prot · H10939 · 2013-12-04 00:00:00 — Trycket efter billig energi gör att exploateringen av kol, olja och naturgas har ökat. Vi kan se att de fossila bränslena utgör av energianvändningen i världen, kärnkraften och det förnybara . Trots det är det ljus i tunneln. Vi kan se att det förnybara är det som ökar snabbast i världen . Det är någonting väldigt bra. Ändå är det kärnkraften som många pratar om. Det är det som är lösningen på våra klimatutmaningar. Jag har i många debatter, senast på Rival i , diskuterat kärnkraft och framför allt den fjärde generationen kärnkraft som många sätter sitt hopp till, som inte finns än men som finns på ritbordet och som man forskar om. Den ska vara den stora lösningen på våra avfallsproblem. Det ska vara en säker reaktor. Det som har hänt i , , och i de svenska reaktorerna kommer inte att hända där därför att det är så många säkerhetssystem inbyggda i fjärde generationens reaktorer. Men frågan är: Vem vaktar väktaren? Det är människan som står bakom, och det är ofta de mänskliga misstagen som utlöser de stora katastroferna. Kärnkraften kommer att vara lösningen, är det många som säger. Den kommer att vara billig, den ger billig energi långsiktigt och man klarar utmaningarna. Men hur ser det ut? Tidskriften och Citigroup, den kanske största finansmarknadsgruppen i , har presenterat en rapport om kärnkraftens kostnader där det slås fast att spotpriset på kärnkraft behöver fyrdubblas för att man ska kunna räkna hem investeringarna. Slutsatsen blir att de går och varnar investerarna för att satsa på kärnkraften på grund av att de aldrig kommer att kunna räkna hem kostnaden för investeringen. Det gäller såväl drifts- som avfallskostnader. Det här är givetvis väldigt allvarligt. Ett belysande exempel på hur det ser ut är byggandet av kärnkraftverk i . Kostnaderna är snart uppe i det dubbla. Likadant är det i , som lade ned sitt projekt för byggande av ny kärnkraft som pågått . slog regeringen och parlamentet i fast: Vi kan inte bygga ny kärnkraft, det blir för dyrt. Den nota man hade räknat fram skulle sluta på , alltså bortåt . Vem vill då satsa på kärnkraft utan statliga subventioner? Den brittiska regeringen har kommit fram till att man måste subventionera kärnkraften. Därför har man gjort upp med EDF, den franska energijätten, om att subventionera kärnkraft i . EDF garanterar kilowatttimmen under i baspris. Sedan får man lägga till allt annat. Ni kan tänka er den situationen i . Detta om priserna, som ju borde vara ett argument för att kärnkraften borde dö. Men se, det tycker inte den här regeringen utan säger: Varsågod, ni får bygga ny kärnkraft i om ni klarar av det utan subventioner. Sådan är uppgörelsen, och räknar och räknar. Men vad händer om man kommer fram till att det inte håller, att vi inte kan bygga ny kärnkraft? Vad har regeringen för planer då? Då kommer vi att hamna i en energikris i . Därför måste vi ha en annan inriktning på energiområdet. Det här var om kostnader. Vi kan också se på farligheten i de incidenter som har varit. Det är inte bara i , och som det har varit allvarliga olyckor. Det har varit allvarliga olyckor i och på andra ställen. Det har varit en rad incidenter i kärnkraftverk i . Incidenterna i Forsmark är kanske de som har stuckit ut mest och som har varit de mest farliga, framför allt det som hände då vi var väldigt nära en härdsmälta. Vi kan se att antalet incidenter med radioaktivt avfall och kärnavfall har ökat när databas inrättades och man började rapportera in. Vi kan notera att stöld av uran och plutonium har inträffat ; över 2 000 incidenter är inrapporterade. En del har inte varit så allvarliga, men en del har varit riktigt allvarliga där det förekommit stöld och borttappande av radioaktivt avfall och material. Det är givetvis allvarligt. Framför allt måste man se att det finns en koppling mellan atomvapen och kärnkraft, och den är väldigt tydlig för mig. Vad är då alternativet? vill se en energiomställning i . Vi föreslår förnybar