prot · H10911 · 2013-10-14 00:00:00 — Därför utsåg socialministern, , en nationell samordnare som ska föreslå olika sätt att befria vårdpersonal från onödigt administrativt arbete. Slutligen, fru talman! Ju mer vi mäter och jämför desto tydligare blir det att det är stora skillnader i olika delar av landet. Vi kristdemokrater önskar ett konstruktivt samtal om hur vi kan ge varje patient i landet en lika god vård. Kanske behöver vi en bättre nationell samordning för att klara framtidens utmaningar. Vi bör noggrant överväga om dagens modell med 21 olika sjukvårdshuvudmän bäst tillgodoser kravet på jämlik vård i hela landet. Vi tror att det är dags för en genomgång av arbetsfördelningen mellan stat, landsting och kommun. Det behöver vi en fördjupad diskussion om framöver. I detta anförande instämde (KD). 251 (KD): Jag vill i mitt anförande ta upp skyddet för samvetsfrihet i svensk lag. Samvetsfrihet handlar om respekt för individen, respekten för att varje människa är unik, med ett jämlikt värde. Varje människa har rätt att tänka och uttrycka sig fritt. Varje människa har rätt att respekteras för sin åsikt och sin religiösa övertygelse. På dessa värderingar bygger de mänskliga rättigheterna. Varje individ har skyldighet att följa ett lands lagar. Men vissa lagar är till för att skydda individen. om skydd för de mänskliga rättigheterna inkorporerades i svensk rätt 1995. Enligt artikel 9 i den europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna har var och en rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. Artikel 18 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna har i princip samma innehåll som artikel 9 i . Samvetsfrihet innebär en rätt att vägra utföra en arbetsuppgift med hänvisning till samvetsskäl. Exempel på samvetsbetänkligheter som kan anses kontroversiella handlar om genomförandet av abort och forskning som inbegriper celler från aborterade . Andra exempel på verksamheter som kan upplevas stötande ur ett etiskt perspektiv är vissa djurförsök och transplantationer av djurorgan till människor. , som är svensk lag, innehåller ett skydd för samvetsfriheten. Men hur ser det ut ? föreskrifter om abort innehåller inga närmare anvisningar i frågan om sjukvårdspersonalens rätt att slippa delta i abortvården. I har det ansetts vara vårdgivarens uppgift att leda och fördela arbetet i sjukvården, och vid fördelningen bör det så långt det är möjligt tas hänsyn till de anställdas intressen och förutsättningar i olika avseenden. En läkare som av etiska eller religiösa skäl inte vill delta i abortvården bör – även av hänsyn till patienten – inte heller tvingas göra det. Att man arbetar fram individuella lösningar på berörda arbetsplatser har ansetts vara ett tillräckligt bra skydd. Men någon lagstadgad rätt att avstå från en arbetsuppgift med hänvisning till samvetsfriheten finns inte. I ett av de senaste numren av refereras det till en svensk studie där det framkommer att existentiella tankar om livet och döden inte bara finns hos abortsökande kvinnor utan även bland vårdpersonal. Studien visade att närmare var femte gynekolog hade funderat på att byta arbete på grund av aborter, och hade upplevt osäkerhet i samband med kirurgiska eller sena aborter. behandlade parlament en motion av en svensk riksdagsledamot som handlade om samvetsskäl och tillgången till lagstadgad vård och behandling inom hälso- och sjukvården. Motionären krävde att samvetsgrundad vägran att utföra vård starkt skulle begränsas. Motionen syftade i synnerhet på rätten att få abort utförd. gick emot motionen. Resolutionen (2010) slår fast att ingen person, inget sjukhus eller ingen institution ska tvingas att utföra eller medverka till abort, dödshjälp eller någon handling som kan orsaka döden för ett mänskligt eller embryo. Resolutionen betonade att ingen ska diskrimineras om man vägrar att medverka till något av detta. Resolutionen slog fast att medlemsstaterna dels ska försäkra tillgången till vård och hälsa, dels ska upprätthålla respekten för tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet för vårdpersonalen. Slutligen föreslog i resolutionen att medlemsstaterna skulle ta fram sakliga och klara riktlinjer som garanterar samvetsfriheten. ger endast rekommendationer, men dess resolutioner är vägledande för arbete. I finns exempelvis rätten till samvetsfrihet genom en bestämmelse i den danska hälsolagen. I finns en lagstadgad reservationsrätt i abortlagen och dess föreskrifter. Det finns också en lagstadgad rätt att reservera sig mot att delta i forskning eller behandling som innebär användande av fostervävnad. Jag anser att skyddet för samvetsfrihet i bör stärkas och införas i grundlagen. Jag menar att det behövs en samvetsklausul inom svensk sjukvård och högskoleutbildning och att ännu starkare ska stå upp för att ge varje människa förutsättningar att även inom arbetslivet bli respekterad för sin etiska eller religiösa övertygelse. Därför bör det utredas hur en samvetsklausul för hälso- och sjukvården samt högskoleutbildningen kan utformas. Utan detta finns det risk för att anser att har förvägrat sina medborgare fundamentala rättigheter. Det vill inte jag. 252 (S): Jag tänkte ta upp barns och ungdomars rätt till en likvärdig utbildning i den svenska skolan. Det finns många saker att glädjas åt i den svenska skolan när man är ute och möter engagerade rektorer och lärare som inte bara jobbar med att lära eleverna att läsa, skriva och räkna ordentligt utan också jobbar med dem när det handlar om personlig utveckling och fostrar dem till demokratiska medborgare. När man ser hur dessa barn och ungdomar växer är det naturligtvis väldigt glädjande. Likväl känner man också en oro. Jag känner en stor oro över att resultaten har fallit under ett stort antal år, , och att likvärdigheten försämras undan för undan. , fru talman, är det tio gånger vanligare att elever från studieovana hem inte blir gymnasiebehöriga jämfört med elever som kommer från ett hem där antingen mamma eller pappa har studerat på högskola. Det är naturligtvis ett stort nederlag för skolpolitiken att barn inte ges en utbildning på likvärdiga villkor. En av de mest grundläggande tankarna bakom läroplan och skollagar är just att skolan ska kompensera för det faktum att man kommer med olika förutsättningar till den svenska skolan. Likvärdigheten har försämrats år för år. är det tydligt att hemmet och framför allt föräldrarnas utbildningsbakgrund spelar alltför stor roll för resultaten i den svenska skolan. har analyserat frågan och kommit fram till ett par förklaringar. Man pekar på de skolvalsmodeller som implementerade – fria skolvalet och fristående skolor. Man pekar också på det faktum att i alltför många av landets skolor lämnas eleverna åt sitt öde. Alltmer självständiga uppgifter, till exempel läxor, ges utan att eleverna erbjuds hjälp och stöd för att utvecklas i sin kunskapsinhämtning. Socialdemokraterna ser allvarligt på detta. Vi vill ta krafttag för att stärka den svenska skolan, krafttag för att stärka skolans kompensatoriska uppdrag och stärka likvärdigheten. Vi föreslår att staten i sin budget avsätter närmare 4 ½ miljard kronor att öronmärkas för satsningar på framför allt i den svenska . Forskning och beprövad erfarenhet visar att om du på ett tidigt stadium kan möta varje barn utifrån dess förutsättningar och erbjuda hjälp och stöd i form av undervisning, läxhjälp, sommarskolor med mera har eleven lättare att nå upp till de mål som har satts upp för den svenska skolan och de svenska eleverna. Vi vill öronmärka 2 miljarder för att minska klasstorlekarna , från förskoleklassen, ettan, tvåan och trean. Det är inte rimligt att det finns så många klasser i vårt land med 27, 28, 29 eller kanske till och med 30 sjuåringar. Oavsett hur engagerad läraren är, oavsett hur mycket läraren vill, hinner inte läraren ta sig an varje elev utifrån dess förutsättningar. Undervisningen i dessa stora klasser riskerar att bli av medelsnitt. Resultatet blir att vi tappar i den änden där elever kan