prot · H00989 · 2013-04-11 00:00:00 — tömdes skåpen, och sedan var korridorerna tomma. Man hade övergivit eleverna. Menar statsministern att det är rimligt att företag som har gjort miljoner i vinst på elever överger dem i samma stund som de inte är lönsamma, så som faktiskt sker i ? 41 Statsminister (M): Nej, det är inte försvarligt. Det sitter också en kommitté, som väl vet, och diskuterar hur vi ska ställa tydligare och mer långsiktiga krav på ägare just för att slippa den typ av situationer som vi har sett en del exempel på. Jag vill vara tydlig med vad som är vår strävan. Det är att det ska vara kvalitet. Barn och unga i ska kunna välja olika skolor därför att olika skolor fungerar olika bra. Det är också ett bra sätt att komma bort från en skola där man inte tycker att man behandlas väl. Då har man rätt att välja en annan skola. Valfriheten är viktig; den är en del av hur kvaliteten fungerar. Men vi kommer inte att ursäkta dem som slarvar med kvaliteten i syfte att berika sig själva. Vi kommer därför att skärpa reglerna och uppföljningen av detta. Men vi gör inte som och tycker att man ska gå tillbaka till hur det var förr: Bort med valfriheten! Bort med alla alternativ! Bort med det alternativa sättet att tänka! Vi tror inte på den typen av likriktande samhälle. Jag gick själv i dessa skolor. De var inte bättre på att se oss elever . Då var rättesnöret lika för alla. Människor är olika, och det ska vi respektera. 42 (M): presenteras den ekonomiska vårpropositionen i denna kammare, och regeringen lägger därmed fast riktlinjerna för den ekonomiska politiken. Partiledarna i Alliansen aviserade redan tidigare att , tack vare de välskötta statsfinanserna , har möjlighet att skjuta in välbehövlig energi i en ekonomi som inte är opåverkad av att det är mycket oroligt runt om oss. Bland annat aviseras 12 400 extra utbildningsplatser och en satsning på 3 miljarder för att möta det förhållandevis besvärliga läget. Därför vill jag anknyta till att kort efter det att vårpropositionen presenteras möts till sitt så kallade vårmöte. Där är fokus ganska mycket riktat hit mot och mot de problemekonomier som vi finner här i . Jag vill fråga statsministern hur det här påverkar riktlinjerna inför höstens budgetproposition och regeringens fortsatta budgetarbete eftersom är en liten, öppen ekonomi. 43 Statsminister (M): är beroende av sin omvärld. Vi handlar med länderna omkring oss. Ju närmare oss de ligger, desto mer handlar vi med dem. Våra största handelspartner är och . Vi har ett stort beroende av EU. Därför är det bekymmersamt för att väldigt mycket av världens ekonomiska problem är koncentrerade till . På IMF kommer man att diskutera om man inte kan öka stimulanserna i de europeiska ekonomierna. Problemet är bara att det har ekonomier i hög utsträckning gjort, och därmed har man sett stigande skulder. Också i största ekonomi, , har man numera mycket stora och omfattande skulder. Det är redan i någon mån gjort. Det finns några få välskötta ekonomier, likt , som kan göra mer och som också har gjort det 23 miljarder i innevarande års budget. Men hur det ser ut i vår omvärld kommer definitivt att påverka ekonomi och förutsättningarna när vi i augustiseptember sitter och formulerar vår politik . Låt oss vara helt öppna med det. blev rikt på att handla med andra. Det är i grunden bra. Det säkrar vår välfärd, men det gör också att vi blir beroende av och måste följa vad som sker i vår omvärld. 44 (FP): Fotbollssäsongen har dragit i gång, och vi är många som älskar svensk fotboll, till exempel statsministern, jag själv och kanske även många andra här inne. Det är däremot oroande att det delvis har blivit en våldsam start. Det var en match som fick avbrytas. Utvecklingen verkar vara den att det delvis går åt rätt håll när det gäller arbetet med säkerheten inne på våra arenor. Vi får hoppas att detta var ett undantag. finns det ett förslag för att motverka och minska våldet runt idrottsevenemang i . Jag frågar vad statsministern tror att regeringen kan komma fram till här. Det finns en våldskultur, inte minst bland män som har ett stort intresse av att begå våldsbrott och andra brott runt dessa evenemang. Det skadar alla andra som till exempel älskar svensk fotboll. 