prot · H10950 · 2013-12-18 00:00:00 — Som sagt var delar jag helt intryck att begravningsverksamheten fungerar väl med som huvudman, även för de grupper som inte är medlemmar i . Vi har också begravningsombud som bevakar detta. Ganska förbättrade vi tillsynsfunktionen – har en tillsynsfunktion här – tydliggjorde lagstiftningen och koncentrerade även tillsynsverksamheten på färre antal länsstyrelser för att bygga upp ett slags kritisk massa av kompetens för att kunna följa frågorna mer aktivt. Mitt intryck är att det fungerar bra. Vi har som sagt lite olika traditioner i med som huvudsaklig huvudman, men det är också en del kommuner som är huvudmän. Det blir ibland lite olika tillämpningar av kommunallag och annan lagstiftning. Problemet för är inte att de ska tillhandahålla ett kvarter för den judiska gruppen på en kyrkogård. Problemet är att de inte kan garantera att inte någon annan också gravsätts där. Man får inte registrera människor efter religiös tillhörighet i , vilket är bra. Det andra problemet är att man inte kan garantera evig gravrätt, det vill säga man måste följa begravningslagen som säger och därefter i förlängning. Det är sådana villkor som den judiska gruppen med sin tradition inte anser acceptabla. står de inför en stor utmaning med stora investeringskostnader. Vi ska se vad vi kan göra för att skapa rimliga förutsättningar för dem, på ett sätt så att de inte överkompenseras men inte heller – som jag uppfattar läget – underkompenseras. Vi jobbar för att skapa ett bra regelverk för detta. Det arbetet fortgår. Med detta önskar även jag och kammaren god jul och gott nytt år. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på interpellation 2013/14:184 om bristande underhåll av järnvägen 135 Statsrådet (M): har ställt följande frågor till mig. 1.Avser jag att, med anledning av den senaste tidens påvisade brister i banunderhållet, verka för ökat anslag för underhåll av våra järnvägar? 2.Avser jag att, med anledning av den senaste tidens påvisade brister i banunderhållet, verka för att i egen regi ökar kontrollen av underhållet av järnvägen? 3.Har jag tagit några initiativ för att ska få information om uppnådd effektivitet med olika upphandlings- och kontraktsformer inom ? 4.Har jag vidtagit åtgärder för att strategier och beslut om upphandling motiveras utifrån empiriskt underlag? 5.Avser jag att ta några initiativ för att stärka Infranords roll som underhållsorganisation? Alliansregeringen genomför nu den största satsningen någonsin på järnvägsunderhållet i över för att vinna tillbaka medborgarnas förtroende för järnvägen. Jämfört med 2006 då Socialdemokraterna, med stöd av och , styrde har underhållsanslaget fördubblats till dagens nivå. De underhållsbehov som har redovisat har regeringen mött genom att avsätta till järnvägsunderhåll och reinvesteringar –2025. Utöver anslagen disponerar även de intäkter som banavgifterna ger och som oavkortat går till att underhålla järnvägen. Höjda anslag är dock inte tillräckligt för att skapa en robust och tillförlitlig järnväg. De medel som anslås måste också användas effektivt. ska i sin beställarroll oavsett organisationsform säkerställa att anläggningarnas funktion och tillstånd kontrolleras, att eventuella brister dokumenteras och att åtgärder tas fram och prioriteras. Det är dock tydligt att i sin roll som beställare måste öka kontrollen av underhållet av järnvägen. Det är helt oacceptabelt att allvarliga brister upptäcks inom järnvägen utan att snabba och konkreta åtgärder vidtas. har därför fått ett uppdrag att redovisa hur myndigheten avser att förbättra arbetet med att åtgärda inrapporterade fel i den järnvägsinfrastruktur som myndigheten ansvarar för. För att säkerställa en effektiv tillsyn har också Transportstyrelsen fått i uppdrag att till redovisa hur tillsynen av infrastrukturförvaltares och järnvägsföretags underhållsverksamhet kan bli mer effektiv och vid behov också skärpas. I enlighet med vad har gett regeringen till känna finns det vidare skäl att se