prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — För min del är analysen ganska enkel. Om ett parti inte har en ideologisk kompass att förhålla sig till går det inte att visa vilken väg man vill vandra. Socialdemokraternas partiledare är ju beredd att samarbeta med alla andra partier i – förutom , vilket i och för sig går stick i stäv med hanteringen av skiktgränsen för statlig skatt. Detta är ännu ett bevis på ideologisk vilse-i-pannkakan-politik. Varför redovisa en egen politik när alla andras politik är viktigare? Kan man samarbeta med alla är den egna politiken sekundär. Samarbete sker ju med de partier som bäst gynnar ens egen politik, inte med de partier som står längst ifrån. Politikens innehåll och utfall är direkt beroende av vilka man samarbetar med. Inte går resan till samma ställe med som med , eller med och , eller med och . Lägg därtill en kombination av dessa konstellationer i någon form, och resan havererar redan innan den startat. Piloten får aldrig klartecken att lyfta när både destination och bränslemängd är okända. Det finns ett namn för detta beteende, jordaxelförskjutning. När ett partis självbild är att jordaxeln utgår från en själv anser man också att allt annat ska cirkulera runt denna axel. Det spelar ingen roll vad det handlar om. Det viktiga är att det egna partiet befinner sig i centrum. Ett sådant synsätt leder till att oavsett hur och det socialdemokratiska partiet vrider sig kommer norr alltid att vara dit näsan pekar. Den ideologiska kompassen är utbytt mot maktens kompass. När fickorna är fyllda av självcentrerande magneter följer kompassnålen samma riktning som övriga kroppen. Jordaxelförskjutningen är ett faktum. Strategin är tydlig. Socialdemokraterna klarar inte att lägga fast en politik för som är realistisk utifrån den omvärld som land befinner sig i. Lösningen är att få människor att tro på en helt annan verklighetsbild. ska ses som ett autonomt land, fritt svävande i världsalltet och oberoende av påverkan från en ekonomiskt orolig omvärld. Samarbetet mellan Alliansens partier är ett cementerande av blockpolitiken, dundrar Socialdemokraterna, för att i nästa andetag föreslå sig själva som det sammanhållande kittet i svensk politik. Välj inte politisk inriktning, välj i stället oss socialdemokrater! Vi väljer politik åt dig. Det är det bärande underliggande budskapet från Socialdemokraterna. Men bluffen är genomskådad, . Socialdemokraterna lever sig tillbaka till tiden då man på dansbanorna tände skyltarna Damernas och Herrarnas beroende på vilket kön som skulle bjuda upp. Socialdemokraterna har tänt sin skylt och bjuder förtvivlat upp till dans. Problemet är att både orkestern och de som är duktiga på att dansa har gått hem. Kvar sitter och i varsitt hörn och väntar på inviten. Mitt på golvet står en vilsen och ensam socialdemokrati, surt sparkande i dammresterna av potatismjölet. I detta anförande instämde finansminister (M). 57 (V) replik: Alla högerpartier verkar vara överens om att det är ekonomiska incitament som krävs för att folk ska vilja bli friska. Det visar på en väldigt inhuman människosyn. De flesta av oss är nog överens om att det är väldigt jobbigt att vara sjuk och att det finns en ständig oro i det. Människor vill kunna koncentrera sig på att bli friska. De vill kunna veta att det finns en bra sjukvård. är det inte riktigt så. I stället för att koncentrera sig på att bli friska ska människor gå med en ständig oro för om de ens får vara sjukskrivna, om de ska få ersättning de är sjuka och om de ska bli friska ni har bestämt att de får vara sjuka. talade vi om en kvinna som har en allvarlig cancersjukdom. Hon har fortfarande inte fått cellbehandling trots en väntetid . Jag har träffat strokepatienter som inte får den träning som de behöver. Jag möter äldre människor som suttit på akuten. Jag läser om sjuksköterskor som slutar i och i . Jag läser om en sjukvård i kris i där rubriken är Anorektisk sjukvård. Jag läser om läkaruppror och en förlossningsvård i kris i . Vi har en krisande sjukvård som är farlig för de sjuka och farlig för samhällsekonomin. Ni väljer att sänka skatterna med 250 gånger mer än vad ni lägger på sjukvården. Ni väljer att sänka skatterna för dem som är friska och har turen att ha ett jobb medan ni trippelbestraffar de sjuka. De ska gå och oroa sig för en sjukvård med stora brister och om de ens ska få vård, de ska oroa sig för sänkta ersättningsnivåer och stupstockar och de får betala högre skatter. Det är människosyn numera, eller hur, ? 