prot · H1093 · 2013-09-18 00:00:00 — Vi bygger ut karriärtjänsterna med 7 000 lärare. Vi ökar undervisningstiden i matematik. Vi ger stöd för läxläsning och sommarskola. Vi inför ett särskilt forskningsavdrag med tonvikt på de mindre företagen. Vi säkrar att tillgången på kapital i de tidiga skedena förbättras genom att ett investeraravdrag genomförs . Detta gör vi tillsammans med tidigare åtgärder. Inte minst har vi sänkt bolagsskatten. Både arvs- och förmögenhetsskatten är borta. Vi har fått en förbättrad expertskatt. Vi har fått korttidsanställningar. Konkurrensen i primärvård, apotek och äldreomsorg har förbättrats. Vi har gjort stora satsningar på infrastruktur och forskning. Det här betyder att har företagsklimatet i förbättrats kraftigt. Det skapar förutsättningar för att produktiviteten växer snabbare. Det skapar förutsättningar för att vi kan bära bättre reallöner. konkurrenskraft har förstärkts. Det här är huvuddragen i budgeten: Vi lägger 25 miljarder i stöd för att skydda jobben när det blåser motvind i omvärlden. Vi tar ansvar för ekonomin genom att både tillföra energi och lägga fast en kurs där vi går från underskott till balans och överskott snabbare än nästan något annat land. Vi ger stöd för efterfrågan genom att sänka skatten för pensionärer, sänka a-kasseavgiften och höja bostadsbidragen. Vi förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt genom att göra det mer lönsamt att arbeta och genom att vidga vägarna in på arbetsmarknaden med yrkesintroduktion, lärlingsutbildning och sänkta arbetsgivaravgifter. Vi stärker konkurrenskraft genom att bredda och fördjupa kunskapsuppdraget i skolan och förbättra innovationskraften i företagen. Det här är en ansvarsfull politik som förbättrar långsiktiga tillväxtförmåga och som lägger grunden för att jobb ska skyddas i när krisen i omvärlden tynger. Det är kvar till valdagen 2014. På valdagen ska väljarna lägga sina röster för att avgöra vem som ska inneha regeringsmakten, och man ska avgöra vilken politik som ska drivas i och i vilken riktning vårt land ska gå. Mot står en splittrad opposition som vill föra tillbaka i tiden. har mer omfattande välfärds- och trygghetssystem än andra länder. De offentliga utgifterna uppgår till av bnp. Få länder har så stora utgifter för transfereringar och social omsorg som , få länder har så stor andel av arbetskraften sysselsatt i den skattefinansierade verksamheten och få länder lägger så höga skatter på sina invånare som . Det är en utmaning för i en värld där konkurrensen tilltar och där allt fler länder deltar i världshandeln. har ett vägval 2014. Antingen fortsätter vi att förbättra ekonomins tillväxtförmåga och företagens villkor, eller så backar vi tillbaka politiken med stigande offentliga utgifter, med skatter som höjs och med konkurrenskraft som försämras. Då vet vi vad resultatet blir. Det är en politik där jobb slås ut, det är en politik där jobben inte kommer och det är en politik där jobben flyttar bort. Tryggheten minskar, löneutrymmet krymper och till slut får vi en sämre välfärd. Det här är grundläggande vägval. Socialdemokraterna vill höja skatterna på företagen med 30 miljarder. Arbetsgivaravgiften för unga ska höjas. Momsen i tjänstesektorn ska höjas. Bolagsskatten ska höjas. Socialdemokraterna föreslår att bidragssystemen ska byggas ut och arbetslinjen undermineras. A-kassan ska höjas med längre arbetslöshetstider. Sjukförsäkringen ska vidgas med korttidsfrånvaro som ökar och långtidssjukskrivningar som blir enklare. Förtidspensionärerna ska bli fler och arbetsmarknaden återregleras, AMS-politiken expanderas och plusjobben komma tillbaka. Kärnan i Socialdemokraternas politik är att lägga skatter på jobben och bygga ut transfereringssystemen, inte att satsa på skolan – det är småpengar – och inte att satsa på infrastruktur – det är småpengar. Det är transfereringar, bidrag och socialförsäkringar som är den socialdemokratiska prioriteringen. I en åldrad välfärdsstat med växande åtaganden och i en konkurrensutsatt