prot · H10935 · 2013-11-27 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om subsidiaritetsprövning Talmannen anmälde att utdrag ur prot. 2013/14:10 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag hade kommit in från trafikutskottet. 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:158 Till Interpellation 2013/14:158 som rättsstat och frågan om the Cuban Five av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag Interpellation 2013/14:163 Till Interpellation 2013/14:163 Behovet av vatten i av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag 4 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Motioner 2013/14:U5 och U6 till utrikesutskottet EU-dokument KOM(2013) 812 till miljö- och jordbruksutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 5 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden /14:MJU4 och MJU6 betänkande 2013/14:SfU5 6 § Ändring i skatteavtalet mellan och betänkande 2013/14:SkU5 Ändring i skatteavtalet mellan och (prop. 2013/14:9) föredrogs. 1 (M): Det är enighet om skatteutskotts tre ärenden som behandlas , men jag tänkte ändå ta tillfället i akt för att berätta lite om bakgrunden. Det finns intressanta siffror att redovisa. Jag yrkar naturligtvis bifall till skatteutskottets förslag i betänkandet. När det gäller ärendet om skatteavtal mellan och har finansen satt in extra resurser för att kunna förhandla skatteavtal, i samarbete med övriga nordiska länder. Det är naturligtvis viktigt för vårt näringsliv att skatterna regleras mellan olika länder. Här släpar det lite efter. Varje ärende om skatteavtal som hamnar på bord ser vi väldigt positivt på. Man kan då uppdatera det hela. I de två kommande skatteärendena gäller det rena informationsutbytesavtal. Det är mer att man kan hämta information från andra länder. Det har varit otroligt bra för den svenska statskassan. Här ska man vara ärlig och säga att när det blev en ekonomisk kris var det framför allt som tröttnade på att kapital for hur som haver och började ställa krav på andra länder. Det har även haft mycket stor nytta av. Vi har fått till väldigt många informationsutbytesavtal sedan alliansregeringen trädde till. Enligt finns det egentligen bara tre länder som man har intresse av att få till ett avtal med, och det är , och . Det finns alltså några kvar. När man får ett informationsutbytesavtal kan man följa kapitalet, och då ser man hur det ofta flyttas till de få skatteparadis som finns kvar. Vad har det givit för resultat? Enligt är det till och med oktober 4 905 personer som har tagit chansen att göra en frivillig rättelse. Om man tar initiativet själv innebär det att man inte behöver riskera skattetillägg och liknande. Det här har renderat en skatt på 1 277 000 000. Detta är inte allt, utan det finns också ett antal pågående processer som gör att det beräknas komma in kanske 500 miljoner till. Det som är intressant är att det var ganska mycket pengar per individ, över 300 000, medan det 2013 i snitt är 132 000. Det har bland annat att göra med att förmögenhetsskatten har avskaffats. Då blir det inte rättelse på den delen. Hur har informationsavtalen nyttjats av ? Man har ställt drygt 200 frågor tack vare dessa avtal. Till hade det kommit in 466 miljoner i skatt och skattetillägg. Det är helt klart att det här har varit verkningsfullt. Det är ett bevis på att det faktum att vi tidigare varit ett högskatteland, med förmögenhetsskatt och annat, har gjort att kapital har drivits ut ur landet. Tack vare dessa avtal får vi nu in skatter. Det bästa är naturligtvis att se till att vi har vettiga skatter så att kapitalet kan stanna och jobba i och att nya företag kan bildas och vi får morgondagens jobb. 2 (FP): I ett välfärdssamhälle som är ett av fundamenten att man ska kunna betala rätt skatt och att alla ska betala den. Vi ska ha så få friåkare som möjligt. Precis som har varit inne på har vi haft alltför många friåkare med alltför stora belopp. Det här