över hur järnvägens organisation kan förbättras så att den på bästa sätt möter framtidens krav på ett effektivt och hållbart transportsystem. Regeringen beslutade därför att ha en särskild utredare som ska göra en översyn av järnvägens organisation. Den första delen av uppdraget – att göra en funktionell beskrivning av järnvägssystemet samt att inventera potentiella förbättringsområden – överlämnades till regeringen . I den andra delen av uppdraget ska utredaren, utifrån regeringens kommande tilläggsdirektiv, föreslå förändringar som kan leda till förbättringar av järnvägens funktionssätt. Ett potentiellt förbättringsområde som identifierats i delbetänkandet är byggande och underhåll av infrastrukturen där just beställarroll lyfts fram. För att klara den rollen bör det enligt utredaren övervägas om bör ha egna resurser för kännedom om och kontroll av anläggningen. Riksdagsledamöterna har getts möjlighet att ställa frågor kring innehållet i delbetänkandet och ha synpunkter på det fortsatta utredningsarbetet. Jag kommer att noga gå igenom det som utredaren lagt fram och ta ställning till det. Jag vill i detta sammanhang passa på att nämna ett kommande uppdrag till i regleringsbrevet . I och rådets direktiv av om inrättandet av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde föreskrivs att infrastrukturförvaltare ska upprätta och föra ett register över de tillgångar de är ansvariga för att förvalta. kommer i enlighet med det att ges i uppdrag att redovisa vilka kostnader eller andra konsekvenser som myndigheten bedömer kan uppstå till följd av nämnda krav. Behovet av att förbättra produktiviteten i våra underhålls- och investeringsarbeten är stort. Regeringen tillsatte därför 2009 för att utreda och komma med förslag till lämpliga åtgärder. Kommittén förordar en ökad andel totalentreprenader i förhållande till de traditionella utförandeentreprenaderna. Kommittén framhåller att erfarenheter såväl i som utomlands tyder på att totalentreprenadformen leder till att projekterings- och byggfasen genomförs snabbare, att kostnadsökningarna blir mindre, att tidsförskjutningar uppstår i mindre utsträckning och att kvaliteten är lika eller bättre. Det framhålls också att det ankommer på beställaren att ha en tydlig beskrivning av de funktionskrav som ska gälla samt att ha en väl strukturerad och tillförlitlig leveranskontroll. 136 (V): I SVT Östnytt uppdagades en brist på åtgärder i underhållet av våra järnvägar. Av 61 stora urspårningar var bristerna kända på över 20 av olycksplatserna men ändå inte åtgärdade. En forskare vid namn konstaterar att frågan inte är om det kommer att hända en allvarlig olycka. Frågan är i stället när den kommer att hända. Konsekvenserna av det bristande järnvägsunderhållet är alltså mycket allvarliga. Frågan är om statsrådet har tillräckliga insikter om hur katastrofalt dåligt järnvägsunderhållet är och framför allt om hur det förebyggande järnvägsunderhållet utvecklats . Vad jag kan förstå har kostnaderna ökat som skattebetalarna fått mindre underhåll för de satsade pengarna. Jag såg en siffra från näringslivet; deras merkostnader för urspårningar och bristande järnvägsunderhåll beräknades till ! För tågresenärerna blir detta mycket allvarligt i då tågresandet ökar och när det finns en stark folklig opinion för mer klimatsmarta transporter, där tågen har sin självklara plats. menar att orsakerna till tågkaoset är att ett avreglerat järnvägssystem har lett till söndersplittring otillräckliga anslagsnivåer för både investeringar och underhåll inom järnvägen bristande organisation för ett tydligt helhetsansvar för underhållet bristande kvalitetssäkring i nuvarande upphandlingsformer hos . Det blir alltmer tydligt att underhållskulden för våra järnvägar växer. Det innebär försämringar för resenärer och företag när det gäller både pålitligheten och säkerheten. Det ger också effekter för de anställda inom järnvägen. Infrastrukturministern skryter om att regeringen satsar historiskt mycket på järnvägen. varslas 