prot · H00957 · 2013-01-24 00:00:00 — Det handlar om förtroendet, inte minst ur Väsby-bornas perspektiv. Det handlar om dialogmöten, om att få komma dit och se. Jag har också själv varit uppe i det stora flygledartornet där man ser överflygningar men också inkommande flygplan. Där ser ut som en grå fläck på kartan, för där ska inga flyg över huvud taget passera. Man är medveten om vilka villkor som man har. Utöver detta, vilket jag tror kan vara bra om vi pratar flyg, har vi , utifrån miljösituationen, flyget med i handeln med utsläppsrätter. Det tror jag är ett bra steg, eftersom flyget också är internationellt. Vi vet, som var inne på, att Swedavia arbetar med miljödifferentierade start- och landningsavgifter, i synnerhet när det gäller utsläpp och buller. De har också villkor för när man får flyga och hur man får flyga. Det är oerhört viktigt att man följer de restriktioner som finns med dagens tillstånd. Det handlar också om förtroende. Andra utmaningar där ligger långt framme är det arbete som gör tillsammans med Transportstyrelsen. Man tittar på hur vi använder luftrummet för att optimera flygandet när det gäller genomfart, så att man har så korta vägar som möjligt med utsläpp, och hur man landar med gröna inflygningar. Det har också stor betydelse för de boende. Jag skulle inte vilja ställa flyget mot järnväg som gör i sin interpellation. Jag tycker att vi behöver ha både och. Ett sätt att jobba med buller och miljöutsläpp nära flygplatserna är att se till att de som reser till flygplatserna kan göra det på ett så bra sätt som möjligt. Till och till Airport har vi spårförbindelser. Det behöver vi ha både till och till . Vi behöver jobba på många olika sätt för att ge bättre förutsättningar i närområdet också på marksidan. 20 (MP): Jag vill först säga till att det självklart inte är bra med där den ligger för de människor som bor där och störs. Vilken trafik är det som försvinner från om den ska halveras? Den information jag har fått säger att det i huvudsak handlar om kortdistansflygen. Det innebär knappast en halvering av hela kapaciteten på . Kortdistansflygen kan vi ersätta med alternativ. Man kan, som har sagts tidigare, göra kurvade inflygningar. säger man att det inte fungerar utan att man måste flyga in rakt. Det är delade meningar om det. Vad är det som gör att ett flygplan inte kan svänga? har en bana med fler flygningar, och det klarar man. Då borde väl klara samma flygkapacitet. Man kan inte gottgöra människor för det buller och de hälsoproblem som de orsakas av flyget man kanske till och med kommer att utöka kapaciteten. Man kan inte gottgöra människor för att de störs av flyg då de dricker kaffe på balkongen eller i trädgården . Det går inte att gottgöra de människorna för det intrång i deras livskvalitet som det handlar om. Det är oberoende av om de andra kommunerna har kommit överens. är den kommun som är värst drabbad om jag har förstått rätt. De andra kommunerna vill naturligtvis inte heller ha Väsby-trafiken över sina kommuner. Vi måste se till att få till ett aktivt arbete för att minska behovet av de korta flygningarna inom landet till att börja med. Det kan vi genom att satsa mycket mer på höghastighetståg till exempel. Vi behöver korta ned restiderna mellan och och mellan och . Vi behöver korta ned restiderna här i landet. Då måste vi satsa ordentligt. Vi ligger i bakvattnet jämfört med andra länder i . Det är ett av de budskap som jag har till ministern. Det är bra att vi ska få en plan framöver. Men det tar innan något sätts i verket. Vi måste se till att flygplan kan svänga så att de inte stör i onödan om tekniken finns. Man fick tillstånd att bygga banan för att det fanns ny teknik, och man gav löften till befolkningen. Man måste då hålla sig till det som man en gång har utlovat och inte i efterhand säga att det inte fungerade, att man vill göra på annat sätt, att man helst vill utöka kapaciteten och ta bort restriktionerna om tidsgränser och köra . Människor i måste få sova. Det går inte att sätta in treglasfönster och tro att allt är löst. Det går inte med bullerplank heller i ett sådant här läge när bullret kommer uppifrån. Vi måste utgå från människors behov av en dräglig livsmiljö. fanns innan kom till. Det är det som man måste utgå ifrån. Om det är tvärtom, att folk flyttar till och vet att det är mycket buller där får man kanske skylla sig själv. fanns först, och det finns löften till människorna där att de inte ska drabbas. Alternativen är inte tillräckligt väl utredda. 