är en djupt ideologisk fråga, inte mellan partierna utan mellan och enskilda individer som har önskat att komma undan sina förpliktelser. Det är därför som de här skatte- och informationsutbytesavtalen, de är lite olika konstruerade, är väldigt viktiga. Det här ärendet handlar, herr talman, om skatteutskottets betänkande nr 5 om skatteavtal mellan och , men jag nämner informationsutbytesavtal med och med . är det tidigare – om det är någon som mot förmodan inte vet exakt var det ligger någonstans. Som jag ser det är det oerhört viktigt att vi stänger alla möjligheter till denna oönskade skatteplanering. Det är i grund och botten en illojal handling mot alla andra medborgare i , som betalar ganska höga skatter. Skatteplanering är i och för sig ingenting olagligt, men det här är någonting som ytterst få kan använda sig av, och det är illojalt. , alltså på FN-dagen, kom med en rapport som visade att takten när det gäller att få informations- och skatteavtal hade gått ned . behandlade rapporten och noterade detta. Det är , som var inne på, väldigt få länder där man kan placera pengar utan att detta kommer till det svenska kännedom. Det är några nordeuropeiska länder – , och – som inte har velat medverka. har varit det klassiska exemplet på ett land där man kunnat placera pengar. Där finns det numera ett ganska heltäckande avtal, och det är väldigt svårt numera att placera pengar i och komma undan skatt. Som nämnde finns det ytterligare några länder som vi måste se till att få ett avtal med. Det är bland annat och . Även några brittiska kanalöar är fortfarande den typ av skatteparadis som vi ska se till att stänga. Jag tror för min del att den här typen av avtal, som inte väcker någon stor medial uppmärksamhet, är ett väldigt viktigt kitt för att vi ska kunna hålla samman över huvud taget och inte ha några friåkare. Jag är väldigt glad över att skatteutskottet och är överens om att detta är någonting som har med fundamenten i det svenska samhället att göra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) 7 § Informationsutbytesavtal med betänkande 2013/14:SkU6 Informationsutbytesavtal med (prop. 2013/14:12) föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 8 § Informationsutbytesavtal med betänkande 2013/14:SkU7 Informationsutbytesavtal med (prop. 2013/14:11) föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 9 § Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen betänkande 2013/14:SfU3 Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen (prop. 2013/14:4) föredrogs. 3 (MP): säger ja till nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen. Vi instämmer i rimligheten att merparten av dagar ska tas ut när barnen är små och även att det ur ett jämställdhetsperspektiv är bra att underlätta kvinnors inträde på arbetsmarknaden. Huvudtanken med föräldraförsäkringen är att föräldrar ska kunna ta ut den när barnen är små, och vi tycker därför att det är rimligt med en huvudsaklig fyraårsgräns, men med möjlighet att spara dagar. Däremot vill vi öka flexibiliteten för hur dessa ska kunna sparas. Det finns delar i den problematisering och därmed den motivering som regeringen avger när det gäller invandrade kvinnor och deras situation som vi inte ställer oss bakom. Regeringen lyfter särskilt fram faktumet att dagens regler möjliggör en längre föräldraledighet även för äldre barn och kan därmed medföra en försenad etablering på arbetsmarknaden – och det skriver man trots att den så kallade i sitt delbetänkande Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning (SOU 2012:9) konstaterar att det bland de kvinnor som invandrat och ingått i studien var ovanligt att ta ut ett stort antal dagar i rad. Trots att vet att det inte förhåller sig så använder man sig av det som argumentation i betänkandet. tog inte ut alls. För är motivet till att ansluta oss till förslaget om att föräldrapenning huvudsakligen ska tas ut innan barnet är en fråga om barnperspektiv