ha lätt för sig. De kan redan läsa och skriva när de börjar skolan, men de möter inte någon utmaning och stimulans och tappar sugen. Vi tappar också i den andra änden med de elever som har de tuffaste förutsättningarna, som börjar i skolan utan att ha gått i förskolan. De behöver mycket hjälp och stöd från skolan för att komma i kapp. På samma sätt vill Socialdemokraterna att det ska finnas en lagstadgad rätt att få hjälp och stöd med läxorna i skolan om man inte kan få den hjälpen hemma. har påpekat att de självständiga arbetena har påverkat skolan åt fel håll eftersom elever inte har samma tillgång till hjälp och stöd. Vi avsätter drygt 100 miljoner i vårt budgetalternativ för detta. Detta ska kontrasteras mot regeringens förslag på området, som röstades igenom i , nämligen att läxhjälp ges utifrån om mamma eller pappa kan köpa sig detta via RUT-avdrag. Vem kommer på idén att när svensk skola blir allt mindre likvärdig, när likvärdigheten försämras, ska en läxhjälpsreform genomföras som bara riktar sig till hem där man har råd att betala för sig? har redan nu påpekat att det fördjupar skolans likvärdighetsproblem och att skillnaderna kommer att öka på grund av reformen. Är de borgerliga representanterna nöjda med detta? Var det detta ni ville åstadkomma? Om inte, är ni beredda att backa från detta? 253 (M): görs fantastiska insatser i skolor runt om i landet. är det särskilt glädjande att uppmärksamma det fantastiskt goda resultat som eleverna presterar i engelska. Till den svenska går omkring 900 000 elever och nära 85 000 lärare. Till detta kommer skolledare, fritis- och skolhälsopersonal som alla bidrar positivt till utvecklingen. Det är alltså en otroligt stor organisation där lärare och elever möts för att bygga kunskap hos individer och till samhällets fromma. Alla förväntar vi oss att dessa skolor ska vara bra skolor så att eleverna får med sig den kunskap och kompetens de kommer att behöva på livets väg. Men elever och pedagoger ska också känna trygghet under skolgången, och skolan ska när det behövs kompensera elevernas bakgrund. För att ny kunskap ska komma alla dessa elever till del behöver skolan därför vara en modern och lärande organisation som systematiskt jobbar för att ta in ny kunskap i klassrummet. De flesta arbetar redan så, men dem hör vi sällan talas om. I stället fokuserar ni i oppositionen och medierna på dem som inte lyckas som ni svartmålar det jobb som över en miljon individer gör . Den trenden behöver vi politiker vända. Jag ska återkomma till frågan, men jag vill ändå först ge en bakgrundsbild till varför vi är där vi är just . Dess värre är den forskning som finns i på skolområdet begränsad. Det råder kanske ingen brist på forskning och antalet avhandlingar, men när man tittar på vad avhandlingarna handlar om är det sällan om didaktiken, om lärandet. Det är ju det väsentliga. , docent i psykologi, tittade lite närmare på detta . Han gick igenom 1 400 avhandlingar inom till skolan närliggande discipliner. Han fann att i fråga om pedagogik hade av uppsatserna fokus på metoder om skolans huvuduppgift lärande. Däremot fanns det gott om avhandlingar som handlade om allt från rektorns roll till studier om hur skolan kan fostra demokratiska medborgare. Men det är inte det som hjälper till att utveckla skolan. Utöver stimulanser för forskning och utveckling, som regeringen verkligen har lagt sig vinn om, har vi också skapat det nödvändiga ramverk som stora organisationer behöver. slog larm om den tydliga trenden med sjunkande skolresultat. Verket uppmärksammade dåvarande regeringen på situationen och presenterade ett åtgärdsprogram – men inget hände. Det ramverk som alliansregeringen har fått på plats är i princip identiskt med de förslag som presenterade . Dåvarande generaldirektören för , Per Thullberg, sade i en intervju med att åtgärdsprogrammet bland annat handlade om att göra konkretare och tydligare styrdokument, men programmet handlade också om lärarutbildning, lärarlegitimation, inspektion och