21 (MP): grundades , så det har ett långt förflutet. Det står en massa runstenar där. Jag är inte specialist på detta. Jag förutsätter att det är specialisterna som kan flyg, hur man flyger och sådant. Jag hoppas att de är duktiga i flygledartornet; det är jag övertygad om. Det viktiga är att vi politiker fastställer mål och att de uppfylls. Det som har hänt i och det som riskerar att rasera systemet är att det har gjorts undantag. Det fanns tuffa mål, men Swedavia har inte lyckats. Vad är det som säger att samma sak inte händer nästa gång? Det kanske blir tuffare mål hur tuffa vet vi inte men en massa undantag när man inte kan nå målen. Det underminerar förtroendet. Det har inte med eller något annat att göra. är en styggelse. Den ligger mitt i en storstad, och man undrar vad som händer om ett plan råkar störta. Det får inte hända. Det är viktigt att ansvarig minister ser till att man tar fram mål som kan hållas. Det har man inte gjort när det gäller . Man har inte hållit målen. Man har varit tvungen att göra undantag. Det underminerar förtroendet för vårt samhälle, och det gör vardagen till en styggelse för Väsby-borna, Sigtunaborna, Sollentunaborna och säkert också Knivstaborna, som måste lida under det här bullret som de var lovade att inte behöva lida under. Det som är min poäng är att det finns ett stort ansvar här. Vi har antagligen inte eldat på tillräckligt. 22 (FP): En gång låg enda flygplats vid nuvarande Värtan; den hette . tillkom ungefär 1934 och 1960. Jag tror att man måste inse att vi behöver två flygplatser för affärsflyg med kommersiell trafik i och att vi måste ha en internationell storflygplats i . Vi har en i , men den ligger inte lika centralt i som . Frågan är hur man minimerar utsläpp och buller. Det är det som miljöprövningen avser. Ett stort problem när det gäller utsläpp är de 21 000 parkeringsplatserna på som är fulla . Lösningen på det är att se till att många fler använder spår så att inte bara blir en flygplats utan en tågstation. Så sent som har vi sett vissa förbättringar. har fler möjlighet att åka tåg. Jag vill att man också bygger ut . Jag hoppas att regeringen ser till att förbindelserna till gör att vi kan reducera antalet parkeringsplatser. Det gäller också att se till att vi får sådana inflygningsvägar att buller och utsläpp minimeras. Jag tror inte att man ska utgå från att det går att minska trafiken. Man kan absolut inte minska trafiken på genom att stänga . 23 Statsrådet (M): Swedavia och kopplingen till har en stor utmaning när det gäller både det som sker i luften och det som sker på marken oavsett om det gäller människor eller miljö. hoppas att de som sitter i trafikledartornen är duktiga. Jag kan säga till att de är erkänt duktiga internationellt, och fick de till och med ta över driften av flygledartorn i , och fler efterfrågar deras tjänster. Swedavia är också ansvarigt för sin verksamhet och för att hålla sina åtaganden. Låt mig därför här i kammaren lite stolt få säga att Swedavias flygplats och några till som de har här i är några av få inom hela EU som över huvud taget är miljöcertifierade. Det visar att Swedavia också har ett engagemang även om det fortfarande finns problem runt omkring, vilket inte är någonting som jag negligerar. Det är självklart att har en utmaning inte bara när det gäller det som kan minskas vid flygtekniska konstruktioner eller när det gäller hur man optimerar sina flygningar. Man måste också i sitt