58 (KD) replik: Även kunde höra vad jag sade i mitt anförande. Om alla övriga 42 länder i skulle ha den sjukvårdspolitik och den hälsopolitik som vi för i vårt land skulle två miljoner färre dö i . Hörde vad jag sade? Har du tittat på utredningen och hur man gör de jämförande studierna? Hjälper det cancerpatienten som behöver behandling? Svar nej, det gör det inte. Vi har en hög sjukvårdskvalitet i vårt land. Det ska vi vara stolta över. Vi ska vara så stolta att andra länder gärna vill ta efter oss i hur vi hanterar vår hälso- och sjukvårdspolitik. Men hjälper det? Därför har vi börjat diskutera: Hur ska vi kunna få till att alla i vårt land ska ha samma möjligheter till cancerbehandling, behandling av olika sjukdomar och övrigt? Vi ska titta på det. Ansvaret att hantera de frågorna ligger på landstingen. Varje patient som inte kommer fram , och varje patient som måste stå och vänta i en kö, är en patient för mycket. Med det sagt har vi ändå generellt minskat kötiderna rejält under de år som har gått. Vi har sett till att allt fler kommer fram , och vi har förbättrat och höjt kvaliteten. Trots det är det fortfarande en massa frågor som vi behöver rätta till. Det signaleras: Här fungerar det inte som det ska. Det är jättebra att det signaleras. Det är då man kan hjälpa till. Det är då vi inte sopar problemen under mattan som det har varit förut. Det är då vi inte gömmer människor i förtidspension och inte bryr oss om dem längre. Vi hjälper människor genom att satsa mer pengar på rehabilitering och mer pengar på att arbetsgivarna ska ta sitt ansvar också när det gäller arbetsmiljörelaterade frågor som skapar sjukdomar. Det är så man steg för steg förbättrar, . 59 (V) replik: Ni lägger 70 miljoner till en krisande sjukvård och 15 miljarder på sänkta skatter. Det säger väldigt tydligt hur ni ser på de prioriteringar som ni gör i politiken. Har det varit läkarupprop, , mot nedskärningarna i sjukvården? Är det så att sjuksköterskor i och i slutar? Står det sängar i korridorerna runt om på sjukhusen i våra städer? Är det så att 260 kvinnor nekades förlossning i ? Stänger man förlossningen på för att det kommer för många kvinnor och man inte kan ta emot fler, så att människor får åka till? Ser du det ens? Det är 75 000 som har blivit utförsäkrade. De går omkring med en stor klump i magen för att de ska bli utförsäkrade en andra gång. Är det så att människor går med en klump i magen för att ens få veta om de får vara sjukskrivna ? Svaret är ja. Får de sjuka sämre ersättning än vad de fick när ni tillträdde? Svaret är ja. Betalar de sjuka högre skatt än den som har turen att vara frisk och ha ett jobb? Svaret är ja. Varför ska sjuka människor som skulle behöva lägga all sin koncentration på att försöka bli friska behöva göra det? De vill vara friska. De blir inte friska av att få veta att de får lägre skatt. De blir friska av en bra, fungerande sjukvård, att ha en ekonomisk trygghet och att veta att de har rätten att vara sjuka om de är sjuka. De har då rätten att få all hjälp och stöd de behöver. De blir inte friska av att bli kränkta. Det anser jag att de blir om de straffas ekonomiskt bara för att de haft oturen att bli sjuka. Sjuka människor ska inte betala högre skatt än friska människor, . värderingar har slagit fel. 60 (KD) replik: Man kan alltid möta sådana här argument med en massa statistik om hur mycket bättre det är i än det har varit förut och hur mycket bättre vi blivit på att ta hand om våra medmänniskor i vårt land än vad vi varit