45 Statsminister (M): Låt oss först konstatera att det finns en mycket bekymmersam och utbredd våldskultur här. Unga, arga män i så kallade firmor kopplade till våra största idrottsklubbar möts på stan för att egentligen bara slåss. Det finns en stor risk att de dels skadar varandra, dels blir våldets advokater. Det finns dessutom en risk för att vi får en generation av unga män som tror att våld är rätt sätt att påverka samhällsutvecklingen. Det börjar med andra män, och sedan blir det kanske i egna relationer eller i möten med andra människor. Låt oss aldrig acceptera att våldets advokater ges utrymme på det här sättet. Jag var själv på plats på och följde det som skedde. Det kastades in saker. Det bör noteras att det förbjöds i lagstiftningen 2009 på initiativ av denna regering. Det visar att det inte bara är en fråga om lagstiftning. Det är också en fråga om hur man på plats kan följa upp detta. Jag delar uppfattningen att det möjligen har blivit lite lugnare inne på arenorna, men mycket av den här firmakulturen rör sig utanför. Vi tittar på de förslag som bland annat har lagt fram. Det kan konstateras att de har mött en hel del kritik från jurister och andra instanser. Det är vår avsikt att ta ytterligare initiativ. Vi tar detta på mycket stort allvar eftersom vi vet vad fotboll och andra idrotter betyder för den svenska folksjälen. 46 (C): Höga och ökande bostadspriser i storstadsområdena i vårt land påstås ibland vara en orsak till hushållens ökande skuldsättning. Det finns en debatt där det också varnas för en bostadsbubbla. har vi en situation i andra delar av landet där tvärtom låga marknadsvärden på bostäder gör det svårt och förmodligen omöjligt för enskilda eller byggföretag att investera i och finansiera bostäder. Tittar man på hela landet kan man notera att både den enskilda familjen och den företagsamma företagaren delvis har samma bekymmer. Mina frågor är: Vad anser statsministern skulle kunna göras för att bättre balansera prisutvecklingen på bostäder i hela landet? Anser statsministern att det möjligen finns lägen där bolånetaket borde lyftas? I stället skulle man kunna införa ett särskilt bosparande eller ställa mycket tydliga amorteringskrav på den som ansöker om lån. 47 Statsminister (M): är stort, precis som beskrivs här, och förutsättningarna ser olika ut. När omvärlden tittar på säger man att väldigt mycket är bra i . Det är en mycket stark ekonomisk utveckling. Men den fråga man brukar återkomma till och som man känner oro inför är den höga privata skuldsättningen i , och den som följer räntediskussioner vet att detta har varit mycket avgörande. Den är kopplad till de heta bostadsregionerna och prisutvecklingen. I den delen spelar det roll att använda bolånetak och föra diskussioner om amorteringar för att kyla ned så att vi inte får en fortsatt skuldspiral eftersom det i sin tur är problematiskt. Jag har själv varit på plats i många delar av landet där man säger att man inte kan bygga för att i samma stund som det är färdigbyggt har det tappat en stor del av sitt värde. Jag önskar att vi hade några bra sätt att balansera detta. Vi kan dock notera att prisutvecklingen blir bättre i stora delar av landet i takt med att ekonomin förstärks och fler får jobb. Men jag är inte beredd att backa när det gäller bolånetak och annat av just det skälet att jag tror att detta är ett problem vi ska ta på allvar. Vi behöver en amorteringskultur. Vi behöver få ned den privata skuldsättningen när så mycket annat är bra i . 