energi till 2040. En vän av ordning kommer naturligtvis att fråga sig: Hur ska det gå till? Energieffektivisering är den absoluta grunden. Vi ska använda energin där den gör mest nytta. Vi ska inte värma våra fastigheter och hus med el. ska användas i industrin, där den gör mest nytta. Vi måste hushålla med energin. Iva, , har tagit fram en rapport om bebyggelse, fastigheter, där man visar att vi kan halvera energianvändningen inom den sektorn till 2050. Det går, men då måste det finnas en politik för det. Vi kan spara energi och effektivisera. Det är vad det handlar om. Det finns även andra rapporter som pekar på samma sak. har pekat på att en tredjedel av energianvändningen kan effektiviseras inom hushåll och belysning. Det är någonting som vi bör ta fasta på. Därför är jag spänd – och jag har tagit upp det i talarstolen – på en politik som bejakar energieffektivisering. Jag har väntat och ser fram emot den dag då vi får diskutera regeringens förslag till hur man ska implementera EU:s energieffektiviseringsdirektiv. Vi måste bygga ut när det gäller de förnybara bränslena. Det gäller bioenergin, och vi måste använda vind och sol i större omfattning än vad vi gör . När senast var till näringsutskottet presenterade de en bild av den svenska energimarknaden. I deras rapport stod det att de har ansökningar om vindkraft hos sig, och det motsvarar mer än hälften av svensk kärnkraftsproduktion. kommer detta inte att förverkligas, men det visar på att det finns en stor potential i vindkraften. Därför behöver vi se över kvotkurvorna och elcertifikatssystemen framöver så att vi möjliggör ökad vindkraft både på land och till havs. Går det att balansera vindkraften i förhållande till vattenkraften? Ja, det gör det, kanske inte allt, men till stor del. , professor vid KTH, har visat i den senaste studien, som presenterades , att det går att balansera 50–vind med nuvarande vattenkraft. Det visar att det finns möjligheter. Men det finns givetvis även utmaningar när det gäller vindkraft, inte minst befolkningsökningen i som man måste ta hänsyn till, liksom tidsutdräkten vid byggande av det hela. Vi har också solenergi som ökar runt om i världen, och det har skett ett dramatiskt prisfall på just solceller. Det har gjort att det har blivit mer lönsamt att investera i solceller. Men det som skulle kunna underlätta för det folkliga engagemanget vore att införa nettodebitering – det som vi så länge har väntat på och det som vi i har haft som förslag. Jag ser fram emot att ett sådant förslag läggs fram här. Av det som jag har hört befarar jag att det inte alls blir så som vi har hoppats på, fast det ska jag låta vara osagt än så . Vi får se när propositionen kommer. Det behövs också ett planeringsmål, precis som vi har haft för vindkraften och som har varit bra. Vi har det gemensamt med Socialdemokraterna och att vi vill se den utvecklingen. Avslutningsvis behövs det en bredare energiöverenskommelse. Jag var med i den förra diskussionen som representant för . Jag noterar att den överenskommelse som finns är väldigt bräcklig till sin natur. Att många partier har olika inställning till kärnkraft gör att det måste bli en bredare diskussion om inriktningen av energipolitiken framöver. Det är inte takten utan inriktningen och besluten som är det viktiga för att vi ska få en långsiktig energipolitik. Jag kan konstatera att det finns en majoritet för en avveckling av kärnkraften, men takten kan vi diskutera. Med dessa ord ställer jag mig bakom samtliga reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 4 och 10. 5 (M): Jag kommer att sakna inlägg i den här kammaren, men som tur är har vi fortfarande långt kvar till valet. Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i betänkandet och avslag på reservationerna. Ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet är tre grundpelare i den svenska och europeiska energipolitiken. Det är grundpelare som ligger till grund för och styr den svenska energipolitiken. Att dessa mål inte är självklara är den just nu pågående debatten i om vad som är viktigast i den framtida energiproduktionen ett tydligt bevis på. är ett föregångsland i när det gäller klimatsmart elproduktion. Men fortfarande kvarstår många utmaningar även för oss, och då kanske speciellt inom fordonssektorn. har uttalat ett antal mål för sin el- och energiproduktion. 2020 ska inga fossila bränslen användas för uppvärmning, andelen förnybar energi av den totala användningen ska vara , av energiförbrukningen i transportsektorn ska vara förnybar och vi ska vara mer energieffektiva än vad vi var 2008. 2030 ska fordonsflottan vara fossilbränsleoberoende. 2050 ska vi ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp. Alliansens energiöverenskommelse , som beslutades i denna kammare, ställer upp ett antal spelregler och riktlinjer för att nå målen. Det framgår också från denna historiska överenskommelse att vår elproduktion har tre ben: kärnkraft, vattenkraft och nya förnybara energikällor. Det är ambitiösa mål som vi arbetar hårt för att nå. Tack vare att har klarat sig betydligt bättre än många andra EU-länder under lågkonjunktur och finanskris har vi bevarat fokuset på våra energi- och klimatmål – något som tyvärr ett flertal EU-länder nu kämpar med. Det är viktigt att se att inte är en isolerad ö i energivärlden. Vi påverkas av beslut som fattas inte minst i våra grannländer, men vår konkurrenskraft påverkas av beslut inom energiområdet som fattas på andra sidan jordklotet. Detta är viktigt att ha med sig i den svenska energidebatten. I dagens budgetdebatt läggs förslag fram som ska föra framåt mot de mål vi har satt upp – mål som ska gynna en energiproduktion som är klimatneutral och säker och som erbjuder vårt näringsliv energi till konkurrenskraftiga priser. El är en viktig del av vår stora elintensiva industris råvara. Vill vi behålla den, de arbetstillfällen som den medför och skatteinkomsterna som tryggar vår välfärd måste även näringslivets konkurrenskraft vara en viktig del av den svenska energipolitiken. Stabila spelregler är viktiga både för dem som ska investera i ny elproduktion och för dem som är beroende av en säker och prisvärd energitillförsel. Därför är Alliansens energiöverenskommelse bra. Mot denna står en splittrad opposition som inte kan enas om hur spelreglerna ska se ut. I dagens debatt gör oppositionen vad de kan för att få det att låta som att vi inte är överens, men den egna splittringen är svår att dölja. har det från Socialdemokraternas sida ropats högt om en blocköverskridande energiöverenskommelse. I dagens handlingar ser vi visserligen att två av oppositionspartierna också har det som förslag, men det tredje partiet – utsett av Löfven till Socialdemokraternas mest naturliga samarbetspartner – vill inte inleda några förhandlingar. Vad beror det på? Kan det möjligtvis vara så att man inser att möjlighet att påverka energipolitiken i så fall skulle minska avsevärt? Detta gör att Socialdemokraternas energiutspel minskar i trovärdighet. Socialdemokraterna har problem med sina vänners energipolitik och försöker dölja det genom att prata om Alliansens enighet och energiöverenskommelse. Efter att så tydligt har sagt att man inte vill ha några samtal vore det klokaste Socialdemokraterna kunde göra just nu att ansluta sig till den enda energiöverenskommelse som finns och som har beslutats av Alliansen och riksdag. Stabila spelregler är viktiga, och tydliga mål måste till. 2020 ska av vår totala energikonsumtion vara förnybar. har tillsammans med ett system med gröna elcertifikat som gynnar ny förnybar elproduktion. Detta är ett robust system, som inte beslutas över budgeten, utan som är självfinansierande och därför mycket hållbart. Andra länder har valt andra vägar som till exempel feed-in-system. Dessa har visat sig bli mycket kostbara, och i de fall där de är finansierade över budgeten även sårbara för statens besparingsåtgärder. 