förut. När vi tog över makten var målet att sakta men säkert se till att allt färre hamnar i utanförskap och att allt fler får hjälp. Resurserna till sjukvården i fasta priser har ökat . Vi har aldrig haft så många läkare anställda i sjukvården som . Vi har aldrig haft så många sjuksköterskor anställda i sjukvården som . Vi hjälper fler. Vi kortar köerna. Trots det lever vi inte i den perfekta världen, . Varken jag eller du skulle vilja att någon vore sjuk. Alla skulle ha ett jobb, och alla skulle må bra. Men så ser inte världen ut, . Det är färre som går med klumpen i magen än 2006. Det är skillnaden. Hur kan vi steg för steg få fler människor att slippa känna klumpen i magen? Det är självklart ingen hjälp för dem som har klumpen i magen. Men det gör att vi kan än mer fokusera våra resurser på dem som är kvar och har klumpen i magen. Hur ska vi steg för steg även underlätta för dessa människor? Det har vi sett till att göra , . Det är en bra kristdemokratisk politik. Vi får aldrig glömma att vi inte får ge upp vägen till den perfekta politiken. Vi måste arbeta vidare på den vägen. Det var anledningen till varför vi fick ta över 2006 när , och styrde. Det är färre med klump i magen än vad det var när du styrde 2006, . 61 (SD) replik: Först vill jag göra en liten rättelse. har ett positivt finansiellt sparande som är 26 miljarder bättre än regeringens. Det blev lite fel i mitt anförande. Det är inte därför jag ställer mig här. Det är för att ta en favorit i repris. Jag har sagt det förut, men jag tycker inte att jag har fått något nöjaktigt svar. Vad fick ni ut av budgetförhandlingarna om årets budget? När jag tittar på budgeten funderar jag på: Vad är det som har KD:s i budgeten? Jag hittar ingenting. Det enda jag kan se är till exempel att regeringen vill sänka skatterna för pensionärerna till en kostnad av 2 ½ miljard. Det är väl bra. Men den vill sänka skatterna för oss som tjänar mest med 3 miljarder. Jag hoppas att det inte är det som bär KD:s . 62 (KD) replik: Livet är inte så enkelt som du försöker göra gällande i det här läget, . Först kommer jag till frågan om saldot. Det är positivare jämfört med regeringens. Men ni lånar fortfarande pengar till er budget. Oavsett detta måste man se politik som en helhet. Vi har hört många tala om det förut. Under den mandatperiod som vi nu är inne i och som närmar sig sitt slut har av reformsatsningarna gått till välfärdssatsningar och har gått till skattesänkningar. Där har vi flertalet gånger sänkt skatten för pensionärer. Mer pengar har gått till att sänka skatten för pensionärer under den här mandatperioden än vad som har gått till de som jobbar och får jobbskatteavdraget. Du tar upp det här med marginalskatt – marginalskatten som ni verkar samlas runt i ert förslag. Marginalskattepolitiken är intressant. Socialdemokraterna, och – som ju sist nämndes här och vars företrädare var avogt inställd till ditt sätt att ställa frågor till henne – ska samarbeta med dig, som det ser ut . Det är intressant att få vara med om den resan. Om man inte förstår att marginalskattepolitik påverkar resurser till kommuner och landsting får jag lite svårt att hänga med i hur resonemangen går. Arbetade timmar är det som gör att vi skapar skatteintäkter till välfärdens motorer eller generatorer, som jag brukar kalla det: kommuner och landsting. Det är därför vi justerar marginalskatten. betalar av de heltidsarbetande statlig skatt. Vi vill sänka det till att av de heltidsarbetande ska betala statlig skatt. Och varför då? Jo, vi får mer fart i ekonomin. Det ger mer resurser till kommuner och landsting, mer till äldreomsorg, mer till sjukvård och mer till skola. Det är så vi ska jobba, , och inte spela enkla kort i ett sådant här sammanhang. 