prot · H009121 · 2013-06-12 00:00:00 — Vi tycker att det är viktigt att ge väljarna tydliga besked. Jag noterar gång på gång att Socialdemokraterna har sin skolpolitik. Jag har respekt för det. Men gör anspråk på att få tillbaka sitt gamla jobb, den tid då svensk skola möttes av passivitet. Jag blir lite rädd. Är det anförande som ska bli politiken? Eller är det som ska forma den framtida skolpolitiken? Det är därför vi undrar vad ert gemensamma besked är. 132 (S) replik: Det handlar inte för vare sig dig, , eller mig om vilken stol vi ska sitta på i regeringen eller om vi ska vara i opposition. Det är inte av särskilt stor vikt. Något säger mig att det inte kommer att gå någon större nöd på vare sig dig eller mig inte före eller efter valet. Det är inte problemet. Problemet är massarbetslösheten i landet. Problemet är ständigt fallande kunskapsresultat. Problemet är att det är allt lättare att förutse hur det ska gå för sex- till sjuåriga barn när de börjar skolan bara genom att titta på föräldrarnas utbildningsnivå. Vi vet att för barn i dagens skolsystem som kommer från hem där föräldrarna bara har grundskola råder en nästan 50-procentig risk att barnen inte når målen i . Det är vad debatten borde handla om. Jag kan förstå att regerande kan vara uttröttande, men diskuterar inte frågan längre. är det bara spelteorier som gäller. Jag tror att svenska folket och svenska elever förtjänar att höra vilken politik man vill bedriva. Jag tror att de allra flesta inser att det inte räcker med att säga att man har gjort allt som behöver göras. Exemplet med digitalisering av skolan är talande. Rapporter från , regeringens egen expertmyndighet, från branschen och skolorna visar på att digitaliseringen är ojämnt fördelad. Det är snarare ett undantag om skolorna använder tekniken till att förbättra pedagogiken och därmed elevernas möjligheter att klara av skolan. Det är ett undantag, . Om man står tom och trött regerande är risken stor att man tycker att det där bara är gnäll och svartmåleri. Om vill höra hurrarop får han vänta till moderatstämman. Här försöker vi lägga fram ett förslag om att ta sig an de utmaningar som finns. Därför återkommer jag till min fråga: Varför motsätter sig en nationell it-strategi så att tekniken kan användas också i skolan, precis som den används i denna kammare, i samhället, på arbetsmarknaden och i vardagslivet? 133 (M) replik: har haft en regering som har tagit ansvar för ekonomin. 200 000 fler har jobb. Regeringen har genomfört historiska utbildningsreformer för att vända en långsiktigt mycket bekymmersam utveckling i svensk skola. Det är mycket bra. Jag väntar mig inga hurrarop. Jag hade väntat mig besked. Var är de rödgröna beskeden? Det är ganska uppenbart att det är plågsamt för Socialdemokraterna att fundera över vad den gemensamma skolpolitiken skulle bli. I någon mening kan jag förstå det efter att ha lyssnat på tidigare. När det gäller likvärdigheten verkar vi ändå vara överens om att vi ser problemet och är bekymrade. Det hade varit bra om hade sett det när han själv var skolminister. Det här är ju ingen ny fråga. Det här har varit en av största utmaningar . Vi tror att det handlar om mer undervisningstid . Alliansen lägger nu fram förslag som handlar om mer matematikundervisning på lågstadiet. Vi presenterar nu karriärtjänster eftersom vi tror att det är bra om vi har skickliga lärare som trivs och vill stanna kvar i skolan, och som får ordentligt med tid med sina elever. Så försöker vi möta detta. Vi försöker göra breda uppgörelser. Detta är en regering som agerar och vill ta ansvar, men vi tycker att det är viktigt att de svenska väljarna får besked om vilka politiska alternativ som finns inom skolpolitiken. Det duger inte att inte göra hemläxan utan bara stå och vifta med några socialdemokratiska motioner. Skolpolitiken är som vet mycket mer långsiktig än så. Den kräver att man orkar ha förmågan att skapa en samsyn. Det kanske är det som saknas hos de rödgröna. 