och något som gäller alla föräldrar, oavsett härkomst. Därför vill vi ha en annan motivtext i betänkandet. Vi vill också komplettera regeln med större flexibilitet genom att kunna ta ut de sparade dagarna tills barnet fyller . Därutöver vill vi stärka jämställdhetsperspektivet men också säkerställa skyddet för särskilt utsatta barn. Jag är glad över att utskottet också ställde sig bakom detta. Enligt de nya reglerna ska kunna sparas efter barnets fyraårsdag. Det är en fullt rimlig regel för de allra flesta. En grupp som dock kan behöva än med sina föräldrar efter fyraårsgränsen är de barn som har kommit till som flyktingar och är traumatiserade efter krig och flykt. Enligt regelverk har föräldrar som söker försörjningsstöd i avvaktan på arbete kunnat bli tvungna att ta ut föräldrapenning eftersom den möjligheten finns. Det har uppenbart kunnat försena inträdet på arbetsmarknaden, och det är inte säkert att det hade varit för barnets bästa att i det läget inte börja på förskola. Det är bra att det säkerställs att det ska finnas en trygghet för de barnen, även om det inte behöver ordnas inom föräldraförsäkringens ram. Sedan vill jag ta upp vårt förslag när det gäller tid för tweens. Regeringen föreslår att föräldrapenning ska kunna tas ut av föräldrar fram tills barnet fyllt , vilket betyder en höjning av åldersgränsen som är . Den ökade flexibiliteten anser vi är bra. vill dock utöka den ytterligare genom att höja åldersgränsen till . Den psykiska ohälsan bland unga har ökat kraftigt . Den politiska debatten har dock framför allt handlat om hur vi ska ta hand om de små barnen. Det är dags att börja en större diskussion om hur vi ger tid och stöd till unga i steget mellan barn och vuxen. Den psykiska ohälsan bland unga har ökat kraftigt. Andelen 16–24-åringar som besväras av ängslan, oro eller ångest har tredubblats . De unga är också den enda åldersgrupp där inläggningarna för psykiatrisk slutenvård har ökat. I alla andra åldersgrupper har den minskat . kom en ny rapport som pekade på att bland unga vuxna som har aktivitetsersättning har antalet självmord fyrdubblats . Det är ännu en rapport som ger starkt stöd för sambandet mellan sociala faktorer och psykisk ohälsa. har också villkoren för barn och ungdomar försämrats kraftigt. Fritidsgårdar har lagts ned, andelen tillfälliga jobb och deltidsjobb har ökat radikalt och bostadsbristen har kommit tillbaka som ett stort problem för unga som vill flytta hemifrån. Unga som växer upp från att vara barn till att först bli tonåringar och sedan vuxna möter allt tidigare konkurrens och krav. Många barn och ungdomar oroar sig för att inte räcka till på arbetsmarknaden, för sitt utseende och för den sociala hackordningen på skolgården. upplever många föräldrar att man har svårt att få tiden att räcka till. Man har svårt att få den tid man behöver för sina barn. Medan arbetstiden under har minskat sett till befolkningen som helhet ligger den still för dem mitt i livet. har bland annat uppmärksammat de problem som ensamstående föräldrar har att delta i barns fritidsaktiviteter eller föräldramedverkan inom skolans ram. Inte minst gäller det när barnen blir lite större. Många lärare vittnar också om att föräldramötena är välbesökta i låg- och mellanstadiet. Men när barnen kommer upp i högstadiet glesnar det i bänkarna på föräldramötena. Det behövs tid även för de större barnen. Vi har haft starkt fokus i samhällsdebatten under på de små barnen. Föräldraförsäkringen har byggts ut, och inte minst har pappornas roll lyfts fram och värderats. Det är väldigt bra. är det att ta nästa steg och se vad vi kan göra för att underlätta de äldre barnens uppväxt och kliv in i vuxenlivet. Alla barn behöver någon som ser dem, någon som har tid för dem och någon som de kan prata med. Det gäller inte minst i mellan- och högstadiet. Men i stället möter de vuxna som ständigt är på väg någon annanstans, oavsett om det är stressade föräldrar, stressade