63 (SD) replik: Sanningen är, , att under alliansregeringen, där har deltagit under samtliga , har skatteskillnaden mellan dem som arbetar – löntagarna – och pensionärerna förändrats radikalt till pensionärernas nackdel. Ni är inte ens nu beredda att återställa skillnaden. Faktum är att pensionärerna har fått det sämre med KD i regeringen. Vi har ett positivt finansiellt sparande . Vi lånar inte, utan vi ligger på plus. Du får ursäkta mig, för jag kanske säger något som jag inte får. Men när jag ser Alliansens fyra företrädare får jag ett intryck av Teletubbies. Jag tänker på fyra stycken färgglada figurer som står och tjoar och hoppar och en glad sol ovanför. Det är inte så verkligheten ser ut för folk där ute, . Det finns många som lider under Alliansens styre. Det är många som har fått det sämre. Det är många som har fått mindre marginaler, inte minst pensionärerna. Jag kan för mitt liv inte förstå varför tycker att han och jag ska ha större skattesänkningar än landets pensionärer. 64 (KD) replik: I det fallet delar jag din bedömning, . Vårt mål som kristdemokrater är att jämna ut. Vi ska inte ha någon skillnad i beskattning mellan pensionärer och dem som jobbar. Vi har lyckats få till flertalet skattesänkningar för pensionärer. Det är så det har gått till. Det är det vi har strävat efter, och vi fortsätter att sträva efter det. Om du jämför hur det har sett ut under den här mandatperioden har mer pengar gått till skattesänkningar för pensionärer än till jobbskatteavdrag. Det vet även du, . Du behöver inte fara med osanning i den delen. Vi är i en lågkonjunktur, . Det är kanske den värsta finansiella kris vi har haft i världen . Det är självklart att som ett exportberoende land påverkas. Halva vår bnp hänger på vad vi säljer till andra länder. Om de inte köper lika mycket av oss blir det bekymmer. Vad gör vi då? Jo, då stimulerar vi i stället inhemsk konsumtion för att hålla uppe sysselsättningen. Om vi inte hade gjort det skulle sysselsättningen ha sjunkit, och vi hade fått ännu högre arbetslöshet. Hur hade det hjälpt dem som står längst ifrån arbetsmarknaden och dem som är beroende av våra välfärdssystem? Det är så här man får balansera ekonomin. Man måste se roll i en helhet och hur andra länder påverkas av det ena och det andra. Om vi inte kan ha den typen av analys, synsätt eller omvärldsbevakning så hanterar vi hela ekonomi alldeles för illa. Då kommer det att gå riktigt dåligt. Det är därför vi stimulerar inhemsk konsumtion, och det gör man genom bland annat skattesänkningar. Så får man fart på konsumtionen och motverkar fallet i exportmarknaden. 65 Finansminister (M): Åter diskuterar vi den ekonomiska politiken mot bakgrund av en besvärlig internationell utveckling. Vi har en återhämtning som är trög i världsekonomin efter den längsta ekonomiska krisen . Det är alldeles uppenbart att vi har fortsatta nedåtrisker. I ser vi tecken på normalisering. Vi kan se att arbetsmarknaden återhämtar sig, men vi kan inte se att investeringarna och produktiviteten har någon kraft och tar någon fart. I eurozonen är man på väg ur en recession som har varat . Men tillväxten landar på – att jämföra med den svaga återhämning som vi ser i och som ändå är betydligt starkare. I tillväxtländerna växer ekonomierna mer – med . Men det är lägre än de 6–som man har uppnått . I har tillväxten gått ned från till 7–. Till denna långsamma, tröga återhämtning ska vi lägga att vi har tydliga nedåtrisker i världsekonomin. En central risk är finanspolitiken i . Vi har sett hur de politiska partierna har haft stora svårigheter att komma överens. Vi vet att riskerna mycket väl kan återkomma . Om vi vill ha en återhämtning skulle det betyda mycket om vi fick en klarhet om finanspolitiken i . I eurozonen ska man nu genomlysa bankerna. Det finns betydande risker för att det uppstår hål – för att man upptäcker hål i balansräkningarna. Om vi inte har ett klart sätt och ett tydligt instrument för att rekapitalisera dessa banker finns det en risk att vi upprepar de misstag som eurozonen gjorde . Strukturreformerna i eurozonen dröjer. Inte bara drar benen efter sig, utan även andra länder har stora svårigheter att förbättra sin konkurrenskraft. Vi ser att några av tillväxtländerna – och andra – har stora problem med