700 underhållsarbetare om uppsägning. Statsrådet verkar vara mer intresserad av att satsa skattemedel på att utveckla järnvägsunderhållsbranschen i sin helhet framöver än att åtgärda den stora underhållsskulden. Statsrådet verkar inte heller se några problem i att 700 underhållsarbetare varslas om uppsägning – arbetare som skulle behövas om statsrådet menade allvar med att göra det förebyggande underhållet bättre. Vad jag har förstått har köpts upp av Strukton. Det innebär att vi bara har två heltäckande entreprenörer på marknaden. Att man i det läget inte utnyttjar Infranord har jag svårt att förstå. Hur får statsrådet ihop att det som regeringen satsar historiskt stora summor på järnvägsunderhållet varslas 700 underhållsarbetare? Kan statsrådet utveckla regeringens syn på Infranord och dess betydelse för att klara det förebyggande underhållet? Järnvägsfrämjandet, och Resenärsforum konstaterar att efter är det västeuropeiska land som satsar minst på järnvägsunderhåll räknat per spårkilometer. Det visar statistik från , . klarlägger de att endast och når rätt nivå för järnvägsunderhållet i sina budgetförslag. Statsrådet har helt rätt i att höjda anslag inte är tillräckligt för att skapa en robust och tillförlitlig järnväg. Men det är en förutsättning för att komma till rätta med underhållsskulden. 137 (S): med moderatledd regering visar SVT:s granskning på häpnadsväckande brister i det svenska järnvägsunderhållet. Efter granskningen har även granskat underhållet och kritiserat regeringens arbete. Ministern säger att regeringen storsatsar, och att detta ger företag inom branschen goda förutsättningar att utvecklas positivt. Men företagen i branschen varslar ju om uppsägningar. Över 700 av järnvägens underhållsarbetare har varslats om uppsägning regeringen påstår sig ha satsat. är inte heller imponerad av regeringens påstådda satsningar. Man riktar allvarlig kritik mot järnvägsunderhållet och skriver: har i stor utsträckning haft svårigheter att omsätta extra anslagsmedel i genomtänkta åtgärder vid regeringens tilldelning av extra anslagsmedel. Det är helt enkelt så att regeringens så kallade satsningar kan se fina ut i tabeller och stapeldiagram. De har dock inte lett till bättre underhåll. I stället har ryckigheten i underhållsanslagen lett till att två underhållsarbetare har varslats om uppsägning. fortsätter: organisering av myndighetens underhåll av järnvägsnätet fungerar inte ändamålsenligt. Till exempel bidrar nuvarande kontraktsutformning till att kortsiktigt avhjälpande underhåll genomförs på bekostnad av det förebyggande långsiktiga underhållet. Regeringens politik har alltså lett till att underhållet blivit dyrare och sämre som viktiga förebyggande insatser inte görs. Men det räcker inte med mer och långsiktigare resurser. är det enda landet i världen där det bara är den entreprenör som själv har utfört arbetet som granskar och godkänner det utförda arbetets kvalitet. I saknar banhållarna möjligheter att själva granska banans tillstånd. har världens mest uppsplittrade underhåll men tyvärr långt ifrån världens bästa underhåll. Vi behöver ett mer samlat underhåll. Vi behöver en självständig kvalitetsgranskning och en fristående inspektion. Det är några exempel på åtgärder som skulle kunna vidtas för ett bättre underhåll och som regeringen underlåter att göra trots vid makten. I ministerns värld blomstrar järnvägsbranschen, och tågtrafiken fungerar bra. Utanför och i den verkliga verkligheten ser bilden annorlunda ut. I verkligheten har antalet urspårningsfarliga fel ökat regeringen påstått sig satsa. I verkligheten har var tredje medborgare valt bort järnvägen av rädsla för att bli försenad. I verkligheten har över 700 underhållsarbetare vid järnvägen varslats om uppsägning. Ministerns svar här i kammaren ger vid handen att det krävs ett regeringsskifte för att järnvägen ska få de resurser, den organisation och de verktyg som krävs för en fungerande järnvägstrafik. 