lärare eller stressad personal på fritis. Vi vill skapa en möjlighet för föräldrar med barn mellan att ta ledigt för att ge tid för barnen genom att höja åldersgränsen i föräldraförsäkringen. En del vuxna har förmånen att ha arbeten där det går att ta kompledigt utan större problem. I andra yrken är det en omöjlighet. En ökad flexibilitet i ålder är därför viktig i sig, men den ger också ökad jämlikhet i villkoren för föräldrar att kunna tillbringa särskild tid tillsammans med sina barn. Avslutningsvis, herr talman, vill jag lyfta fram vikten av en tredelad föräldraförsäkring. Det är viktigt att barn har flera vuxna i sin närhet som bryr sig om och har möjlighet att sätta barnets behov i första rummet. I de fall där det finns två föräldrar är det angeläget att barnet får tid att utveckla nära relationer med båda dessa föräldrar och vice versa. I ett samhällsperspektiv är det också viktigt att fler vuxna har egen erfarenhet av att ta ansvar för barn. Det menar vi kan öka sannolikheten för att barnperspektivet på ett självklart sätt tas med i beslut som fattas i andra sammanhang. 2013 framställs det ofta som att pappaledighet är en valmöjlighet, medan mammaledighet är en självklarhet. Detta är något som får stora konsekvenser både för mäns aktiva föräldraskap och för kvinnors situation på arbetsmarknaden. Även om det är förbjudet att diskriminera en gravid kvinna eller en kvinna i fertil ålder är det naivt att tro att arbetsgivare inte låter sig påverkas av hur statistiken för föräldraledighet och tillfällig föräldrapenning – tidigare kallat VAB – ser ut. vill utforma föräldraförsäkringen på ett jämställt sätt. vill vi göra det möjligt att låta en person närstående till barnet ta del av föräldraförsäkringen om vårdnadshavarna anser att det är lämpligt. vill därför införa en tredelad föräldraförsäkring, där en tredjedel går till vardera föräldern och en tredjedel är möjlig att överlåta på en tredje part. Självfallet står vi bakom båda våra reservationer i betänkandet om motivet till ändringen och att vi vill se en möjlighet att ta ut dagar tills barnet är i stället för regeringens föreslagna 12-årsgräns, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2. 4 (SD): Jag ber att få yrka bifall till reservation 5, även om jag står bakom alla de tre reservationer vi har i detta betänkande. Betänkandet SfU3 baseras på regeringens proposition Nya åldersgränser och ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen. menar att det i hög grad bör vara upp till familjen att planera och fördela föräldraledigheten. Vi anser inte att politiker har en roll som går ut på att med pekpinne säga åt barnfamiljerna vad som är rätt eller fel, oavsett om det handlar om kvoteringar eller ekonomiska incitament, som till exempel jämställdhetsbonusen. Varje familj är unik och har unika behov och unika möjligheter. Vi anser också att föräldraförsäkringens huvudsakliga syfte är att säkerställa att barnen under sina första år i livet har en så trygg och harmonisk tillvaro som möjligt. I enlighet med den inställningen presenterade vi i vår senaste höstbudgetmotion många förslag till förbättringar. Till exempel vill vi utöka rätten att arbeta deltid, från dagens under barnets första , för att minska stressen i vardagen för många småbarnsfamiljer. Vi vill också återinrätta de allmänna kontaktdagarna, som innebär att föräldrar till barn mot SGI-baserad ersättning får följa med sitt barn till skolan, dagis eller fritis. Utöver detta vill vi skapa vad vi kallar förskoledagar. Med detta menas att varje barnfamilj ska ha en lagstadgad rätt till fem dagars tjänstledigt när förskolan är stängd, för att ge familjerna mer tid tillsammans till exempel under exempelvis semestrar. För oss är familjen viktig, och vad som däremot är statens roll är att möjliggöra en givande och på alla sätt positiv period . Med detta sagt finns det i betänkandet ett antal punkter som jag skulle vilja belysa. För det