värld är det en farlig väg att öka belastningen på ekonomin genom att bygga ut offentliga utgifter och höja skatter. Att minska hushållningen med offentliga utgifter och höja utgiftstaken är farligt. Att minska arbetskraften och öka bidragsberoendet är skadligt. Att försämra investeringsklimatet genom höjda bolagsskatter är bekymmersamt. Detta är en politik som har prövats förr och i andra länder. Släpper man lös transfereringssystemen, öppnar bidragssystemen och höjer utgiftstaken vet vi vad som händer. Då äter bidragsutgifterna upp allt annat. Då äts utrymmet för skola upp, då äts utrymmet för sjukvård upp, då äts utrymmet för jobben upp, och till slut kommer en nota som alla som arbetar får betala. Det är en nota som kommer att kosta i termer av sämre trygghet och sämre välfärd. är det val i . Socialdemokraterna söker mandat tillsammans med och . Det betyder att till de 30 miljarder i konkurrensskadliga skattehöjningar som Socialdemokraterna föreslår ska skattehöjningar läggas. Det handlar om en bensinskatt. Det handlar om en lastbilsskatt. Det handlar om en flygskatt. Det handlar om 17 miljarder i höjda energi- och transportskatter. Den som lägger en röst för en rödgrön regering stöder en politik som slår stenhårt mot hushållen. Höjd bensinskatt dämpar konsumtionen. Höjd bensinskatt gör det dyrare att åka till arbetet och att färre kommer att pendla. Lastbilsskatt gör transporter dyrare, och då stiger priserna i butiken. Det här är viktiga vägval. I budgetpropositionen har regeringen lagt fast sin kurs. Vi ska stötta jobben genom 25 miljarder i offensiva tillväxtsatsningar. Vi ska ta ansvar för offentliga finanser. Vi ska göra det mer lönsamt att arbeta. Vi ska öppna vägarna in till arbetsmarknaden. Vi ska förstärka konkurrenskraft. Mot regeringen står en splittrad opposition. Det blir sämre förutsättningar att investera i . Det blir dyrare att anställa. Och vi kan låtsas att vi glömmer kraven från världsekonomin och att vi måste producera, arbeta och investera innan vi kan fördela. Det här är vägval : Ska vi gå bakåt eller ska vi möta framtiden? 19 (S) replik: Jag får börja med att tacka finansministern för sammanfattningen av de nio kilon som ligger på bordet och för en del retorik. Jag vill ändå vara så ofin att jag börjar med att ta upp en del fakta och siffror som finansministern inte hann med under sitt anförande. 400 000 personer är arbetslösa i , . Det är en reell ökning sedan regeringsskiftet från en nivå som då kallade massarbetslöshet. 70 000 personer har varit arbetslösa . Det är nära nog en tredubbling . Över 30 000 befinner sig i fas 3, varifrån få kommer till jobb eller utbildning. Sysselsättningsgraden i har sjunkit. Regeringens politik har alltså inte fungerat för att pressa tillbaka arbetslösheten. Och den budget som nu lägger fram kommer heller inte att göra det, eftersom det huvudsakligen är precis samma politik som har prövats tidigare och inte lyckats. av reformutrymmet går till sänkta skatter. Det ska jämföras med de som man väljer att lägga på skolan, trots de fallande skolresultaten. Fördelningsprofilen i finansministerns skatteförslag är dessutom väldigt orättvis. I ett land med ökade klyftor tycker finansministern att en högavlönad ska få så mycket som en lågavlönad. Det leder mig fram till två frågor till . Den första är: Varför är det 25 gånger viktigare att sänka skatten än att investera i skolan? Den andra är: Varför är det så viktigt att en höginkomsttagare får så mycket i skattesänkning som en låginkomsttagare? 