138 (MP): Ja, som nämnts här har SVT Östnytt avslöjat mycket allvarliga brister vad gäller underhållet av våra järnvägar. 61 stora tågurspårningar är illa. Än värre är det att orsaken i över 20 fall var fel som kände till innan olyckan men som inte åtgärdats. Östnytts granskning visar med smärtsam tydlighet på allvarliga systemfel. och har beskrivit orsaker till tågkaoset och vilka allvarliga konsekvenser det får att underhållet är så pass undermåligt. Vad görs då? Jo, stänger nu banor som är i dåligt skick i stället för att åtgärda felen. Ett aktuellt fall är bansträckan mellan och , som stänger helt efter julhelgen. Detta meddelades med bara några dagars varsel, utan föregående dialog med de företag som transporterar pappersmassa och virke på banan. Så får vi mer gods på väg i stället för på järnväg – företagen har helt enkelt inget val. Detta är förstås illa med tanke på både klimat och trafiksäkerhet. Liksom många företag vill transportera gods på järnväg vill allt fler privatpersoner resa med tåg. Men många vågar inte längre ta tåget eftersom de inte vill riskera att inte komma fram . måste få både direktiv och förutsättningar att hantera problemen genom att åtgärda fel och rusta upp banor i stället för att stänga ned dem. Det är ju en sorglig kapitulation. som behoven av underhåll är enorma och akuta och olyckorna ökar, som har nämnts här, varslas alltså över 700 underhållsarbetare på grund av arbetsbrist. Det går inte ihop, för att uttrycka sig försiktigt. Regeringen har gått in med kortsiktiga och tillfälliga satsningar på underhåll. Visst är alla tillskott välkomna – det behövs mer pengar till underhåll – men för att få ut mesta möjliga av pengarna krävs förutsägbarhet och en långsiktig och stabil finansiering på en högre nivå så att underhållsinsatserna kan planeras bättre och vi får ut mesta möjliga underhåll av pengarna. Men det är inte bara pengar som behövs. Det behövs ordning och reda i en organisation som har helhetsansvar. Att ska ha kunskap om sitt eget järnvägsnät, dess skick och underhållsbehov borde vara självklart, men pekar på att kunskap är otillräcklig. Med nuvarande uppstyckade, fragmenterade organisation där felsökning och kontroll av att felen åtgärdas delegeras till samma entreprenörer som utför underhållsarbetet blir det självklart svårt för myndigheten att ha kontroll över järnvägsnätets tillstånd och underhållsbehov. Därför undrar jag hur statsrådet ser på delresultaten från utredning om järnvägens organisation som har presenterats, särskilt hans rekommendation att överväga om för att klara sin roll som beställare åtminstone bör ha egna resurser för kännedom om och kontroll av anläggningen. Vad tänker statsrådet? Räcker det, eller krävs det mer och i så fall vad? Det skulle jag gärna vilja höra statsrådet utveckla lite. Jag vill ta upp ännu en intressant fråga i detta sammanhang, nämligen underhållskapaciteten i depåer. Den har inte ökat trots att tågtrafiken har ökat. Jernhusen har en dominerande ställning på marknaden för underhållsdepåer men saknar ett tydligt ansvar för detta. Jag vill därför fråga om infrastrukturministern avser att ge Jernhusen ett tydligt ansvar för att tillhandahålla underhållsdepåer i tillräcklig omfattning. 139 (FP): Från den ena eländesdebatten till den andra – det råder verkligen elände i . Låt mig ge några exempel. Fler än någonsin åker tåg i det här landet. Det fraktas mer gods på järnväg än någonsin i det här landet. Det avgår fler tåg än någonsin i det här landet. Det är verkligen ett elände! På är det fullt med passagerare, inte för att de står och väntar på försenade tåg utan för att de ska åka till , , , och inte minst . Det är otroligt bara detta att vi har fått en uppgång i tågtrafiken. Jag är så gammal att jag kommer ihåg att allt inte säkert var bättre . Jag ska med talmannens tillåtelse berätta en historia från den tid då , socialdemokrat från , eller möjligen , , var kommunikationsminister. inträffade det att det utbröt ett oväder i . SJ:s dåvarande trafik- och säkerhetschef, som hette och som är i livet, intervjuades