närområde titta på hur fler människor kan välja att åka kollektivt spårbundet, med flygbussar eller med taxi. Man har också jobbat hårt för att få fler miljöfordon på plats. Man har både biogasmack och laddstolpar för el. Där är man också en föregångare. Det som var inne på bekymrar mig lite grann. Om hon tänker att halveringen gäller kortdistansflygen och direkt tänker på inrikesflyg som borde kunna ersättas med tåg är tanken i och för sig inte fel. Men de flesta flygen och , när det är ett riktigt hårt läge i fråga om kapaciteten, är snarare flyg till och från övriga . Alternativet där är inte tåg. Eftersom ligger där det ligger i norra och vi har ett stort näringsliv, besök och turism kommer människor in och flyger ut just . Det är kapaciteten i högtrafik som riskerar att halveras. Det talar inte för att vi ska jobba mer med järnvägen. Min uppfattning är mycket tydlig. Om människor och företag ska använda sig mer av järnvägstransporter måste järnvägen återigen bli robust. Man måste kunna lita på den och att tågen går som de ska och att man kommer fram . Därför ligger fokus på att se till att den järnväg som vi har återfår den standard som den en gång byggdes för. Men vi behöver dessutom bygga mer. Då tror jag att järnvägen kommer att bli mer attraktiv. enda sätt att bli konkurrensmässigt bättre gäller punktligheten. Det är också det som vi har slagit fast i vår infrastrukturproposition. Vi ser att saker som vi har gjort också ger resultat. Bara slog järnvägens trafik igenom när det gäller persontågsresande, med med tåg. har så många åkt tåg. Punktligheten blir också bättre. Men vi har fortfarande problem på vissa sträckor och framför allt i våra storstadsområden. Vi måste fokusera på dessa områden, eftersom det är så många människor som reser just där och pendlar mellan till exempel och i detta närområde men också i hela och ned mot och . Det måste göras en kraftsamling. Vi måste ha kraftförsörjning till och från tågen så att det inte blir en flaskhals, och vi måste se till att underhållet återigen blir sådant att vi inte får de slitage som gör hela järnvägen sårbar. Jag tror därför att man måste jobba på flera håll. behöver ha både bostäder och bra transporter. 24 (MP): Vi deltar gärna i arbetet med att utveckla alternativen när det gäller spårbunden trafik och med att se till att vi rustar så att banorna fungerar och är säkra så att människor kan resa. Även om ni talar om att trafiken kommer att öka menar jag att om man reducerar i fråga om det som är kortdistansflyg blir det en avlastning. Det kommer nämligen även kortdistansflyg i högtrafik. Jag utgår från att det kommer flyg inte bara från andra länder. De människor som kommer med flyg från andra länder behöver inte några parkeringsplatser. Det är snarare de som reser här hemma som behöver det, utom de som kanske har långtidsparkerat. Men det handlar om att förbättra kapaciteten på banor och se till att människor kan resa säkert med våra tåg. Det ska inte heller vara dyrare att åka tåg än att flyga. Då kan vi få en reducering av antalet flygresor. Jag tror att många människor skulle uppskatta om de kunde ta tåget i stället för att ta flyget, men det är i många fall alldeles för dyrt. Vi har också ett system som är mycket osäkert när det ena dagen är ett pris och en annan dag är ett annat pris. Det är mycket svårt att planera sitt resande med det system som vi har . är en riksflygplats. Självklart är det så. Men ändå hamnar och övriga kommuner runt i en kamp som blir lite som en kamp mellan och . är en riksflygplats, men det är ändå kommunerna som får ta smällen i fråga om buller och annat som händer där. Jag tycker att regeringen har ett ansvar att se till att man hittar dessa alternativ för att underlätta för kommunerna runt att helt enkelt få en bättre livsmiljö för sina medborgare. Det ska inte behöva bli en kamp mellan kommuner om vem som har mest buller. 