20 Finansminister (M) replik: Jag är glad att tar del av budgetpropositionen, för då kommer han att notera att tillväxten under krisåren har varit högre i än i nästan alla jämförbara länder. Han kommer att notera att vi har haft en bättre reallönetillväxt, att skulderna i den offentliga sektorn i inte har vuxit när de har gjort det i nästan alla jämförbara länder, att det är tillsammans med en handfull länder som har haft den minsta uppgången i arbetslöshet och att vi har varit ett av de länder som haft en stark och samlad ekonomisk utveckling. Vi kan också se att bland jämförbara länder har de minsta ekonomiska skillnaderna. Det har skapat förutsättningar för 200 000 i ökad sysselsättning. har passerat när det gäller sysselsättningsgrad. Det är positivt. Men det har varit en femårig kris. Den svåra frågan är: Om ni är oroliga för jobben, hur kan ni då säga att vi inte behöver 25 miljarder i stimulans? Hur kan ni säga att företagen behöver 30 miljarder i skattehöjning? Ännu mer paradoxalt är: Vi har i ägnat åt att få ordning på transfereringssystemet. Den utvecklingen påbörjade Socialdemokraterna med och andra. Men när vi nu ser att sjukfrånvaron åter ökar och vi i budgeten lägger på ökad frånvaro vill och öppna spärrarna, vidga systemen och höja ersättningarna. Då är det självklart att det enda utrymme som finns i budgeten kommer att vara att betala för stigande transfereringar. Då undergrävs välfärdens kärna. Då undermineras skolan. Då sätter vi press på sjukvården. Då är vi tillbaka i en utveckling där de enda pengar som finns i det offentliga är de som betalar för att människor inte arbetar. Bekymrar inte det ? 21 (S) replik: Det är naturligtvis djupt bekymmersamt att vi har en väldigt hög arbetslöshet och att sjukskrivningarna ökar. Det innebär att utanförskapet ökar, och det är givetvis ett bekymmer för oss alla. Därför är det obegripligt varför ni lägger så stora resurser på sänkta skatter med en så orättvis fördelningsprofil. Om den skattesänkning som riktar sig bara till dem som tjänar allra mest säger finansministern att den är särskilt viktig för att det ska skapas många jobb. Men tittar vi i regeringens budget och läser hur många jobb ni räknar med ska skapas av skiktgränsförändringen står det: noll. Det står noll jobb, och på detta ska ni lägga i ett läge när inte klarar överskottsmålet, vi har längre till det än vi har haft på länge och finansministern skjuter framför sig det årtal då han ska komma i kapp och kunna lämna över en ekonomi i samma goda skick som han fick ärva. 22 Finansminister (M) replik: Sanningen är att har bland de starkaste offentliga ekonomierna av alla länder. Det är bara som både och uppmanar att föra en expansiv politik. Socialdemokraterna säger nej till det eftersom de inte prioriterar jobben och plötsligt menar att vi inte behöver expansiv politik när arbetslösheten är hög. Socialdemokraterna ansluter sig till en halvstarrig politik där man inte ska stimulera i dåliga tider. Det är förvånansvärt var svensk socialdemokrati har hamnat. Det är självklart att vi ska stötta jobben. Det som förvånar mig och gör mig bekymrad är att Socialdemokraterna säger att de vill värna konkurrenskraften men säger nej till en höjning av brytpunkten som förbättrar utbildningspremien och som företagen efterfrågar. I stället erbjuder de 30 miljarder i skattehöjningar. Det är beklagligt och bekymmersamt, men det är konsekvent när Socialdemokraterna prioriterar att bygga ut transfereringssystemen på bekostnad av välfärden, på bekostnad av jobben och på bekostnad av ekonomiska utveckling. 23 PER (MP) replik: Det är en påtagligt nöjd vi ser i talarstolen . Jag tror att många som ser denna debatt upplever det som ganska märkligt när vi vet att arbetslösheten, långtidsarbetslösheten och ungdomsarbetslösheten har ökat som finansminister. Det kanske finns saker som inte borde vara så nöjd med. Jag vill lyfta upp något som också borde oroa sig för. som finansminister har inkomstskillnaden mellan kvinnor och män ökat . Regeringens politik leder helt klart till ett mer ojämställt samhälle. Svaret vi brukar få av på denna fråga är att jobbskatteavdraget stöder kvinnor. Men tittar vi på hur utfallet av jobbskatteavdraget har blivit är bilden den rakt motsatta. Vi hävdar att regeringens blindhet för jämställdheten har gjort att man när man försöker skapa en budget som ger jobb i stället skapar en budget som motverkar jämställdhet och som gör att vi får en ökad skillnad mellan män och kvinnor i . Det