134 (V) replik: är väldigt upptagen av hur vi på den rödgröna sidan skiljer oss åt i skolpolitikfrågor och undrar vem som ska ta vem. har ju redan tagit Baylan och . I friskolefrågan har ni visat att ni i allt väsentligt är överens. Det är tydligt att det bara finns ett parti i som motsätter sig att riskkapitalbolag och vinstintressen ska styra inom skolområdet. Det är ju ett besked om något: Friskoleflummet ska fortsätta. står här i talarstol, håller ett anförande på vad jag tror var och nämner inte med ett enda ord den konkurs inom skolan som blev offentlig i går. , eller det som på nyspråk heter JB Education, har lämnat in en konkursansökan. Elever, lärare och föräldrar är oroliga. Friskoleflummet skördar nya segrar. Min fråga till är: Fungerar det här bra, tycker du? Är riskkapitalbolaget en bra ägare, en långsiktig ägare, en seriös ägare? Eller är det en ägare som bryr sig mer om vinst och rätten till vinst än rätten till kunskap för eleverna? Vad tycker om Axcel som ägare? Vad tycker han om de andra riskkapitalbolag som är inne på den svenska marknaden och tjänar grova pengar på våra skattepengar? Vad har egentligen för syn på bolagskonkurser inom skolområdet? 135 (M) replik: är tillbaka i sin roll att sitta på läktaren. Då vrids ofta volymen upp, och det blir väldigt stora ord. Alliansen har tillsammans med Socialdemokraterna och försökt att ta ansvar. Vi tror nämligen att det är bra med lite långsiktighet i regleringen. Det ska erkännas att vi har haft lite olika utgångspunkter, men vi har gemensamt hittat fram till balanserade och bra förslag. Låt mig ändå säga det uppenbara: För Alliansen har det handlat om att vi har gjort förflyttningar och nyanserat vår bild. Vi tycker att det behövs en mycket striktare reglering. Det har funnits avarter inom friskolesystemet som vi inte tycker är rimliga. Det är därför vi nu lägger fram tydliga förslag som handlar om långsiktighet, hårdare kontroll av ägarprövning, mer insyn och så vidare. Det här tycker jag är bra förslag. Men det är ju inte det som och egentligen är upprörda över. Det ni är upprörda över är valfriheten att man har möjligheten att välja något annat än en skola. Det är där vi skiljer oss så oerhört mycket åt. Vi tycker nämligen att detta är en god idé. Vi tror dessutom att det kan vara bra. Det kan skapa innovation, och det kan prövas olika metoder att lära ut. IFAU har gjort en djup studie av detta, och den visar att de svenska friskolorna har bidragit till att vi har fått bättre studieresultat. Jag tycker att det är alldeles utmärkt, och vi kommer att fortsätta att försvara detta. behöver dock svara på en fråga, och där har ni fortfarande åtminstone en halv hand att hålla med Socialdemokraterna. Varför ska ett kommunalråd ha rätten att avgöra huruvida jag ska kunna söka till en skola eller inte? Varför är kommunalrådets makt viktigare än den enskilda elevens och familjens rätt att välja skola? 136 (V) replik: är nu kritisk mot hur friskolorna har fungerat. Det fanns inget riktigt svar på om Axcel eller andra riskkapitalbolag är bra ägare och vad du egentligen tycker om konkurs. Det var kanske lite för känsligt och för jobbigt. Men du sade ändå att det krävs reglering. Det hade du aldrig sagt . Det är den opinionen som drivs fram just nu av oroliga och arga elever, lärare, föräldrar och personal i skolan som inte vill se att deras skattepengar ska slösas bort på riskkapitalbolag på , som inte vill se att riskkapitalbolag ska kunna lägga ned skolor och gå i konkurs, som inte vill se att vinstintresset ska vara drivande och att det skolpolitiken ska garantera inte är rätten till kunskap utan rätten till vinst. Det är det ni tar ansvar för, tillsammans med och Socialdemokraterna. Ni tar ansvar för att bolag och företag ska kunna fortsätta att göra vinst på skattepengar. Det är inte fråga om kvalitet, det är inte fråga om någon väsentlig skillnad gentemot , utan dessa företag kommer att kunna fortsätta att leka affär med skolan. Det är väl lite typiskt för er politik: Det ska vara mer av samma. i himlen får vi vår lön. Vi kan inte se dem just , för vi har bara regerat . Visserligen går skolan på många områden åt fel håll, visserligen är vi inte nöjda, men vi har genomfört en rad reformer. Rösta på oss en gång till så kommer de reformerna att leda till att vi får en väldigt mycket bättre skola! Vem tror på det där, ? Jag gör