48 (KD): är ett land där det finns mycket goda förutsättningar att ha ett bra liv, men ändå kan vi se att våra barn och ungdomar mår betydligt sämre än vi skulle kunna förvänta oss med tanke på den ekonomiska och medicinska utvecklingen i . Den självskattade hälsan hos barn och ungdomar är alldeles för låg. Det är den enda grupp i samhället där antalet självmord fortfarande ökar. Vi vet av erfarenhet att det förebyggande arbetet är otroligt viktigt. När jag samtalar med föräldrar och personal av olika kategorier som jobbar nära barn, inte minst nära de barn som mår dåligt, poängterar de gång på gång vikten av att stötta familjer i deras svåra men otroligt viktiga uppgift. Därför blir jag extra oroad när jag ser att nu redovisar att i fyra av tio av landets kommuner finns det över huvud taget inte någon öppen förskola, och den är en viktig port för att fånga upp de här barnen. Delar statsministern oron över de resultaten? 49 Statsminister (M): Vi kan allmänt konstatera att i takt med att vi har blivit bättre på somatiska sjukdomar, det vill säga rent kroppsliga problem av olika slag, verkar det vara så att ohälsan mer går mot psykiska problem. Det gäller i alla åldrar, och också bland många unga. Jag tror att det återspeglar en alltmer komplicerad och krävande tillvaro för unga människor . Det finns många skäl till det, till exempel högt tempo, väldiga krav, föreställningar om hur man ska vara och en oro för hur man ska kunna bli vuxen. Jag tror att det handlar om att familjer och andra institutioner finns runt barn. Öppen förskola nämndes. Man kan också nämna den kvalitativa förskolan i sig, skolan, idrottsliv och civilsamhället runt omkring som måste se och stötta barn. Det behövs många olika vägar att göra det. Det kan jag absolut hålla med om. Det återkommande svåra är att komma närmare inpå våra tonåringar, se deras problem och stötta dem på det sättet. Många av dem räcker inte upp handen och berättar att de har problem. Det är nog många som känner igen sig i det. 50 (S): 11 miljarder landade kommunernas nota för socialbidrag på . Merparten uppger arbetslöshet som orsak. Socialbidraget har blivit den enda livlinan för allt fler under allt . 50 000 medborgare har uppburit socialbidrag trots fagra löften från statsministern om förstärkt arbetslinje och minskat utanförskap. När regeringens jobbpolitik havererar hamnar ansvaret i knäet på kommunerna. Ökade kostnader för socialbidrag innebär mindre pengar till förskolan, gymnasieskolan, äldreomsorgen. Mot kommunernas kostnad på 11 miljarder, som till största delen beror på ökad arbetslöshet, kan ställas regeringens satsning på 3 miljarder, som kommer att läggas fram . Därför undrar jag: Är detta statsministerns och regeringens skarpa förslag för att minska arbetslösheten och kommunernas kostnad för socialbidrag? Varför tar regeringen inte sitt fulla ansvar för den misslyckade jobbpolitiken? 51 Statsminister (M): Det ska bli intressant att se om Socialdemokraterna anser att vi gör för mycket eller för lite. Just nu försöker de säga både och. Dels gör vi för mycket eftersom de påstår att det inte finns något utrymme. Dels gör vi för lite eftersom vi borde ha gjort mer. Även i opposition måste man till slut landa i den ena av dessa två ståndpunkter. Det ska bli intressant att följa detta. I sämre tider och i en utdragen lågkonjunktur växer kostnaderna för försörjningsstödet. Det är en utveckling vi nu ser, men den är inte i närheten av den utveckling vi hade . Det är naturligtvis helt centralt att föra en jobbskapande politik inom de ramar som finns för finanspolitiken. 3 miljarder har vi nu föreslagit. Vi kommer att göra en ytterligare bedömning när vi kommer till augustiseptember. Vi har fått stöd i för en budget på 23 miljarder. Det stärker konkurrenskraften och skapar vägar för arbete, forskning, infrastruktur. Den långsiktiga väg vi måste välja är att helt enkelt satsa på jobb, arbetsmarknadspolitik, omställningsförmåga och konkurrenskraft med de resurser vi har, och det måste ske på ett ansvarsfullt sätt. 52 BORIANA (M): När jag gör företagsbesök framkommer ofta synpunkten att det är svårt att rekrytera personal med rätt utbildning. Särskilt svårt är det att rekrytera ingenjörer. Min korta fråga till statsministern är: Vad gör regeringen för att fler ska utbilda sig inom yrken där det råder brist på arbetskraft? 