verkar som att man saknar förståelse för att kvinnor i högre utsträckning än män jobbar deltid och att kvinnor i högre utsträckning än män har lägre löner, pensioner och försäkringar, vilket också delvis baseras på deltidsanställningar. Jobbskatteavdragen är tydligt en åtgärd som ger mer till dem som har höga löner, i högre utsträckning män i vårt samhälle, och mindre, nästan inget till lågavlönade kvinnor. Även om tycks vara nöjd trots att arbetslöshet, långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet har ökat frågar jag: Är du nöjd med den utveckling som har varit när det gäller inkomstskillnaden mellan män och kvinnor? Är du nöjd med att inkomstklyftan mellan kvinnor och män i har ökat som finansminister? Om du inte är nöjd, varför fortsätter du med en politik som kommer att öka denna klyfta ytterligare? 24 Finansminister (M) replik: Låt mig upplysa Per om att inkomstskillnaderna i är mindre än i alla jämförbara länder. De länder som vi normalt sett jämför oss med har en högre Gini-koefficient. Jämför vi oss med andelen som har låg materiell standard har vi en av de lägsta, och vi har den absolut lägsta när det gäller barnfamiljer. Detta är en stark utveckling. IMF har använt och som exempel på länder som har klarat krisen utan växande inkomstskillnader. När Per styrde ihop med Socialdemokraterna steg inkomstskillnaderna kraftigt. av den inkomstskillnad vi upplevt ligger på den socialdemokratiska perioden. ökade inte kvinnors andel av mäns löner, utan den låg still. Den andelen har förbättrats under våra år. Kvinnors andel av mäns löner har alltså förbättrats , vilket den inte gjorde som Per styrde över dessa frågor. Detta beror på att jämställdhet i grund och botten handlar om att människor arbetar. I grund och botten handlar jämställdhet om att kvinnor är på arbetsmarknaden. För man en politik där man lägger alla resurser på att bygga ut transfereringarna och åter ska trycka ut människor i förtidspensionering och sjukförsäkring kommer vi att få problem i , och det kommer att drabba kvinnorna. Det kommer att leda till att inkomstskillnaden mellan män och kvinnor ökar. Jag bor på landsbygden och vet att bilen är helt central för kvinnor på landsbygden. Per vill genomföra kraftiga bensinskattehöjningar och lägga höga skatter på transporter. Om vi ska föra en keynesiansk politik – det verkar Socialdemokraterna ha övergivit och kanske även Per – vad händer då med hushållens konsumtion om vi höjer bensinskatterna? Om vi vill att människor ska röra sig i landet och kunna bo utanför storstäderna, vad händer då när man höjer bensinskatterna? I grund och botten, hur ser demokratin ut när Socialdemokraterna begär ett väljarmandat där man inte öppet för sina väljare redovisar dessa kraftiga bensinskattehöjningar som man tänker låta genomföra? När berättar att en röst på dem är en röst på höjd bensinskatt? 25 PER (MP) replik: Det svaret var en tydlig bekräftelse på det som jag tog upp i min fråga, nämligen att regeringen är blind för jämställdhetsfrågan. tycks inte förstå att frågan handlade om skillnaden mellan kvinnor och män, inte mellan olika inkomstgrupper, som en stor del av svaret handlade om. Det var mycket belysande. Det är märkligt att jämföra med inkomstskillnaderna i andra länder. Ska vi jämföra oss med som fortfarande har sambeskattning, en helt annan syn på kvinnor och ett helt annat deltagande av kvinnor i arbetslivet? Den jämförelsen vill inte jag göra. Jag vill att kvinnor ska ha samma möjligheter som män i dagens . Under tid som finansminister har vi inte fått denna utveckling. talar om deltagande i arbetskraften. Vi har haft ett ökat deltagande av kvinnor i arbetskraften, men under regering har det avstannat. Vi ser tvärtom hur sjukskrivningarna ökat, och det är framför allt unga kvinnor som blir sjukskrivna för att pressen på arbetsmarknaden är för hård och de får kortare sjukskrivningar. Detta borde bekymra sig över, men i stället verkar han helt nöjd med utvecklingen och ser inga problem som han behöver ta