andra saker. Känns åtgärderna igen? Per Thullberg fick också frågan om han som socialdemokrat anser att denna utveckling är ett brott mot tidigare socialdemokratisk skolpolitik. Då svarade Thullberg att man måste värdera insatserna i politiken efter hur verkligheten ser ut. Ett system som missgynnar dem som skolan ska kompensera är inte bra. ser vi att de stora förlorarna i skolan är de som inte har välutbildade föräldrar som hjälper dem. Vidare sade han att de reformer som genomförs kommer att förändra resultaten, men det kommer att ta tid. Just nu vägrar dock partierna i opposition att lyssna. I stället kritiseras Alliansen för att inte mer händer och snabbare. Visst vill vi också att det ska gå fort, men vi har fötterna på jorden. När drygt 85 000 pedagoger ska utveckla sitt arbetssätt sker det inte på en kafferast. gäller det att vi håller i reformerna och inser att det tar tid. Hellre rätt än fort och fel. Självklart har dessa år med reformer varit jobbiga för många pedagoger, kanske till och med skapat oro hos elever och föräldrar. Men jag tror också att det har varit nyttigt. Det här har satt i gång ett enormt kunskapsdrivet utvecklingsarbete på skolorna, och det ger resultat. Men om ni i oppositionen hade gjort er läxa 2004 är jag övertygad om att vi hade varit i ett annat läge. sker dock saker ute på skolorna. bad att göra en sammanställning över de 30 grundskolor som hade lyft sina resultat mest . Resultaten handlar om andelen behöriga elever till gymnasieskolan. Jag har besökt en del av dessa skolor, vilket var intressant. En skola låg i ett invandrartätt område där det fanns 30 nationaliteter och talades 18 språk. av eleverna hade ett annat modersmål än svenska. Den skolan hade lyft andelen behöriga till gymnasiet med . Man var inte helt framme men nästan. Gemensamt för de skolor jag besökte var att ingen klagade på resurser. Läxhjälp under pedagogisk ledning gavs såväl före som under skoldagen. Det fanns ett tydligt ledarskap från såväl rektorer som pedagoger. Detta visar också forskningen om framgångsrika skolor på, fru talman. I detta anförande instämde (M). 254 (S) replik: När jag lyssnar på slås jag av något som sade i partiledardebatten i Agenda: De nya har sannerligen blivit de nöjda . Man kan fråga sig varför är nöjda. Resultaten i den svenska skolan har sjunkit i rad. De har sjunkit i av landets skolor. och Skolinspektionen, ja, alla som kan något om den svenska skolan pekar på att likvärdigheten försämrats och fortsätter att försämras. Senaste gången svensk skola hade en uppgång i resultaten var /06. har dominerat politiken. Men i ett avseende härstammar skolpolitiken från det moderata kansliet, och det gäller läxhjälp via . Varför, , var det så viktigt att genomföra detta när vi vet att det bidrar till att öka skillnaderna? 255 (M) replik: När vi debatterar en sådan angelägen fråga som skolan är det viktigt att vi står för sanningen som den är. Vi vet att kunskapsresultaten har sjunkit . Jag refererade i mitt anförande till vad dåvarande gd för var uppmärksam på. sade han att den negativa trenden när det gäller kunskapsresultaten måste stävjas. presenterade ett åtgärdsprogram vilket dåvarande skolminister inte var intresserad av att ta del av, för han lyssnade inte på denna kritik. har vi genomfört reformer, och jag vädjar till att inse att det kommer att ta tid. Vi är inte nöjda, men vi ser att det är en utveckling på gång. Vi märker den när vi besöker skolorna, eller hur, ? 256 (S) replik: Forskningen visar att i de länder där man gör rätt insatser går det att vända skolresultaten . Men gör man fel insatser spelar det ingen roll. Jag återkommer till den fråga som över huvud taget inte berörde. Varför var läxhjälp via så viktigt för ? Förslaget kom ju direkt från er. Till och med utbildningsminister kände ett visst obehag inför detta. Varför var det så viktigt att införa läxhjälp bara via ? 