av tidningen . Han fick frågan: Hur är det möjligt att alla tåg i hela står stilla utom ? Han hade ett ganska bra svar på detta: Vi håller på att modernisera hela tågnätet utom . Den går med gammal och beprövad teknik. Lite av detta är ju problemet. Jag tror inte att man ska sätta gränsen vid 2006 och säga att allt har blivit sämre eller bättre . Man måste konstatera att det fanns ett underhållsberg när det gäller tågtrafiken i . Beslut var inte fattade över huvud taget, till exempel om byggandet av i , som är ett jättelikt projekt. Det är det största i . Detta att vi hade ett sådant underhållsberg har tvingat fram väldigt stora satsningar, som statsrådet har redovisat här, för att ta igen vad som saknades. Nej, det var inte bättre förr, men förhoppningen är nu – och det är det verkligt positiva – att den nuvarande oppositionen, som tidigare styrde järnvägspolitiken i landet och bidrog till denna väldiga underfinansiering av underhållet, äntligen har vaknat. Det tror jag är väldigt bra. Jag hoppas att inte den här debatten pågår alltför länge, för kommer min son med tåget från till , och ska jag ta emot honom. 140 Statsrådet (M): hävdar med bestämdhet att det behövs ett regeringsskifte för att få ordning på järnvägen. Jo, jag tackar! Det har prövats, och det har misslyckats. Det tog inte att rasera järnvägen när den tidigare socialdemokratiska regeringen år hårdnackat sade till : Nej, ni får inte de anslag som ni har äskat. Så har vi en eftersatthet i underhållet. När jag tillträdde som statsråd hade människor ett sjunkande förtroende för järnvägen, inte minst på grund av de snöoväder som hade varit, de brister som fanns och de förseningar som var vanliga. Hela förtroendet var på väg att raseras. Då var min klara uppfattning att om vi ska få ordning på järnvägen måste vi börja med att vårda det vi har, för den järnväg som har funnits ska också användas . Det är först som den nya myndigheten också har sett över hur vår järnväg egentligen mår och konstaterat att bäst-före-datum finns på rätt många komponenter som det kommer att ta tid att återställa och byta ut och att man måste göra reinvesteringar. Det är alldeles riktigt att vi har haft ökande brister inom järnvägen. Det har också uppmärksammats, och det skulle vara helt oacceptabelt om det finns brister som uppmärksammas men som man inte gör något åt. Därför har fått i uppdrag att se över på vilka fler sätt man kan arbeta med de brister som upptäcks, så att man åtgärdar dem. Också Transportstyrelsen har i uppdrag att se över om det är något mer man kan göra som är kopplat till underhållsdelen när det gäller såväl infrastrukturen och spåren som fordonen. Vi har inte någon enhetlig form av besiktning. har det påbörjats ett försök mellan olika tågoperatörer, Transportstyrelsen och där man ska kunna titta på både hjul och spår, för de är beroende av varandra. Jag kan inte låta bli att fundera på inspel här. Ena stunden får vi i regeringen kritik för att vi gör kortsiktiga insatser, och i nästa andetag får regeringen kritik för att vi tilldelar extra pengar. Låt mig vara tydlig. Om man tycker att det är ett problem att underhållet på järnvägen är eftersatt måste det tillkomma mer resurser. Den här regeringen har under den nuvarande planperioden betydligt mer pengar till drift och underhåll än vad som var fallet 2004–2005, när S, V och MP tillsammans styrde över järnvägspolitiken. Vi har också för det långsiktiga behovet pekat ut att de år som kommer, , höjer vi anslaget ännu mer. Är det då mindre eller mer till underhållet? Jag förstår att det blir väldigt förvirrande för den som lyssnar på den här debatten eller följer medierna, men för mig är det väldigt tydligt: 86 miljarder är mer än dubbelt så mycket som 42 miljarder. 