsting i en sjustegsraket som sammantaget är en väl definierad svensk klimatstrategi. 11 (S): Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. Dagens generation liksom kommande generationer är i händerna på oss. Så vad gör vi? Regeringen är inne på sitt sjunde år och skryter gärna med att man har den bästa klimatpolitiken. Vi har hört det också . Stämmer det verkligen? Vi kan ta det som gäller . , regeringens egen expertmyndighet, har utvärderat regeringens arbete. Endast två av sexton miljömål kommer att nås. Klimatmålet nås inte, och det trots att regeringen gjort det lite enklare för sig, lite enklare genom att i det egna åtagandet låta räkna in utsläppsminskningar gjorda i andra länder. Det är en tredjedel av åtagandet. Regeringen har gjort det lite enklare för sig, och ändå klarar den inte sitt eget klimatmål. går allt fler unga utan arbete i . Företag får inte tag i rätt arbetskraft, och arbetslösheten ökar. Så passivt, så defensivt, så uppgivet. Jag vill citera , tidigare generaldirektör på , som i en tidningsintervju sade: Däremot är det industripolitiskt förödande om inte förstår att resten av världen nu gör större ansträngningar, har högre ambitioner och starkare styrmedel. Hänger vi inte med kommer dessa länders företag att ta över ledningen i utvecklingen. Det händer någonting där ute, miljöminister , en omställning som går snabbt och skapar nya jobb. Jag har inte haft möjlighet att gå igenom alla länder men vill ändå nämna några vilkas regeringar, majoriteter i , har förstått att en framsynt klimatomställning är framtidsinriktad. ska vända en beräknad 20-procentig utsläppsökning till en minskning , och endast en femtedel får tas från andra länder. kommer att gå om i gjorda utsläppsminskningar eftersom de räknar med att fixa sina åtaganden utan att räkna in inköp i andra länder. ska minska de danska, inhemska utsläppen till 2020 jämfört med . Inga inköp i andra länder ska räknas med, precis så som vi socialdemokrater har gett besked om. Utsläppsminskningar ska ske på hemmaplan därför att det stärker vår konkurrenskraft och därför att vi visar att vi tar vårt ansvar i denna ödesfråga. Regeringen väljer i stället att tricksa med klimatmålen, att ge upp, att spela ett högt spel med svensk konkurrenskraft och svenska jobb, för att inte tala om vår framtid. Jag har två frågor, en till , som företräder i den här debatten. Du säger att utsläpp ska kosta. Varför bromsar då ditt parti ansträngningarna att få EU:s utsläppshandelssystem att fungera? Hur, , , bidrar er defensiva hållning till en framsynt klimatomställning som skapar förutsättningar för nya jobb? Min fråga till , miljöministern, kvarstår. Jag väntar fortfarande på några nya besked som på allvar kan bidra till att stoppa klimatförändringarna och öka konkurrenskraft. Eller ska vi nöja oss med mer av samma misslyckande? 12 (M): Inte helt oväntat har oppositionens företrädare gjort sitt absolut yttersta för att försöka framställa ett som tappar fart i klimatpolitiken, ett som sedan Alliansen tog över regeringsmakten har blivit omsprunget av en lång rad länder. nämndes, nämndes och nämndes. Men om vi blickar ut i , är det verkligen så att det är andra länder som slår på fingrarna? Vilka länder har till exempel en högre koldioxidskatt än ? Vilka länder har en högre andel förnybar energi? Vilka länder har lägre utsläpp i relation till bnp? Vilka länder ger mer i klimatbistånd än ? Faktum är att har världens tuffaste koldioxidskatt, att har högst andel förnybar energi inom EU, att vi har en elproduktion med extremt låga koldioxidutsläpp, att är det land inom EU som har lägst utsläpp i relation till vår bnp och att dessutom tar ett stort ansvar för att mobilisera de resurser som krävs i det internationella klimatarbetet. är med andra ord ett föregångsland inom klimatpolitiken och ska fortsatt så vara. Därför har Alliansen sjösatt en långsiktig och sammanhängande miljö-, klimat- och energipolitik med ambitiösa mål och konkreta åtgärder. utsläpp ska, precis som vi har hört, sjunka till 2020, och vi är en god bit på väg. Allt talar för att vi kommer att nå våra mål. Vi jobbar nu vidare för att nå visionen om ett helt fritt från nettoutsläpp . Utbyggnaden av den förnybara energin har tagit fart. Till exempel vindkraften har sexdubblats under Alliansens tid. Omställningen av vår fordonsflotta har kommit en bit på väg. När Alliansen tillträdde 2006 hade mest bensinslukande fordonspark. har vi sett en miljöbilsboom, och vi har sett att utsläppen från nya bilar har sjunkit mer under Alliansens första mandatperiod än under de 15 åren före Alliansens tid. Alliansens politik gör skillnad. går vi vidare med en supermiljöbilspremie och en ökad låginblandning av biodrivmedel i bensin och diesel som vi satsar på forskning och utveckling av morgondagens bränslen och motorer. Frågan är snarare: Vad är alternativet till Alliansens ansvarsfulla klimatpolitik? Hur ser den rödgröna oppositionens samlade alternativ ut? Jag kom till den här debatten med en förhoppning jag inser nu att det var en ganska naiv förhoppning om att få några besked när det gäller hur alternativen ser ut. Hur blir det med kärnkraften? Går S med på MP:s och V:s krav på en snabbavveckling? Är verkligen utvecklingen i värd att ta efter? Det är tyvärr inte bara nya vindkraftverk som invigs i utan även nya kolkraftverk. Kraven från den gröna rörelsen i på en snabbavveckling av kärnkraften har ju lett fram till det bruna kolets renässans. Är det en ansvarsfull klimatpolitik? Tror inte MP längre på idén om grön skatteväxling? Varför föreslår ni höjda miljöskatter med 13 miljarder som ni lägger fram förslag som gör det både dyrare att anställa unga och mindre lönsamt att driva företag? Det är ingen grön skatteväxling, . Det är en röd skattechock. Hur blir det med ROT- och RUT-avdragen om de rödgröna får bestämma? V vill ta bort RUT-avdraget totalt, S vill minska det, medan MP vill utöka såväl ROT- som RUT-avdragen för att en växande tjänstesektor är ett sätt att faktiskt få till stånd en mer koldioxidsmart tillväxt. Får vi några besked från den samlade, eller snarare splittrade rödgröna oppositionen? 13 (MP): Mycket ska man höra, nu har tydligen den här klimatdebatten blivit en debatt om RUT-tjänster också. förstod man hur oerhört tufft det måste vara att vara klimatforskare, att upptäcka att det faktiskt är så att det fortfarande finns en möjlighet att vi klarar tvågradersmålet, att det fortfarande finns en möjlighet att om vi gör allt som måste göras, om vi vidtar alla de åtgärder som skulle kunna göras kanske vi klarar tvågradersmålet, och sedan höra hur det refereras i politiska debatter som att vi inte behöver göra någonting. De norska studier som refereras visar just det.