257 (M) replik: Det handlar inte om läxhjälp bara via , utan det är ett kunskapsuppdrag som samtliga skolor har. De har till uppdrag att ge den hjälp och det stöd eleverna behöver. På de skolor jag har besökt har man inte diskuterat att det är ett problem. Läxor ges, och det vållar inga bekymmer. säger att vi behöver göra rätt insatser. Ja, de görs. Vi gör precis de insatser som räknar upp. Vi måste dock räkna från när reglerna började gälla, och det var 2011. Sedan ser vi framåt. 258 (KD): sade en gång: Jag går långsamt, men jag går aldrig tillbaka. Detta är möjligtvis alliansregeringens . Även om inte allt har gått jättefort går vi inte tillbaka utan långsamt framåt. fokuserar på barn och unga med allt vad det innebär i form av byggandet av deras framtid. Jag vill här debattera högre utbildning. Det är just den vi vill att dagens barn ska längta till. Det är den som utöver god arbetskraft skapar morgondagens forskare till vårt samhälle. Med detta fortsätter att vara en framstående kunskapsnation som ligger i framkant av det globala kunskapssamhället. I stort sett alla förknippar framtiden med forskning och utveckling inom olika kunskapsområden. Men enligt en genomförd studie på uppdrag av fokuserar alltför få politiker på det forskningspolitiska området. Det är dags att ändra på det. har varit och är en kunskapsnation. Inte minst blir den internationella medvetenheten tydlig i samband med prisutdelningen till Nobels minne. Vissa hävdar att har blivit allt sämre i kvalitet . Så är det naturligtvis inte. Snarare har andra nationer blivit bättre så att vår internationella rangordning har blivit sämre. Detta motverkades till viss del av alliansregeringen genom den historiskt stora satsningen som gjordes på högre utbildning och forskning . Ersättningen ökade per student och helårsprestation. För humaniora ökade den . Vi går vidare, följer upp och kvalitetssäkrar högre utbildning och forskning. Så bygger vi framtiden för våra unga. Högre utbildning får aldrig bli en återvändsgränd för unga människor. Alliansregeringen har genomfört det vi kristdemokrater drev mot Socialdemokraternas vilja , nämligen en effektiv yrkeshögskola. måste utvecklas vidare, breddas och låta utbildningar ges långsiktighet, men framför allt ska behovet av övergångar mellan yrkeshögskola och annan högskoleutbildning möjliggöras. Det finns fortfarande alltför många återvändsgränder, bland annat beroende på bristfälliga valideringssystem. Vi har världens bästa studiemedelssystem, men vi har fortfarande brister i tillgång på studentbostäder. Unga människor måste få bostäder. Trots en effektiv bostadsminister har bristen ännu inte avhjälpts. Det måste möjliggöras att universiteten själva får hyra ut studentbostäder och på detta sätt säkra studentbeståndet till sitt lärosäte. Den försöksverksamhet som finns måste permanentas. Hinder för de unga ska avhjälpas. Antalet registrerade studenter är större än 2006. Tillgång till platser i högre utbildning ska anpassas och har anpassats till de ungas önskemål och arbetsmarknadens behov. Internationella studenter är en tillgång och konkurrerar aldrig med de svenska. Alla som har förmåga och erforderlig kompetens ska ha tillgång till akademin. Genom internationella studenter är vi en del av den globala kunskapsmarknaden. Lärosätena kan själva omfördela platsernas innehåll, men takbeloppet måste anpassas till söktrycket. Allt annat är ett svek mot de unga. Har man kämpat i ungdomsskolan för att tillåtas förverkliga sina framtidsdrömmar med högre utbildning och avancerat arbete ska tillgången finnas. Universiteten ska kunna erbjuda kunskap till hela befolkningen. människosyn tar inte hänsyn till ålder, utan alla ska få del av det livslånga lärandet. satsar alliansregeringen 2 miljarder mer på utbildning för vuxna än 2006. är bra och kan bli bättre. Vårt land ska vara världens bästa land att växa upp i för den unga generationen men också världens bästa land för att få sitt kunskapsbehov mättat och förädla sin kompetens, som motsvarar forskningens eller arbetsmarknadens behov. Med god kvalitet i högre utbildning, god flexibilitet mellan yrkeshögskola och universitet, utökade grundutbildningsplatser och stöd till det livslånga lärandet och till studentbostäder skapar vi ett samhälle för våra barn och unga. I detta anförande instämde (M). 