2015 ska vårt system ses över för att kontrollera om nivån på kvoter och mål överensstämmer med systemets syfte, nämligen att öka andelen förnybart i den svenska elproduktionen. är lyckligt lottat som har en solid vattenkraftsproduktion som bas i sin elförsörjning. Denna produktion ska vi värna och vårda. Vattenkraften kommer att få en ständigt ökande roll i vår kraftproduktion, då den även kommer att behövas som reglerkraft när mer vind- och solel kommer in i systemet. ser vi en rad målkonflikter mellan biologisk mångfald och vattenkraftsproduktion. Dessa är ofta styrda av EU-direktiv, men det finns utrymme för tolkningar. Det är nu viktigt att vi i hittar bästa möjliga väg framåt, så att vi kan uppfylla både mål om förnybart och mål om biologisk mångfald. Vattenkraften levererar av vår elförbrukning, men den förnybara elproduktion som växer snabbast är vindkraft. Den tekniska utvecklingen går ständigt snabbare, och vindkraften blir lönsammare. Vindkraft börjar bli en mogen bransch, men fortfarande finns utmaningar kvar. När det gäller ekonomi kan det uppstå bland annat tröskeleffekter vid anslutning till nätet. En annan utmaning som måste tas på stort allvar är ortsbefolkningens åsikter när de får vindkraft i sitt närområde. På samma sätt som vi vill ha en klimatsmart elproduktion måste vi måna även om de människor som bor här. Vår elproduktion måste vara socialt hållbar. Detta är en utmaning som både politiker och vindkraftsexploatörer måste ta på allvar. För att möta vindkraftens utmaningar på planeringsstadiet avsätter regeringen och ytterligare . Det är viktigt att stödja kunskapsspridningen för att göra introduktionen av vindkraft så bra som möjligt. Solel och solvärme kommer också snabbare. De som har påstått att solenergi inte har någon plats i har visat sig få fel. Utvecklingen inom solenergi går i rasande fart, och vi har sett en ständigt minskad kostnad. Det gör att solenergin nu ses som en möjlighet även för den enskilde villaägaren. Att intresset för solenergi är stort visar efterfrågan på de medel som fanns i budgeten . Det resulterade i att som fanns budget delades ut . finns ändå kvar, och ytterligare delas ut de kommande två åren. I motionerna som lämnats in förespråkas varierande högre summor till solenergi. I en motion från S föreslås även att stödet till solceller permanentas. Solceller är en växande teknik som behöver hjälp , men även denna teknik måste, som andra tekniker, stå på egna ben. Att föreslå ett permanent stöd är att säga att man inte tror att tekniken är konkurrenskraftig. Det tror vi. Vi tror på teknikneutrala styrmedel som gynnar den mest effektiva tekniken. Det gröna elcertifikatssystemet är ett sätt. väntas även en skattereduktion för mikroproducenter av el som kommer att göra det lönsammare för dem som vill investera i sin egen småskaliga elproduktion, antingen via sol eller vind. Vatten, vind och sol är tre förnybara energikällor med en given plats i det svenska energisystemet, men mer behövs. Ingen vet var nästa stora utveckling finns. Därför är det viktigt att satsa på forskning. Forskningssatsningarna i energibudgeten är också den enskilt största posten. Det är naturligt. Det är här vi hittar framtidens lösningar. Ingen regering har tidigare satsat så mycket på energiforskningen som alliansregeringen gör. Det är en nivå som håller sig och ökar något . Biogasen är även den en viktig förnybar energikälla som ofta lyfts fram som en lösning för att nå våra mål om en fossiloberoende fordonsflotta. Biogas och sol är två energikällor som regeringen fortfarande menar är i behov av stöd i en mognadsfas. Biogasen väntas spela en viktig roll, speciellt på lokal och regional nivå, för att möta fordonsflottans utmaningar. För att underlätta mognadsperioden beviljade regeringen för perioden –2016. Energieffektivisering är ett måste för att nå klimatmålen men även för att stärka den svenska elintensiva industrins konkurrenskraft. EU:s energieffektiviseringsdirektiv kommer även det att påverka den svenska energipolitiken. Det arbetas