skuldsättning, underskott, bytesbalansproblem, kostnader som har ökat och genomreglerade ekonomier som inte förmår växa utan att generera inflation. Om vi får en återhämtning i kommer vi att få flöden i världsekonomin som kommer att sätta en väldig press på länder som och med flera. I denna besvärliga miljö måste man konstatera att står starkt. Vi är bättre rustade och bättre förberedda för att klara framtiden och nya utmaningar. Det beror i grund och botten på att vi har hållit ordning i den offentliga ekonomin. Skuldsättningen i är lägre än den var när krisen började medan den har ökat med i jämförbara länder. Underskotten i är mindre än i andra länder. Vi kommer snabbare tillbaka till både balans och överskott. Vår långsiktiga uthållighet är bättre. Vårt pensionssystem är stabilare. Vårt sjukvårdssystem är både stabilare och effektivare, och vi har en bättre uthållighet i våra skattebaser. Vi har gått igenom krisen utan breda nedskärningar i välfärden, utan kraftiga skattehöjningar och utan stora förluster för folkhushållet i termer av minskad konsumtion och fallande investeringar. Denna styrkeposition ska naturligtvis användas. Det är därför vi ska ha starka offentliga finanser. har i budget efter budget kunnat lägga fram nya åtgärder för att stötta ekonomin under bevärliga tider. var det breda satsningar på infrastruktur, forskning, utbyggnad av utbildningssystemet och sänkt bolagsskatt. budget gör vi breda satsningar för att förbättra hushållens ekonomi och för att stärka landets långsiktiga tillväxtförmåga. Det handlar om att vi under en kris förstärker hushållens ekonomi. Plånboken är viktig när det gäller att hantera kriser. Det är centralt att det finns kunder i affärerna. Det är centralt för företagen att det finns en efterfrågan. Denna efterfrågan kommer inte från omvärlden i ett läge där vi ser att krisen fortsätter och där vi också ser att det finns stora bekymmer i delar av vår basindustri. Om vi stärker människors disponibelinkomst innebär det också att vi får en större trygghet för hushållen. Men vi har inte bara stöttat efterfrågan. Vi har också vidtagit åtgärder som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt och som gör att vi långsiktigt får högre sysselsättning och lägre jämviktsarbetslöshet. De ökar rörligheten, de gör att människor söker fler jobb och de gör att parterna tar större hänsyn till sysselsättningen när de sätter lönerna. Vi har kunnat sänka skatten också för pensionärer, för alla ska ta del av de välfärdsförbättringar som görs. Vi har sänkt a-kasseavgiften för två miljoner löntagare så att fler kan gå in i a-kassan. Därmed har vi också lagt grunden för en fortsatt förhandling mellan parterna på arbetsmarknaden. Den är central för att öppna arbetsmarknaden så att fler unga människor kan komma över och igenom de höga trösklar och trånga dörrar som vi har i . Då är det centralt att vi får sänkta arbetsgivaravgifter när man anställer unga utan tidigare yrkeserfarenhet. Det är viktigt att de får handledningsstöd så att det blir ett bra utbildningsinnehåll i dessa jobb. Det är viktigt att vi ytterligare förstärker nedsättningen av socialavgifter för unga. Ska vi värna jobben, stötta ekonomin och vårda konkurrenskraften är också utbildningsinsatser centrala. Vi tar här ytterligare steg för att förstärka karriärvägarna för lärare. Det är bra och viktigt att vi har välutbildade lärare som också ekonomiskt tjänar på att göra en viktig insats i utbildningssystemet. Vi ökar undervisningstiden i matematik, därför att det är centralt både för konkurrenskraften och för att eleverna ska klara sig från grundskola till gymnasium utan svårigheter. Vi förbättrar stöden till både läxläsning och sommarskola. Långsiktigt ska vi se till att fler barn har möjlighet att få stöd i att läsa läxor och få studieverksamhet om de har halkat efter. Kunskapsuppdraget förstärks också av att vi nu kommer med ett forskningsavdrag och att vi har ett riskkapitalavdrag som kommer att träda i kraft. Det här gör att inte minst små och