259 (S) replik: pratar vältaligt om vikten av att se till att ungdomar har många möjligheter när det gäller utbildning. Den uppfattningen delar Socialdemokraterna. Jag begärde replik därför att jag hajade till när sade att hon och regeringen anser att tillgången till utbildningsplatser ska anpassas efter söktrycket. Utvecklingen i verkligheten är precis tvärtom. har antalet sökande till våra högskolor och universitet ökat med hundra tusen sökande – hundra tusen. Det har varit rekord . Det är inte så konstigt. Ungdomar inser att det är svårt på arbetsmarknaden och vill skaffa sig en utbildning. Det är klokt, tycker jag. har regeringen aktivt dragit ned antalet utbildningsplatser med 26 000 platser. är den andel som får plats på högskolan betydligt lägre än 2006. Hur går detta ihop, ? 260 (KD) replik: Detta stämmer inte riktigt överens med de siffror som finns. Vi har fler platser i högskolan än . Det finns ungefär tre hundra tusen, jämfört med då det var 283 000 registrerade studieplatser. Det stämmer inte riktigt, och det får vi titta över, men vi har fler platser . Den prognos som gjort visar att de årskullar som slutför gymnasieskolan har möjlighet att påbörja en eftergymnasial utbildning i betydligt större utsträckning än tidigare, givet att dagens utbildningsmönster och resurser till eftergymnasial utbildning fortlever. Därför vet vi att vi kommer att höja andelen avsevärt. 261 (S) replik: Förrförra torsdagen hade vi ett antal rektorer och hos oss. Deras bild är en helt annan, , nämligen att de måste dra ned därför att regeringen har dragit in resurser. och regeringens hela prognos bygger på att det bara är 19-åringar som pluggar på högskolan. vet mycket väl att det inte är så. Det blir allt färre platser när allt fler söker. Det är fel. 262 (KD) replik: Riktigt så är det inte. Andelen som inte tidigare haft högskoleplats över huvud taget och som söker till högskolan är högre än , och . Riktigt så är det alltså inte. Vi har ett större antal vuxna. Därför kan jag stolt tala om att det livslånga lärandet har trätt i kraft och att vi har fler och fler människor som vill och får söka till fristående platser. Sedan har vi en problematik, men den får jag återkomma till. 263 (S): Många brukar prata om den amerikanska drömmen – the American dream. Där borta kan minsann alla förverkliga sina drömmar. Men det är långt ifrån sanningen. Jag skulle i stället vilja tala om den svenska drömmen. är verkligen det land där man kan förverkliga sina drömmar. Jag har varit som stoltast över att unga i kan drömma stort, och de kan också förverkliga drömmen om sitt drömyrke genom att skolan är avgiftsfri. När jag har träffat vänner och bekanta från andra delar av världen och beskrivit det svenska utbildningssystemet häpnar många. Störst reaktioner kommer det på att den högre utbildningen är till för alla oavsett hur mycket pengar man har. Högskolor och universitet finns runt om i hela landet och det finns inga terminsavgifter. Detta fina – allas rätt till utbildning, den svenska drömmen – håller den borgerliga regeringen på att ha sönder. Trösklarna till högskolan höjs och utbildningsplatserna blir färre. Vi socialdemokrater vill att ska förbli ett bra land att bo i och att företag ska välja att förlägga sin verksamhet till , med bra och intressanta jobb. I ska vi inte konkurrera med billig arbetskraft, utan vi ska konkurrera med välutbildade och kompetenta människor. Vi vill därför att fler ska få möjlighet att studera. Trots att vi behöver en mer välutbildad befolkning i får unga sämre möjligheter att studera . Den borgerliga regeringen har genomfört kraftiga nedskärningar av antalet högskoleplatser under sin regeringstid. , som tidigare sade i ett replikskifte, är det hundra tusen fler sökande till högskolan och 26 000 färre högskoleplatser.