det inte. Jag är rätt säker på att få väljare gör det. 137 (M) replik: är det väl något fler väljare som verkar tro på än på . Vi har visserligen ett val framför oss, så vi kanske får återkomma i den frågan. Jag tror inte riktigt på den totala svartmålning av skolan som står för. Det är inte så att allt som sker där ute är fruktansvärt illa. Men, ja, det har varit för lite fokus på kunskap i svensk skola, och vi försöker nu vrida om detta. Det tar tid, och det kan tyckas vara frustrerande. Men vi ser också positiva saker. Fler söker sig till lärarutbildningen. Det finns mycket som tyder på att kunskaperna inom naturvetenskap börjar förbättras. Jag tycker att det i grunden är bra. Jag ser många engagerade lärare och rektorer där ute som jag tycker gör ett fantastiskt arbete. är upprörd över att en friskolekoncern har lagt ned. Ja, det är en anledning till att vi har träffat en bred uppgörelse som handlar om att vi måste ha en bra långsiktighet. Låt mig också påpeka det uppenbara: Detta är inte första gången en skola lägger ned. Det är inte första gången föräldrar är upprörda över att en skola lägger ned. Det kan nämligen också ske inom kommunala skolor. Jag tror att föräldrar och elever bryr sig lite mindre om ifall det är en skola eller en fristående skola, vilket verkar vara det viktigaste för . Jag tror att man är mest bekymrad över: Vad ska hända med mig, och vad ska hända med min utbildning? Det är kring det som vi andra försöker formulera vår politik. I sitt tal tidigare sade att det i skolan är helt centralt att man måste mötas med respekt. Jag funderade lite grann på det där. Jag undrar om verkligen menar att man inte kan mötas av respekt om man arbetar på en friskola eller råkar ha sin skolgång på en friskola. Det är i så fall väldigt bekymmersamt, och jag tycker nog att borde visa lite större respekt för de fristående skolorna, där många trivs väldigt bra och har gjort ett eget val, som de vill göra utan att ett kommunalråd ska få makten att sätta stopp för det. 138 (MP) replik: sade i sitt anförande att skolan inte ska svartmålas. Skolan ska inte svartmålas, . Det var just det som ni i allianspartierna och er nuvarande utbildningsminister under en mängd av år , 2001, 2002, 2003, 2004, 2005 och 2006 ägnade er åt , att svartmåla den svenska skolan . när verkligheten har hunnit i kapp er, nu när er misslyckade politik har lett till vägs ände och när folk kritiserar er slår ni tillbaka och säger: Svartmåla inte den svenska skolan! Vi svartmålar inte den svenska skolan. Den svenska skolan är bra på många sätt. Vad vi kritiserar är er misslyckade och havererade skolpolitik, som har lett till ökad segregation, mindre likvärdighet, sjunkande resultat och utsortering. Min fråga, herr talman, till Alliansen och är: När tänker ni ta ansvar för er politik? När tänker ni erkänna era misslyckanden? Ni har ändå haft på er, , och enligt internationella undersökningar går det att vända ett system på fyra . 139 (M) replik: Jag tror att det är en god idé att skolreformerna har varit på plats ett tag innan man kan döma ut dem. Stora reformer har införts , och då är det lite intressant att oppositionspartierna redan nu vill meddela att man dömer ut de reformerna som verkningslösa och att man inte tror på dem. Det vore intressant om , kanske , kan ge besked åtminstone om sin egen politik. Jag har förstått att det är lite känsligt att prata om den gemensamma politiken. Vilka av de reformer som vi har infört är det som anser ska tas bort? Om ni menar att alla Alliansens reformer har varit misslyckade och inte fungerar, och att ni redan vet detta, vilka reformer är det? gärna upp alla de reformer som kommer att driva att de ska tas bort. Jag tycker att det är mycket bra om inte vill bidra till att svartmåla svensk skola. Det tar jag gärna ett gemensamt ansvar för. Jag tror att det skulle kunna leda till en bättre skolpolitisk debatt, när vi får fokus på de riktigt viktiga frågorna i skoldebatten. En fråga måste jag dock ställa till med anledning av den breda friskoleuppgörelsen. Jag utgår från att ni kommer att hålla er till den uppgörelse som vi har gjort. Men jag noterade att nu också återkom till ett förslag som inte någonsin under förhandlingarna, och mig veterligen aldrig efter det heller, har drivit en enda gång, det vill säga att kräva en ekonomisk buffert i fristående skolor. Jag skulle vilja veta om kan beskriva lite grann vad detta är för förslag och om det är någonting som man menar allvar med. Alla vet ju vad ett sådant förslag skulle leda till, det vill säga en utslagning av de absolut minsta skolorna. Friskolekoncernerna skulle nog applådera en sådan lösning, för det skulle innebära att de små skolorna slogs ut. Det skulle vara intressant om kunde redogöra för sin ståndpunkt . 