medelstora företag i de första faserna av tillväxt kan få bättre möjlighet att forska och utveckla. Huvuddragen i budgeten är tydliga. Vi lägger 25 miljarder för att stötta. Vi tar ansvar genom att tillföra energi men också genom att lägga fram en kurs där vi snabbare kommer tillbaka till balans och överskott än praktiskt taget alla andra länder. Det är en politik som både stöttar efterfrågan och bygger ut ekonomins produktionsförmåga. Det är så man skapar långsiktig tillväxt och förbättrar förutsättningarna för välfärd i . Vi har fört en politik som har säkrat situation i en svår tid. Det är en politik som fungerar också i uppförsbacke och motvind. Vi kan se att sysselsättningen har ökat med 200 000 . I den senaste månadsstatistiken stiger sysselsättningen med 90 000 personer. Arbetskraften har ökat snabbare i än i praktiskt taget alla jämförbara länder. De reala disponibla inkomsterna, vad människor har kvar att handla för, har ökat . Det är mer än i något jämförbart land. Långtidsarbetslösheten i är lägre än i de flesta jämförbara länder. Utanförskapet har pressats tillbaka med 200 000 personer. Jobben är centrala. Jobben är viktiga ekonomiskt för människor, men de är minst lika viktiga därför att de skapar ett sammanhang, en stolthet och en känsla av att man presterar och åstadkommer saker tillsammans. Det är det här som är utgångspunkten när vi lägger fast en politik som gradvis skapar förutsättningar för att föra landet mot full sysselsättning. Vi har också säkrat välfärden. Det har inte varit breda nedskärningar i trygghetssystemen i . De offentliga utgifterna ligger på av bnp, så som de gjorde 2006. Skatteintäkterna har ökat med i storleksordningen 40 miljarder. Förskolan och skolan har fått 10 miljarder mer, sjukvården har fått 20 miljarder mer och äldreomsorgen har fått 10 miljarder mer, även när vi tar hänsyn till stigande kostnader och demografiska förskjutningar. Det är alltså fler människor som jobbar i den skattefinansierade välfärden än vad det var när vi tillträdde. Vi är ett av de länder bland som har högst andel som jobbar med skattefinansierad välfärd. Vi har också kunnat hålla samman landet i besvärliga tider. De ekonomiska skillnaderna i är mindre än i de flesta andra länder, och de som lever under tuffa villkor har här större trygghet än vad man har i de flesta jämförbara länder. Andelen med låg materiell standard i är . För EU är snittet . Den andelen har halverats . Bland barnfamiljer lever med låg materiell standard. Den andelen har mer än halverats . Den har gått från till . Det här är ingen slump. Det beror på att vi har ökat inkomsterna för de flesta hushållen, att sysselsättningen har ökat, att vi har förbättrat bostadsbidrag, flerbarnstillägg, bostadsstöd, grundnivåer i föräldraförsäkringen och gjort en lång rad andra viktiga insatser. går vi in i ett valår. Det är ett centralt valår då vi ska välja regering, då vi ska välja inriktning för vårt land och då vi ska lägga fast den politik som ska föras . Det är ingen tvekan om att alternativen är tydliga. Alliansen vill föra en politik som sätter jobb, trygghet och ansvar främst. Den splittrade oppositionen är enig om två saker: att skatterna ska höjas och att utgifterna ska ökas. Låt oss börja med utgifterna. Det är a-kassan och det är traditionell Amspolitik, men det kanske mest frapperande är att varje spärr i sjukförsäkringen och förtidspensionssystemet ska tas bort. Ersättningar ska höjas, tak ska höjas och kontroller ska minskas i antal, och allt detta ska ske till en kostnad på 1,3 miljarder. Jag tror att var och en inser att om man förstärker en trend mot stigande sjukfrånvaro och tar bort kontroller kommer detta att tränga undan både välfärd, utbildning och viktiga insatser för jobb. Framför allt kommer det att framtvinga stora skattehöjningar. Där har vi beskeden, otydliga som de är. Det är 30 miljarder från Socialdemokraterna. När man lägger till kanske vi landar på 40 eller 50 miljarder. När man lägger till kanske det blir 60 eller 70 miljarder.