53 Statsminister (M): När man reser runt i är det notabelt att många företagare kan tänka sig att anställa, men de ställer höga krav och söker högt kvalificerad arbetskraft. För att möta det har vi i den vårbudget vi kommer att presentera bland annat föreslagit utökade platser just för ingenjörsutbildning. Vi avsätter ytterligare resurser till så kallad yrkesvux, vilket är fördjupat yrkespraktiskt kunnande och oftast industrirelaterat. Det är ett sätt att säkerställa att det finns kompetens. De samtal vi för med arbetsmarknadens parter om en bättre yrkesintroduktion där man får komma in på en arbetsplats och ha en kombination av arbete och utbildning, gärna under handledare, tror jag också är ett sätt att möta den problematiken. Man kommer fullärd , och då måste vi ha strukturer som bättre tar emot anställda. Man ska som arbetsgivare dessutom kunna få stöd för handledartjänsterna. Vi har som sagt tagit flera initiativ för att möta detta och kommer naturligtvis att titta på det fortlöpande. Vi behöver möta den problematiken bättre i . 54 (S): Missbruket i samhället är ett gigantiskt problem. De samhällsekonomiska kostnaderna är . av alla barn och vuxna har i sin närhet någon som missbrukar. Antingen missbrukar man själv eller någon i familjen. Trots det finns det ingen lagstadgad vårdgaranti som innebär att man snabbt får hjälp, vilket är helt avgörande när man är motiverad att ta emot hjälp. Det finns människor som dör medan de köar. Skillnaderna över landet är mycket stora. Det förekommer årslånga köer. Det förekommer också att man inte får de bästa behandlingsmetoderna. Det kan innebära att man till exempel blir utkastad från behandling, vilket vore helt otänkbart för andra patientgrupper. Detta ökar dödligheten och har ingen vetenskaplig grund. Åtgärderna är ofta inte individanpassade. Min fråga är: Varför kan vi inte ge missbrukare samma rättigheter som andra inom vården? Alla är vinnare om vi kan minska missbruket. 55 Statsminister (M): Det beror på att många av de missbrukare vi talar om ofta lever ett långt liv i missbruk där de kommer in och ut ur olika behandlingsåtgärder. De får ofta tillgång till akut sjukvård och det som andra behöver, men det som det inte sällan blir diskussion om är mer eller mindre kostsamma former av vårdinsatser, rehabiliteringsinsatser, som kommunerna har att avgöra. De är väldigt dyra, och det är en svår avvägning att göra. Jag har själv suttit i sådana nämnder och haft ansvar för det. Det blir ofta en diskussion eftersom vi inte har råd med allt. Det finns inte utrymme för allt. Det finns också kritik mot dessa insatser, alltså hur väl en del av dem fungerar. Jag har noterat att det inte finns så stora partipolitiska skillnader i hur man ser på den typen av insatser. Vi skulle inget hellre vilja än att bli bättre på att bekämpa alkohol- och narkotikamissbruk. Det görs enorma insatser över landet i ansträngningarna att åstadkomma det, men det finns inte utrymme för allt. Den som påstår det är inte seriös. Straff för unga brottslingar 56 (M): Regeringen har skärpt straffen för grova brott som misshandel, grov kvinnofridskränkning och sexualbrott. Utvecklingsarbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck pågår. Förebyggande arbete mot brottslighet och minimering av återfall är viktigt, vilket regeringen också uppmärksammat. Nolltolerans mot brott och ett tydligt brottsofferperspektiv är regeringens ledord. Unga lagöverträdare är svåra att påverka som de får rabatt på straffen. Min fråga är: Hur ser statsministern och regeringen på den ungdomsrabatt som finns i rättssystemet? 