första menar regeringen att de som föräldrarna ska fortsätta att få spara till efter barnets första ska fördelas proportionerligt efter uttagen ledighet under barnets första . För mig låter det som en idé om regler bara för reglernas egen skull. Regeringen menar att dessa förändringar syftar till att uppmuntra ett jämnare uttag av föräldraledigheten mellan de båda föräldrarna. Och det är det som är den stora skillnaden här. Vi litar fullkomligt på att familjerna själva bäst kan avgöra vad som är möjligt och vad som är en optimal lösning, både för föräldrarna själva och för barnen. Däremot kan jag hålla med om att man bör begränsa sparandet av föräldradagar till exempelvis 96 efter barnets fyra första år, helt enkelt därför att det är som det har störst behov av att vara hemma. Men, återigen, till skillnad från flera andra vill vi inte lägga oss i hur dagarna fördelas mellan föräldrarna. Vidare visar statistik på att det endast är en liten del av familjerna som detta förslag skulle komma att påverka, dessutom en mycket liten påverkan. De flesta har nämligen inte kvar . För det andra välkomnar vi regeringens begränsning av retroaktiva bidrag före inkommen ansökan. Det är ett bra förslag som begränsar invandrares rätt till en större retroaktiv summa, som vi menar försvårar och försenar assimilation i det svenska samhället – i den mån assimilation över huvud taget är möjlig med dagens massinvandringspolitik. Det är i och för sig ingen överraskning för någon att det förvisso finns mammor som inte tar ut någon retroaktiv föräldrapenning alls, men det finns också ett stort antal som erhåller stora summor föräldrapenning efter att de kommit till . Enligt , SOU 2012:9, Förmån och fälla – nyanländas uttag av föräldrapenning, konstateras att ett intensivt uttag av föräldrapenning försenar arbetsmarknadsetableringen för många nyanlända mammor. Däremot finns i vanlig ordning undantag i regeringens förslag till lagtext. De skriver att om det finns synnerliga skäl ska undantag från 90-dagarsregeln vara möjligt. Detta ser vi som orättvist och något som inte bör vara inkluderat, enligt vår följdmotion. För det tredje vill regeringen öka gränsen för att kunna vara föräldraledig från dagens till . Vi menar att det är ett förslag som bör avslås. Ser man på dagens regelverk med en begränsning har barnen sannolikt i de flesta fall hunnit avverka förskolan, sexårsverksamheten och därefter första och andra klass i . Barnet har då byggt upp en social tillvaro och en vänskapskrets utanför hemmet. Vidare kan det förvisso uppstå situationer då skoltiderna inte motsvarar föräldrarnas arbetstider. Men i dessa fall står det klart och tydligt i skollagens 14 kap. 8 §: Fritidshem ska erbjudas eleverna den del av dagen då eleverna inte går i någon av de skolformer som anges i 3 § och under lov. Sammantaget ser vi alltså inget skäl till att öka åldersgränsen från åtta till . 5 (V): huvudsakliga invändning mot förslaget vi debatterar handlar om att lagförslaget skapar en felaktig problembeskrivning. Regeringen gör ett generellt jämställdhetsproblem i uttaget av föräldraförsäkringen till ett problem som endast rör utlandsfödda. Behovet av en generell politik för ett jämlikt uttag av föräldraförsäkring mellan män och kvinnor – och därmed för barns lika rätt till sina föräldrar – ses i detta förslag genom ett raster av etnicitet. Och det duger inte. Regeringen pekar ut föräldraförsäkringen som en anledning till att sysselsättningen är låg bland nyanlända kvinnor. Det är därför man anser att huvuddelen av dagarna med föräldrapenning ska reserveras för barnets första så att det inte blir möjligt att vara hemma med barn som inte är födda i . LO och Inspektionen för socialförsäkringen ifrågasätter i sina remissvar om förslaget kommer att ha några betydande effekter på arbetskraftsdeltagandet för nyanlända utrikes födda kvinnor. Precis som anser de att det krävs helt andra åtgärder för att göra det lättare för