25 Statsrådet (M): När det gäller våra transporter, oavsett trafikslag, tycker jag att vi ska ha ett öppet sinne och tänka mycket mer gränslöst över kommungränser, länsgränser och landsgränser i fråga om möjligheterna att resa men också i fråga om de problem som transporterna medför. Om vi talar om , som var inne på tidigare, handlar det inte bara om . Det gäller lika mycket alla andra kommuner runt om. Därför är det bra att vi nu har Mark- och miljödomstolen som prövar hela verksamhet. Jag utgår också från att om och när ett tillstånd ges kommer det också att finnas villkor som ska gälla för tillståndet. Det är naturligtvis viktigt att följa detta. var också inne på hur människor ska känna förtroende. Jag tror också att det handlar mycket om att fortsätta att föra en dialog. Ju mer dialog som jag ser att Swedavia har när de bjuder in närboende, desto mer ökar också kunskapen och förståelsen. Över tid tror jag också att den tekniska utvecklingen kommer mycket längre så att vi snart ser resultat både när det gäller buller och utsläpp från flygplanen och på vilket sätt man opererar. Det är bra att säger att gärna medverkar till att det ska fungera bättre att åka tåg. Det gjordes inte minst när regeringens infrastrukturproposition faktiskt gick igenom. Det kan vara upprörande att priserna på tågresor kan vara olika och att man från den ena dagen till den andra inte vet vad det kostar. har man för tågen försökt att ta efter flygets prissättning, där man jobbar med olika priser för att optimera och för att locka sina kunder. Det som jag skulle vilja se som något mycket bättre inom järnvägen, och som man har på flyget, är att det oavsett vem som är operatör ska vara lätt att få information om en biljett och också vara lätt att köpa en biljett. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2012/13:197 om makulering av svenska utsläppsrätter 26 Miljöminister (C): Per har frågat finansministern om han avser att verka för att de svenska utsläppsrätter, så kallade AAU:er, som blev över från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod inom FN:s klimatsystem makuleras. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Frågan om överskottet av AAU:er måste ses i sitt internationella sammanhang. AAU-systemet är en av grundbultarna i Kyotoprotokollet, och Kyotoprotokollet är en text som är tillagd till . Det stora globala överskottet vad gäller dessa utsläppsrätter som har uppstått efter första åtagandeperioden har dock skapat ett stort trovärdighetsproblem för den internationella klimatregimen. Inför de avslutade klimatförhandlingarna i fanns en tydlig skiljelinje mellan de länder som ville behålla sina överskott för att kunna sälja dessa och de länder som ville att hela överskottet skulle annulleras. Detta dödläge kvarstod intill sista förhandlingsdagen, sista förhandlingstimmen och nästan och riskerade att stjälpa möjligheterna för att över huvud taget komma överens om en andra åtagandeperiod. Jag vill här göra en parentes och säga att detta var väldigt viktigt för särskilt de fattiga länderna, eftersom det i Kyotoprotokollet finns regler om klimatprojekt i fattiga länder som de var angelägna att hålla kvar. Därför är det mycket glädjande att stå här och kunna säga att vi lyckades få en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet på plats i förhandlingarna i , tack vare en enorm insats av alla förhandlare. Vi lyckades hitta en lösning som i praktiken neutraliserar det stora globala överskottet och säkrar miljöintegriteten . Vi lyckades få säljarländerna att acceptera detta genom att enbart begränsa inköpen och användningen, inte försäljningen. Vi lyckades tydliggöra miljöintegriteten genom att få alla potentiella köparländer att lova att inte köpa överskott för att möta sina åtaganden. Dramatiken kvarstod in i sista stund då det qatariska ordförandeskapet till slut lyckades manövrera ut de länder som ändå ville stoppa överenskommelsen om hela Dohapaketet. EU och hade en stor del i denna bedrift. Vi var förhandlingsbara. Vi var konstruktiva. Därför lyckades