57 Statsminister (M): Regeringen har genomfört straffskärpningar, precis som frågeställaren påpekar. Vi bör också anmäla att vi noterar att rättsväsendet till en början följde straffskärpningarna men att det nu ser ut som om man har återgått till en tidigare praxis. Därför har vi meddelat att vi vill ha en ytterligare översyn av detta. Vi förutser att vi kommer att få en rapportering om det , vilket då möjligen får leda till nya överväganden. Sedan gällde det frågan om den särskilda rabatt som finns. Det finns en typ av rabatt för åldrarna och en annan för tonåringar som är över straffmyndighetsåldern. Regeringen har inte uttryckt någon uppfattning om detta, men det är väl känt att en del av regeringspartierna för den typen av diskussioner. Det ska jag dock inte redovisa i det här sammanhanget. 58 (S): var arbetslösheten över 200 000. Statsministern var oppositionsledare och oerhört aktiv. Politiken måste ta sitt ansvar. Massarbetslösheten måste bringas ned. skriver vi 2013, arbetslösheten är en bra bit över 400 000 och statsministern uppträder närmast som en kommentator. Han verkar ha slutat tro på politikens möjligheter. Massarbetslösheten i vårt land är inte ett politiskt problem när det inte är en socialdemokratisk regering, utan det är någon annans fel. När han träffar sina allianskamrater handlar det inte om konkret politik utan om korvgrillning, flagghissning, fotoleenden. Varför har statsministern så ändrat sin hållning till politikens möjligheter? 59 Statsminister (M): Vi såg ett utanförskap på över en miljon som vi har börjat bryta ned. 550 000 var förtidspensionerade när vi tillträdde 2006. De är nu en bit under 400 000. Det är alltså 150 000170 000 färre. Ingen av dem betraktade Socialdemokraterna som arbetslös. Man måste se alla människor. Man måste se hela samhället. Man måste titta på många olika parametrar om man ska lära sig att se hela utvecklingen. Annars fångas man lätt av den retorik som Socialdemokraterna ägnar sig åt skäms för och påstår att man genom ett trollslag kan få arbetslösheten att försvinna. Vi har sett er göra det förut, , och vi vet hur ni går till väga. Det handlar om massiva förtidspensioneringar, om att hylla länder som har lägre andel kvinnor som arbetar, hylla länder som har lägre andel äldre som är kvar i arbetskraften. Det är fel vägval för . Jag ska gärna ta det som huvudfråga i valet . Vilka är vägarna till fler jobb? Vilken politik är det som fungerar, och vilken är det som inte fungerar? 60 (S): Så bra om statsministern vill ta jobben på allvar. Det välkomnar vi socialdemokrater. Vi är stolta över . Det är bara statsministern som försöker pådyvla oss något annat. Men vi är oroade över försämringen av välfärden, över sämre resultat i skolan, sämre kvalitet i äldreomsorgen, sämre i kvalitet i den offentliga sektorn. Förutom de jobb som försvinner där försvinner även jobb inom den privata sektorn. Er medicin är att sänka skatterna. Det är svaret på allt. Nej, ni har ett recept till, nämligen att göra de arbetslösa fattigare. Det är det som ni påstår är en jobblinje. Men det har i praktiken visat sig att det inte fungerar. Människor blir fattiga. Människor slås ut. Kvaliteten försämras i välfärden. När ska ni fatta att ökade klyftor inte är vägen att gå för ? 61 Statsminister (M): Jag tycker att det är mycket viktigt att klyftorna inte blir för stora i vårt samhälle. har mycket seriöst gått igenom detta och konstaterat att tillsammans med har de minsta klyftorna i den utvecklade världen, beroende på att vi har små inkomstskillnader och generösa välfärdssystem, som dessutom denna regering har säkrat under svår kris och prövning genom att tillföra extra resurser. Vi har satsat när andra skurit ned. Åk runt i , lyssna och se hur det ser ut i länder som inte skött sina offentliga finanser och som ser en stegrad arbetslöshet! Jag vill påpeka att sysselsättningen växer i . Det har huvudsakligen skett inom privat sektor. Jag förstår att man i opposition vill ta i och berätta att saker och ting är på ett visst sätt. Men det är ändå viktigt att hålla sig till sanningen. Vi har haft växande sysselsättning , framför allt inom den privata sektorn. Vi ska naturligtvis slå vakt om den utvecklingen och säkerställa att den kan fortsätta. EU-skatt på finansiella transaktioner 62 (M): ska uttala sig om en föreslagen EU-skatt på finansiella transaktioner. Skatten ska tas ut av till exempel banker och pensionssparare, och pengarna ska gå direkt till EU:s institutioner. Flertalet partier, bland annat allianspartierna, säger att beskattning är ett område som ska skötas av enskilda medlemsländer. och uttalar däremot att EU ska kunna införa egna skatter. I det här fallet handlar det om en skatt som kan drabba svenska företag och svenska småsparare, även om ställer sig utanför samarbetet. Jag undrar vilka konsekvenser statsministern anser att och EU-skatt kan få om den blir verklighet. 