itu med. Det bekymrar mig. 26 Finansminister (M) replik: Låt mig påpeka för Per att av de jämförbara länderna har det högsta arbetskraftsdeltagandet och den högsta sysselsättningsgraden för kvinnor. Det är bra och bland annat tack vare att regeringen under krisen har kunnat föra den expansiva och stöttande politik som är bra för jobben och inte drivit den åtstramningspolitik som socialdemokrater och miljöpartister plötsligt blivit för. I grund och botten har vi jobbat offensivt för jämställdhet. Vi har infört RUT- och ROT-avdrag som gör det lättare att jobba och klara familjen. Vi har öppnat välfärdsverksamheter för konkurrens och företagsamhet. Vi har gjort det mer lönsamt att arbeta, och vi har förstärkt arbetslinjen. Per hela replik bygger på att han inte går in och svarar på vad hans bensinskattehöjningar betyder för kvinnor, vad de betyder för kvinnorna på landsbygden och vad de betyder för landsbygden som helhet. är ett parti för stockholmare som i grund och botten tänker ta sig själva friheter och lägga kostnaden på oss som lever på landet. 27 (SD) replik: Det är lite som regeringen tillsammans med presenterade en ny migrationspolitik för , där man ensidigt genom Europeiska unionen erbjuder permanent uppehållstillstånd till alla som kan hävda att de kommer från och har lyckats ta sig till . Det har fått vissa konsekvenser. Det har fått de konsekvenserna att asylströmmar till övriga EU-området nu vänder sig mot . Över hela söker man sig nu via svenska ambassader för att komma till . Meddelandet har klart och tydligt gått ut att man till kan få permanent uppehållstillstånd om man kan hävda att man kommer från . Då borde man rimligtvis också kunna se det i regeringens budget. Tittade man i vårbudgeten såg man en successiv ökning av anslagen till utgiftsområde 8 Migration. Men döm om min förvåning när vi studerade höstbudgeten , för nu är det precis tvärtom! Bara var det nästan 2 000 asylsökande mot normala 500–700 . Redan nu har man alltså sett konsekvenserna av den signalpolitik som regeringen för. Men vi ser det inte i regeringens budget. Missuppfatta mig inte nu: Om regeringen har beslutat sig för att sänka anslagen till migration välkomnar vi det. Men man måste inse konsekvenserna av de signaler som man sänder ut. Jag tror att vi, när vi står här och debatterar vårändringsbudgeten, återigen kommer att se att regeringen begär mer pengar därför att man inte har lyckats budgetera för migrationen i . Är det så, finansministern, att ni har gjort så bara för att skapa ett fiktivt reformutrymme? 28 Finansminister (M) replik: Jag kan försäkra att vi inte har ändrat prognoserna beträffande flyktingpolitiken för att skapa oss reformutrymme. Den här debatten måste ha en allvarlig grund. Den är att vi har en mycket besvärlig utveckling i . Det pågår ett inbördeskrig. Vi vet att ungefär 100 000 människor har skadats i det kriget. Det har använts kemiska vapen på ett sätt som strider mot varje grund för folkrätten. I det läget har naturligtvis och övriga ett ansvar – det är ingen som helst tvekan om det. Vi ska ta det ansvaret för att människor som behöver en ska få det. Vad vi nu talar om är att de myndigheter som är ansvariga har gått ut och meddelat hur vi kommer att förhålla oss om människor flyr från . Det är en självklarhet att vi ska agera på det sättet. Det vi gör i budgeten är att vi varje gång får in underlag för prognoserna, tillämpar dem och ser var vi landar. Den här gången minskade migrationskostnaden lite, eftersom vi i relation till de bedömningar som gjordes har haft en något mindre migration. Om det nu visar sig att det kommer flyktingar till från stiger säkert kostnaden lite grann för det, och då får vi ta det och lösa den frågan på precis samma sätt som vi alltid gör. Men låt oss inte göra detta till en fråga om några miljoner hit och dit, när vi talar om att människor flyr ett land där vi har sett hur man har använt kemiska stridsmedel! Om det är som även borde inse att vi har ett globalt ansvar är det väl i detta