just nu med ett antal förslag som väntas komma till . Det är ett verktyg som har varit mycket uppskattat av den elintensiva industrin. PFE-programmet är just nu stängt för nya deltagare på grund av en konflikt med . Programmet har även mottagit kritik från vår egen riksrevision. Faktum kvarstår ändå att detta har varit ett program som på ett mycket bra sätt lyft medvetandet inom branschen och höjt kunskapsnivån om olika insatser. Ett nytt liknande men förbättrat program vore önskvärt, inte bara ur klimatperspektiv utan även för att stärka industrins konkurrenskraft. Det betyder inte att det inte redan nu görs en hel del ute i vårt avlånga land. De kommunala energirådgivarna, som finns mitt ibland oss, ska göra mycket av arbetet när vi hushållar. Dessa experter på energieffektivisering bör lyftas fram och användas mer än vad de gör. Energieffektiviseringsprogrammet, som får ett stöd på , visar att regeringen tror på energirådgivarnas arbete tillsammans med det arbete som görs inom kommuner och landsting. Energieffektivisering och användande av utsläppssnål el är bra för vårt globala klimat. När vi nu är inne på klimatutmaningarna är det en energikälla i den svenska energimixen som , tillsammans med vattenkraften, har en särställning. Kärnkraften levererade av den svenska elförbrukningen 2012. Med ett ökat fokus på klimatfrågan uppfyller kärnkraften ett av de viktigaste kraven, låga utsläpp av växthusgaser. Det finns inga andra energikällor som kan ersätta kärnkraften i det svenska systemet om vi ska nå våra klimatmål. Att gå väg och ersätta kärnkraften med kol och gas är inget önskvärt scenario. Under de senaste klimatförhandlingarna i framkom siffror som visar att tillsammans med är två av de länder som ökar sina CO2-utsläpp mest. förmedlade också på konferensen att de inte kommer att nå sina tidigare satta utsläppsmål. Med detta sagt vill vi självklart inte nedvärdera kärnkraftens potentiella risker. i har ett stort och viktigt uppdrag att se till att våra kärnkraftverk lever upp till de krav som ställs. Säkerheten måste alltid komma först. Men klimatet är hotat, och kärnkraften kan vara en del av lösningen tillsammans med andra klimatsmarta energiinsatser. Jag började med att säga att energipolitik inte bara påverkas av den inhemska debatten utan även av den globala utvecklingen. elmarknad och EU:s inre marknad är vi en tydlig del av, men vår energipolitik påverkas i allra högsta grad även av den globala utvecklingen. De amerikanska skiffergasfyndigheterna gör energi i billigt jämfört med i och skapar ett tryck på EU att ta mer hänsyn till konkurrenskraften vid utformandet av sin energipolitik. Den snabba tillväxten av volatil förnybar kraft i ett energisystem som inte var riktigt förberett på det har lett till att nu subventionerar all elproduktion. Denna utveckling är även på gång i och kan leda till att vi i får ett elsystem som i längden blir ekonomiskt ohållbart. När vi gör förändringar i elsystemet eller inför subventioner för att gynna den just nu bästa elproduktionen måste vi vara medvetna om att detta kan få effekter på helt andra ställen. Därför är den svenska inriktningen på teknikneutralitet och marknadsfinansierade stödsystem det mest hållbara i längden. Med Alliansens energipolitik är ett föregångsland när det gäller att nå de tre målen ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, och så ska det också vara i fortsättningen. I detta anförande instämde och (båda M) samt och (båda C). Jag vill notera att den anmälda talartiden överstegs . 