denna grupp att komma in på arbetsmarknaden. Förslaget skulle innebära att en kvoterad föräldraförsäkring införs enbart för de föräldrar som har gemensam vårdnad, vars barn är födda utanför , inte är adopterade och kommer till när de är . En liten grupp föräldrar ska alltså dela lika på föräldradagarna, medan den stora majoriteten precis som själva får bestämma hur de ska fördela större delen av dagarna. Regeringen motiverar detta med att det stärker jämställdheten och att det ligger i linje med huvudförslagets syfte att förbättra förutsättningarna för utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden. menar, herr talman, att det är fel att beskriva invandrare som en homogen grupp i behov av särskilda åtgärder för att kunna ta ett gemensamt ansvar för barnen. Att kvinnor tar ut en större andel av föräldraledigheten än män är ett generellt problem med stora individuella variationer som vi bara kan komma till rätta med genom generella reformer riktade till alla föräldrar. Som propositionen visar handlar det dessutom om en ytterst liten grupp kvinnor, till skillnad från vad SD:s låter påskina. Enligt den undersökning som har genomfört var det lite drygt 1 000 kvinnor som tog ut föräldrapenning för barn födda utanför året efter invandringen. I genomsnitt var de föräldralediga , och barnen var i medeltal . Det var alltså ovanligt. Men regeringens grepp i föräldraförsäkringsfrågan känns igen: Genom att individualisera eller etnifiera samhällsproblem försöker man komma undan sitt politiska ansvar. Vi har sett prov på samma argumentation när integrationsminister presenterade ett förslag om att dra in ersättning för de nyanlända som tackar nej till jobb. I av massarbetslöshet och med vetskapen att utlandsfödda diskrimineras på arbetsmarknaden väljer regeringen alltså att låta påskina att problemet är att nyanlända tackar nej till jobb. Så är det naturligtvis inte. Visst har utlandsfödda kvinnor allvarliga problem på den svenska arbetsmarknaden. Men problemet är inte att kvinnorna är föräldralediga. Problemet stavas diskriminering och avsaknad av politik för full sysselsättning. När det gäller diskriminering av utlandsfödda kvinnor visar studier att det är svårare för invandrade personer att ta sig in på arbetsmarknaden än för personer som är födda i . De invandrade som har jobb har sämre karriärmöjligheter, osäkrare anställningar och lägre lön än personer födda i . Allra svårast att ta sig in på arbetsmarknaden är det för vissa grupper av invandrade kvinnor. De utsätts på så sätt för en tredubbel diskriminering – på grund av sitt kön, sin klass och sin etnicitet. För att komma till rätta med detta krävs en kraftfull politik mot strukturell diskriminering och en sysselsättningspolitik värd namnet. En viktig orsak till att kvinnor har lägre sysselsättningsgrad är bristande jämställdhet. Detta drabbar nästan alla kvinnor, oavsett bakgrund, i det svenska samhället och är mycket tydligt i samband med uttaget av föräldrapenning. Hur föräldrar ska förmås att fördela ansvar för hem och barn lika är därför en av de mest centrala jämställdhetsfrågorna . Det är väl belagt att det ojämna uttaget av föräldraledighet har negativa effekter på kvinnors löneutveckling och anställnings- och arbetsvillkor samt sjukfrånvaro. Detta gäller givetvis också nyanlända kvinnor oavsett om de har barn födda i eller utomlands. Kvinnor tar ut drygt tre fjärdedelar av dagarna i föräldraförsäkringen. Detta vet arbetsgivarna. De kan därmed se en risk för framtida föräldraledighet för kvinnor, vilket självklart spelar in när de rekryterar, lönesätter och fattar beslut om befordran eller fortbildning. Detta innebär inte nödvändigtvis att arbetsgivarna medvetet vill diskriminera. Deras handlande beror på att de ogillar frånvaro. De handlar rationellt på basis av befintlig kunskap och även utifrån de föreställningar och normer som säger att det är kvinnorna som är ytterst ansvariga för barnuppfostran.