fall. 29 (SD) replik: Från vårbudgeten till nuvarande höstbudget har ni dragit av från utgiftsområde 8 Migration som flyktingströmmarna har tredubblats, om man tittar på hur de ser ut just . Hur ska man tolka det? Är det för att skapa budgetutrymme, eller förstår ni inte de signaler som ni sänder ut? När det kommer till flyktingarna från : Jag var inne och kollade på UNHCR:s hemsida . Det finns två miljoner flyktingar i och kring . UNHCR gick ut med en appell och begärde pengar för att ta hand om flyktingsituationen i . De har fått in av det utrymmet. Det saknas fortfarande 1 . Av en händelse motsvarar det nästan på öret lika mycket pengar som du, , vill lägga bara på utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Vi vill ta de pengarna och satsa dem på UNHCR i stället. Redan i förra budgeten satsade vi mer än regeringen på UNHCR:s verksamhet. 30 Finansminister (M) replik: Det råder inbördeskrig i . Man har använt kemiska stridsmedel. Om ska vara en öppen för människor så är det väl i denna situation! Det kommer naturligtvis fler flyktingar till från om det är ett varaktigt krig. Sedan går oroligheten över och flyktingströmmarna minskar, och då klarar vi av en bra integrationspolitik. Men att skulle säga att vi inte upprätthåller det vi har lovat, i ett läge när det är inbördeskrig och där man har använt kemiska vapen, är för mig obegripligt. Sedan ska vi naturligtvis säkra att utgifterna ligger på rätt ställe i budgeten – det gör vi alltid. Låt mig också när det gäller UNHCR påpeka att är en av de största bidragsgivarna till den mission som görs i , där vi brett stöttar länderna i närområdet. Men det kan inte vara en ursäkt eller ett alternativ till att vi säger att människor har rätt till en i när det råder inbördeskrig. 31 (V) replik: När jag ser tänker jag på siffran 27. Det är inte att ser ut som en 27-åring, vilket han kanske hoppades, utan att hans skattesänkningar faktiskt är 27 gånger större än regeringens samtliga satsningar på kommunsektorn, det vill säga vård, skola och omsorg. Högerregeringen har alltså sänkt skatterna med , snällt räknat, och höjt anslagen i kommunsektorn med ynka i fasta priser enligt Kommuner och Landsting, som det har blivit en halv miljon fler invånare – 27 gånger mer i skattesänkningar än till det gemensamma. är rätt fixerad vid plånboksperspektivet. Men finns det inte någon gräns för hur tunn och mager välfärdens gemensamma plånbok kan vara? Den är nu tunn och nött, så att den nästan är genomskinlig. Det märks, för skattesänkningar måste ju betalas. Det går liksom inte att fortsätta att låtsas som något annat. har varit en kriskavalkad i förlossningen och sjukvården. Mammor som inte får föda tryggt har hänvisats än hit, än dit. Bara i avvisades 260 kvinnor som skulle föda barn. Sjukvårdspersonal slår larm om för lite resurser, anorektiska organisationer och bristande patientsäkerhet. I till och med dör patienter på grund av för lite resurser. I har man inte ens råd med två akutplatser. Sjukvården behöver resurser – inte ett jobbskatteavdrag till, för det botar inte någon människa, utan snarare tvärtom. Ni har lagt 30 gånger mer på sänkt skatt till högavlönade genom sänkning av den statliga skatten i den här budgeten än till sjukvården – 30 gånger mer! är det 12 000 barn som har lämnat skolan utan att vara behöriga till gymnasiet. I högerns är det återigen barnens bakgrund som avgör studieresultaten. Men eleverna behöver inte mer skattesänkningar utan fler lärare. Är det nu dags att se hur välfärden håller på att krackelera? Ser du det över huvud taget? 32 Finansminister (M) replik: Låt mig nämna att har av bnp i offentliga utgifter. Låt mig nämna att tillsammans med och har de högsta sociala utgifterna inom industriländerna. Låt mig nämna att och ett par andra länder har högst andel av de sysselsatta i skattefinansierad välfärd. Jag tycker att det kan vara klokt och rimligt att vi har en väl utbyggd välfärdsstat – det skapar sammanhållning och lägger grund för trygghet för människor.