140 (MP) replik: Jag radade upp bara en del av allianspartiernas misslyckanden, den misslyckade skolpolitiken: ökad segregation, mindre likvärdighet, större utsortering, mindre andel barn som klarar skolan och sjunkande resultat. Vi är här för att diskutera Alliansens misslyckade skolpolitik. Återigen vill jag ställa den fråga som du undvek att svara på, : När tänker ni ta ansvar för en skolpolitik som , efter att ni tillträdde makten, rapport efter rapport, forskningsrapport efter forskningsrapport, visar har misslyckats? Ni har haft på er, och vi vet av internationella studier att det räcker för en regering att ha fem på sig för att vända ett skolsystem från dåligt till bättre. Även om delar av vårt skolsystem var värda att förbättra borde ni ha förbättrat dem . Under en mängd av år har ni ägnat er åt att svartmåla den svenska skolan. ska ni inte använda det argumentet för att stoppa kritiska synpunkter mot er misslyckade skolpolitik. Du är skyldig svaret, . När ska ni ta ansvar för er misslyckade skolpolitik? har vi har ökad segregation, mindre likvärdighet och sjunkande resultat. 141 (M) replik: Jag diskuterar gärna skolreformer. Jag nämnde i mitt första replikskifte att många av skolreformerna har kommit på plats alldeles . Att ett oppositionsparti kallar politiken misslyckad är inte så överraskande. Mer intressant är vilka skolreformer det är som är så misslyckade. Vilka skolreformer är det anser ska dras tillbaka? Det fick jag inget svar på. Jag hoppas att ni egentligen tycker att många av dessa reformer har varit nödvändiga men att ni känner er lite tvungna att retoriskt, eftersom ni inte är emot förslagen, försöka hitta något annat i statistiken för att försöka framställa det som att reformerna är felaktiga och misslyckade. Jag tror att reformerna och ökat fokus på kunskap är helt avgörande för att vi ska vända utvecklingen. Jag känner också ett starkt stöd från många som tyckte att vi skulle bort från den flumskola vi tidigare hade och där politiken passivt stod och tittade på. Jag noterade att jag inte fick något svar om bufferten som lanseras och som alla friskolor ska ha. Jag hoppas att tar tillbaka detta till ritbordet och funderar en gång till. Annars får ni nog ringa upp en hel del fristående , exempelvis, som ställer sig frågande till vad besked egentligen är. Jag hoppas att ni återkommer och säger att ni står bakom uppgörelsen och inte för in ytterligare förslag som skulle rubba detta regelsystem, för det vore inte bra för landets friskolor. Jag vill fästa kammarens uppmärksamhet på att vi har en delegation från , som bland annat inkluderar ledamöter från , bland åhörarna. I would like to greet the delegates in the e-governance delegation from , including Members of Parliament of Assembly, and wish you a warm welcome to the Swedish Parliament. 143 (SD) replik: säger att inte vill ha några friskolor. Det är att tricksa med sanningen. säger att friskolor är bra. Vi ska absolut ha friskolor. De ökar valfriheten och utbudet. Det vi säger är, precis som själv säger, att det behöver regleras. Det vi framför allt vill reglera är möjligheten till överetableringar. Är det uppfattning att om man är emot eller kritisk till något har man inte rätt att ha synpunkter? Det var lätt att få den uppfattningen när det talades om . Jag skulle tvärtom vilja säga att det kanske är vi som är mest kritiska eller har synpunkter på reformen som skulle kunna stå bakom dessa saker. Skulle man inte kunna ha synpunkter och vara med i en uppgörelse som handlar om att pröva ägarnas lämplighet och långsiktighet? Skulle vi inte kunna ha synpunkter och stå bakom en uppgörelse om meddelarskydd för anställda vid friskolor? Det gäller öppenhet, insyn, offentlighet, skärpta sanktioner och så vidare. Skulle det inte passa jättebra för en skara som är kritisk och har synpunkter? 