63 Statsminister (M): Det finns ett förslag som jag tror att elva eller tolv länder, framför allt inom eurozonen, står bakom. Det exakta antalet är oklart. Det handlar om att införa en transaktionsskatt. Ett flertal länder, bland annat , har sagt att vi inte önskar detta. Dels misstror vi själva idén att införa en transaktionsskatt. är ett av de få länder som har testat detta. Det gav inte så mycket intäkter, men transaktionerna flyttade utomlands. Dels misstror vi idén att de resurser det högst eventuellt inbringar ska gå till EU:s samlade institutioner i . Om detta införs tror vi att det kommer att få en negativ inverkan på ekonomi och därmed också leda till försämringar för , även om inte är med. Därför argumenterar vi fortsatt mot den här idén, även om inte är en del av detta. Det tänker vi göra i alla sammanhang. Jag har fått mandat från att göra det. Sedan får vi naturligtvis föra en inhemsk diskussion om vad vi som olika partier tycker i frågan. Men jag tror som sagt att detta är fel väg för . Även om vi inte är med på det kommer det att påverka negativt. 64 TREDJE VICE TALMANNEN: Därmed är dagens frågestund avslutad. Vi tackar statsminister för hans medverkan. 7 § (forts. från 5 §) Hyresrätt m.m. (forts. CU11) 65 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Det här är ett betänkande som upptar motioner väckta under allmänna motionstiden. Det handlar om väldigt mycket: hyresrätt, bostadsrätt, kooperativ hyresrätt samt ombildning till bostadsrätt och ägarlägenheter. Merparten av motionerna har behandlats tidigare, så många av dem behandlas förenklat . Utskottet har också föreslagit ett tillkännagivande till regeringen. Det avser en översyn av hyreslagen för att öka skyddet att få bo kvar för den som misshandlats i sitt hem av sin make eller sambo. Jag återkommer till detta längre fram. Mitt hem är min borg. Hem, ljuva hem. Borta bra, men hemma bäst. Man kan på många sätt beskriva betydelsen av att ha ett hem, att ha tillgång till en bostad. behöver man bostad på en ort tillfälligt. vill man satsa långsiktigt, och bostaden blir densamma under en mycket . vill man ha kvar en bostad då man inte vet hur livet ter sig . Vi har behov av att både byta bostad och anpassa boendet beroende på livssituationen. är det för att vi vill, ibland för att livsomständigheterna gör det tvunget. Möjligheten att hitta en bostad gör det möjligt att tacka ja till en plats på högskola eller universitet. En bostad gör det möjligt att byta jobb eller att över huvud taget hitta ett jobb. Byte av bostad kan underlätta i vardagen, om jag inte längre vill eller orkar klippa gräs, måla huset och skotta snö. Och, herr talman, tillväxten gynnas av en välfungerande bostadsmarknad. Hur ska folk bo? Vi i anser att det avgörs bäst av den enskilda bostadskonsumenten. En del vill hyra, andra vill äga. En del vill äga kollektivt, andra vill ha ett enskilt ägande. En del vill eller kan inte spendera mycket på boendet, medan andra vill det. Långsiktiga spelregler är viktiga för alla bostadskonsumenter. Om förändringar sker av förutsättningarna för boendet måste man kunna planera för dem. Regeringen har redan fattat en hel del viktiga beslut och vidtagit åtgärder som har fattat beslut om, men det är viktigt att fundera på vad mer vi kan göra. Jag ska nu beröra några av de reservationer som finns i betänkandet, och jag ska börja med frågan om reformerade hyressättningsregler.