42 miljarder till drift och underhåll var det som S, V och MP tidigare bidrog med. 86 miljarder är det som vi har pekat ut. Eftersom vi också vill göra tydligt för att man ska komma i gång med tidigare insatser om man har möjlighet till det, för den nationella planen ska det fattas beslut om först , kommer vi att fatta beslut om att man får ytterligare 600 miljoner . Det har gjorts extrainsatser , och det har gjort att man har kunnat göra insatser mycket tidigare. Jag ser inte det som ett problem utan som en förutsättning. 141 (V): Jag ska ta upp vissa förhållanden som tas upp i , ansvar och åtgärder. Där konstateras bland annat att upphandlingen och kontrakten inte styrs tillräckligt mot ökad kvalitet i underhållsentreprenaderna. Man säger också att saknar tillräcklig kunskap om tillståndet och underhållsbehovet i järnvägssystemet. talar infrastrukturministern om att de har fått ett särskilt uppdrag, vilket jag naturligtvis välkomnar. Man är också väldigt kritisk mot att regeringen saknar överblick och det underlag som behövs för att kunna styra de statliga och privata aktörerna ändamålsenligt i de komplexa järnvägsfrågorna på ett sätt som minimerar tågförseningarna. Regeringen har inte gett myndigheter och övriga aktörer de förutsättningar och incitament som krävs för att förebygga tågförseningar. Kanske är vi på väg nu – det kan man fundera över när man lyssnar på infrastrukturministern. Jag noterar emellertid att statsrådet ser positivt på att i egen regi ska öka kontrollen av underhållet av järnvägar. Men sedan är det stopp. Här hade jag önskat att regeringen skulle vara tuffare och ålägga att vidta åtgärder för att få ett förbättrat underhåll. Jag blir oerhört besviken över statsrådets ambition när det gäller att förbättra kvaliteten i underhålls- och investeringsarbeten. Hon hänvisar till en snart produktivitetskommitté. Kommittén framhåller att totalentreprenader ger lika eller bättre kvalitet. Statsrådet nämner inte med ett enda ord , där det konstateras att det saknas belägg för att upphandling med totalentreprenad ökar kvaliteten. En totalentreprenad innebär att entreprenören ska ta på sig en stor del av projekteringen, så stor som möjligt, för att därigenom kunna känna ansvar för att anläggningen ska fungera som avsett. Granskningen från ger inte stöd för att denna strategi är ändamålsenlig. De mätningar som är gjorda visar inte på högre kvalitet. riktar i stället kritik mot regeringen, som har varit för passiv och okritisk och inte efterfrågat underlag för de åtgärder som nya upphandlingsstrategi påstår har lett till högre kvalitet. Med anledning av den otillräckliga styrningen från regeringens sida vill jag få svar på följande fråga: Är det inte på sin plats att statsrådet redan nu vidtar åtgärder för att minska tågförseningarna och stärka säkerheten genom en förbättrad upphandling av underhållsinsatserna? följer inte upp underhållsentreprenaderna för att garantera att de uppfyller sina förpliktelser om avtalad kvalitet i underhållet. Det saknas besiktningar av anläggningarna. saknar tillräcklig riskhantering, kopplad till underhållskontrakten, och ett systematiskt arbetssätt för återkoppling av underhållsarbetet. Man gör inte heller uppföljningar av hur vidtagna underhållsåtgärder har påverkat antalet tågförseningar på olika bansträckor. öppnar infrastrukturministern lite grann på dörren för att de ska kunna göra det här. Säkerhetstillståndet för omprövas med jämna intervall, har jag förstått, och vid större omorganisationer. Med anledning av den senaste tidens konstaterade brister och oroande tendenser i olycksstatistiken vill jag fråga hur det går med säkerhetstillståndet för vid kommande revision. Bedömer statsrådet att kan få förnyat säkerhetstillstånd av Transportstyrelsen? Vilken beredskap har statsrådet om blir underkänt? 142 (S): Jag förstår att regeringen vill tala om allt annat än det egna ansvaret för järnvägens situation. Man vill prata om S. Man vill prata om historien. Varför pratar man inte om sitt eget ansvar? som har varit statsråd har antalet urspårningsfarliga fel ökat . Det är inte S fel. Det är inte historiens fel. Det är statsrådets ansvar. har tillsammans med mest missnöjda resenärer. har vi haft en moderatledd regering med ansvar för järnvägen.