7 (S) replik: Det var intressant att lyssna på . Hon använder stora ord, och jag måste säga att det faktiskt är lite pinsamt och krystat när hon talar om hur stabil den borgerliga energiöverenskommelsen är. Den är här i stabil med ett par rösters övervikt. De som har följt energidebatten kan nu konstatera att den inte håller. Vad jag talar om handlar inte om att det ena eller det andra blocket ska vara överens, utan jag talar om blocköverskridande som håller över flera val. Det var därför jag lite kort beskrev energipolitikens historia från 80-, 90- och , då det var just blocköverskridande som gjorde att det blev stabilitet över flera val. Det handlade om långsiktiga stabila spelregler på riktigt, . Som jag beskrev historiskt fanns det flera energikommissioner som bidrog till långsiktigheten. Vi socialdemokrater skulle vilja se det igen, inte för socialdemokratins skull utan för industrins, företagens, energibranschens och konsumenternas skull. Energipolitiken kräver att vi ska försöka hitta breda överenskommelser, alltså inte för partiernas skull utan för utveckling framöver. Jag skulle vilja höra och syn på möjligheten med till exempel en kommande eller något annat och vad som händer med utredning för att hitta den breda lösningen. Försök att lyfta oss lite över den dagliga debatten. 8 (M) replik: Eftersom jag inte hade möjlighet att ta replik på anförande vill jag börja mitt svar med att ställa en fråga till . När talade om tidigare energiöverenskommelser lyftes kärnkraftens ställning upp. Det är ofta den som diskuteras. sade att det fattades beslut om att kärnkraften skulle avvecklas enligt er tidigare energiöverenskommelse. Det har inte hänt. Jag undrar hur solid den energiöverenskommelsen var jämfört med den energiöverenskommelse som vi har inom Alliansen där vi har tydliga spelregler och mål. Vi lägger fram budget efter budget som stöder de mål och de inriktningar som vi i Alliansens energiöverenskommelse sagt att vi ska ha. Vår energiöverenskommelse är beslutad av riksdag. säger att beslutet blev fattat med bara ett par rösters övervikt. Men det är demokrati i det här landet. Det var ett majoritetsbeslut. Beslut som är fattade i riksdag är solida. De är befästa i vår demokratiska tradition. Det är den enda energiöverenskommelse som har beslutats i denna kammare. Det är den mest solida energiöverenskommelse som vi någonsin har haft. Vi har inte sett utredning . Jag ser fram emot att få den. Det ska bli väldigt spännande. När det gäller möjligheten till blocköverskridande energiöverenskommelser noterade jag att Socialdemokraterna var väldigt nöjda med Svenskt Näringslivs och LO:s utspel om att även de vill se en blocköverskridande energiöverenskommelse. Det som Socialdemokraterna har glömt att nämna är att både LO och i den artikeln sade: Vi vill se ny kärnkraft. Betyder det att Socialdemokraterna ställer sig bakom de önskemål om ny kärnkraft som framförts av LO och ? 9 (S) replik: är det med stora ord som talar. Ja, de beslut vi fattar i är demokratibeslut. Men det är inte första gången som beslut om en överenskommelse om energipolitiken har fattats här. Som jag beskrev har Socialdemokraterna, haft överenskommelser. Sedan har Socialdemokraterna och Vänstern haft överenskommelser. Vi har tidigare bland annat fattat beslut om avveckling av . När man talar om enigheten på den borgerliga sidan kan jag fundera på hur ställer sig till stämmobeslut att det ska vara ett helt förnybart energisystem inom en generation. Vad kan man tro på från den borgerliga sidan och om enigheten där? Finns det en splittring eller inte? Vi fastnar när vi talar om energislag. Vi har kärnkraften. Men det finns vindkraften, solen och vågkraften. Det kommer nya energislag som utvecklas . Kärnkraften kommer att kunna avvecklas om det förnybara kan växa. Till det kommer också energieffektiviseringen. Kopplat ihop med de olika vägarna att gå och framtiden kommer kärnkraftsdiskussionen att bli ännu större nästa mandatperiod. Det ska bli intressant att se hur ni ställer er till det efter valet. Vi vet inte hur det kommer att se ut. SCB har kommit med sin väljarundersökning just . Det ger lite signaler om hur det kanske kan se ut efter valet . Om vi leder regeringen då kommer vi att bjuda in till blocköverskridande diskussioner. 10 (M) replik: Det är fantastiskt kul att höra historiebeskrivningen berättas olika beroende på vem som berättar den. Kärnkraften och stämmobeslut nämndes.