det. till det svenska överskottet. kommer mycket riktigt att få ett betydande överskott av FN-utsläppsrätter, AAU:er, efter första åtagandeperioden. Exakt hur stort överskottet blir kommer att kunna fastställas först när all utsläppsstatistik är verifierad och avräkningen mot Kyotoprotokollet sker. Detta ska enligt Kyotoprotokollets regler ske med avslut . Regeringen kommer att återkomma till med hur man föreslår att genomföra denna avräkning. Jag har vid upprepade tillfällen sagt att regeringens avsikt är att hantera överskottet av AAU:er på ett sätt som inte innebär några nettoökningar av utsläppen i andra länder. Det får inte råda någon tvekan om att de genom svenska folkets ansträngningar genomförda utsläppsminskningarna i ska ge en effekt på klimatet och inte ge utrymme för utsläppsökningar någon annanstans. Vårt överskott har kommit genom att vi i har sänkt våra utsläpp mer än vad man trodde när vi fick våra utsläppsrätter, och det är alltså denna överskottsdel vi diskuterar i detta sammanhang. Jag ska också säga att det enligt de europeiska reglerna inte är tillåtet att använda dessa utsläppsrätter. 27 PER (MP): Jag vill tacka ministern för svaret. Även jag gläds åt de framsteg de var små, men de var ändå framsteg som gjordes på klimatmötet i , bland annat just det klimatministern nämner om en andra åtagandeperiod för Kyotoprotokollet på plats. Jag gläds inte minst åt att man kom överens om att de överblivna utsläppen från Kyotoprotokollets första period, det som kallas för AAU:er, inte ska köpas och användas av tyngre aktörer. Därmed borde det enligt min uppfattning också vara väldigt lätt för miljöministern och regeringen att klart och tydligt här deklarera hållning som enskild nation, var vi står i frågan. Är vi beredda att föra utsläppsrätterna vidare till andra parter genom försäljning eller på något annat sätt? Eller är vi för att ensidigt, på svensk nivå, annullera dem så att de inte används? Det är ett besked jag tror att väldigt många skulle uppskatta att få från regeringen. Tyvärr får vi inget besked från regeringen, inte heller i det svar som kom från ministern. Jag kan notera att det alltid tycks finnas skäl att vänta till med att ge beskedet. Förut handlade det om att vi skulle invänta de internationella förhandlingarna i , och när de är avklarade handlar det om att vi måste invänta att man har beräknat exakt vad utsläppsnivåerna kommer att hamna på. De ska bli verifierade, vilket inte ska ske . Jag har lite svårt att se anledningen till att man ska avvakta andra aktörer och avvakta vad som händer internationellt. Det går faktiskt för att redan nu klargöra att vi oavsett vad siffran blir inte kommer att använda dem eller föra dem vidare till andra länder. Jag skulle verkligen önska att regeringen kunde ge ett klart och tydligt besked en gång för alla. Kommer vi att föra dem vidare, eller kommer vi inte att göra det? Det är nämligen ganska avgörande för hela den svenska klimatpolitiken hur frågan hanteras. För mig är det en väldigt märklig tanke att över huvud taget tänka sig att föra dem vidare. Det handlar om alla de minskade utsläpp medborgare och svenska företag har stretat ihop genom en lång rad olika åtgärder. Det är kloka investeringar, ändrade vanor, smartare inköpsval och mycket annat som har lett till att vi faktiskt har kunnat minska utsläppen i och göra det på ett väldigt klokt sätt. Det har skett inte minst genom ekonomiska styrmedel, som bland annat var med och kämpade igenom i den förra regeringen. Om man skulle, mot vår vilja, gå vidare och föra utsläppen vidare till andra länder, genom försäljning eller på annat sätt, skulle det resultera i att vi trots allt det arbete svenska medborgare och företagare har gjort inte skulle få någon effekt på klimatet. De utsläppen skulle i stället bara flyttas över till ett annat land, där de skulle få samma negativa klimatpåverkan. Jag tror att det tyvärr är djupt demoraliserande för hela klimatarbetet att man inte får något svar på frågan. Varför ska jag kämpa med att cykla till arbetet, äta mindre kött eller isolera mitt hus om jag inte kan vara säker på att de klimatutsläpp jag därmed minskar faktiskt kommer att ge en effekt på klimatet utan kanske bara flyttar till ett annat land? Jag noterar också att såväl myndigheter som andra aktörer väldigt gärna har velat ha ett besked på detta område. har kritiserat bristen på tydlighet från regeringens sida. Många aktörer från miljörörelsen, och andra har länge efterfrågat ett tydligt svar på frågan. Jag är glad att miljöministern säger sig ha för avsikt att hantera överskottet av utsläppsrätter så att det inte innebär några nettoökningar av utsläpp i andra länder. Jag vill dock gärna ha ett förtydligande av vad det innebär. Är det möjligt att sälja utsläppsrätterna och ändå åstadkomma att det inte blir en nettoökning? Om det inte är möjligt, varför inte redan nu tydligt deklarera att kommer att annullera dem, att vi inte kommer att använda oss av dem, att de kommer att försvinna och att de svenska utsläppsminskningarna kommer att få effekt för klimatet? 28 (V): Jag vill tacka Per för den viktiga interpellationen, och jag tackar miljöministern för svaret. , du och jag var på klimatförhandlingarna i båda två. Jag läste i tidningarna hur du kommenterade resultatet tillkortakommandet i . En gång sade du att vi går mot en fyra graders temperaturhöjning i världen. Du hänvisade förstås till den stora rapport som kom från . Skulle jordens temperatur höjas med fyra grader kan vi konstatera att den form av civilisation vi nu lever i blir ett minne blott. Man kommer inte att kunna leva på stora delar av jorden. Det är en utveckling ingen av oss vill ha. Därför måste alla länder och alla sektorer göra sitt yttersta för att vi ska få ned utsläppen. Per tar i interpellationen upp det faktum att har ett överskott på utsläppsrätter som motsvarar lite mer än de årliga utsläppen totalt sett i . Överskottet motsvarar ungefär . Vi har varit duktiga på att minska utsläppen i . Inte minst den energiöverenskommelse som ditt parti, , och mitt parti var med och bidrog till har bidragit till en stark framväxt av förnybar energi och stora minskningar av fossil energi och därmed stora minskningar av utsläpp av växthusgaser. Skulle det vara så att väljer att sälja överskottet av utsläppsrätter skulle allt det goda arbete vi har klubbat i denna församling och som alla svenskar gör för att rädda klimatet bokstavligen gå upp i rök. Det är därför det är så viktigt att regeringen klargör att man inte tänker använda överskottet. kom med ett sådant klargörande . De sade: Vi kommer inte att använda vårt överskott av utsläppsrätter; vi annullerar det. Det är det vi vill att den också ska göra. Jag tycker om att debattera klimatpolitik med dig, , men vi vet att det är som bestämmer över just denna fråga. sade till tidningen att överskottet representerar ett betydande ekonomiskt värde. Det är precis det som oroar mig, att det finns andra krafter i regeringen som vill göra något helt annat med överskottet. Jag tror nämligen att inte vill använda sig av överskottet. Jag tror att vår miljöminister har förstått vidden av problemet med det stora överskottet av utsläppsrätter. Det är därför som jag, Per , miljörörelsen, vi från miljö- och jordbruksutskottet samt kräver ett förtydligande från regeringen. Vi kräver att regeringen säger som till exempel har gjort: Vi använder inte överskottet. Vi annullerar det. När kommer ett sådant besked, ? 29 Miljöminister (C): Jag skulle vilja tacka Per för interpellationen. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi diskuterar de här frågorna. Jag måste säga att jag blir väldigt glad när jag noterar, som Per säger, att vi har minskat utsläppen i och att vi har gjort det på ett klokt sätt. Också , som har anslutit sig till debatten, säger att vi har minskat utsläppen i och att energiöverenskommelsen har bidragit till det. Jag delar alldeles självklart den uppfattningen.