144 (M) replik: Vi hade att utgå från det som sades inom ramen för . Där var det tydligt att den sverigedemokratiske ledamoten , precis som , klargjorde att man i princip tyckte att det skulle finnas så många friskolor som det finns i , det vill säga ett mycket begränsat antal. Det var ett ganska tydligt besked. Alliansen har också varit tydlig mot väljarna med att vi inte har något samarbete med . Vi har också varit tydliga med att vi om det skulle krävas kommer att söka breda lösningar med Socialdemokraterna eller . Detta är anledningen till att vi har agerat som vi har gjort i . Om tycker att vi har gjort ett välkommet arbete och är beredda att överge en del av sina synpunkter på friskolorna vore det i grunden bra. Låt oss ta den kritikpunkt som jag upplever att har. De tycker att det är centralt att det blir ett kommunalt veto mot etablering av friskolor. Vad är det de egentligen säger? Jo, att efter att Skolinspektionen har prövat om det finns tillräckligt många elever och om man kan få en rimlig dimensionering av utbildningsplatser, efter att politikerna har fått möjlighet att avge ett yttrande, efter att myndigheten har gjort en seriös prövning av ägaren och beviljat ett tillstånd, ja, efter hela denna långa process vill att ett kommunalråd som av ideologiska skäl inte gillar friskolor ska kunna säga: Nej, du ska inte få öppna denna dörr, för jag tycker inte det. Vi tycker att det är bättre att makten i det läget ligger hos de enskilda familjerna och den enskilda eleven att göra det valet. Varför är det så viktigt för att ge denna makt till ofta socialdemokratiska kommunalråd? 145 (SD) replik: Jag vet inte riktigt var har varit kommunalt aktiv, men i de flesta kommuner tror jag inte att det fungerar så att ett kommunalråd kan avgöra en fråga om en friskola, utan det hamnar hos . Jag tycker att det är fullt rimligt att man får avgöra detta i kommunen, och jag står för det. Det är rimligt att man har den bästa överblicken där och kan se om det behövs friskolor och i så fall var. Vi har en överetablering. Jag berättade i talarstolen om min hemkommun där friskolor läggs ned. Det drabbar eleverna och är naturligtvis inte bra. Så länge vi har det regelverk vi har, där man inte tittar på elevantalet och behovet, bör det vara upp till kommunerna, som har den bästa överblicken, att bestämma detta. 146 (M) replik: Huruvida det är ett kommunalråd eller en nämnd som avgör kan variera. Jag lyssnar till vad många kommunalråd säger i denna fråga. I , till exempel, har kommunledningen tydligt sagt att man inte vill ha några fler friskolor. Då spelar det ingen roll att det har gjorts en seriös prövning av Skolinspektionen och att kommunen via förvaltningen har gjort en seriös bedömning av läget i kommunen, för helt plötsligt har man politiker som av ideologiska skäl inte gillar friskolor. Det är detta jag motsätter mig. Hade en sådan här vetorätt varit på plats hade vi inte haft en utveckling med den valfrihet som kan erbjudas, och det är helt centralt att förstå. Det gäller också när det kommer till huvudnumret i er politik, det vill säga invandringen och arbetskraftsinvandringen. Även där tycker ni att det är helt centralt att det måste finnas någon form av facklig vetorätt innan man ska kunna arbetskraftsinvandra till . Det handlar i grunden om att ni är emot invandring och inte gillar invandrare. Därför vill ni sätta upp regelverk som sätter stopp för detta. På skolans område blir det tydligt när man läser i era texter att ni inte gillar friskolor. Ni tycker inte att det är en god idé. Kanske är det kopplat till att en del av dem är konfessionella; det skulle inte förvåna mig det minsta. Därför tycker ni att det är viktigt att det ska finnas en vetorätt. Här skiljer vi oss åt. Alliansen tycker att det är viktigt att det finns en valfrihet, att det finns fristående skolor och kommunala skolor och att fokus ligger på kvaliteten. 147 (FP): Betänkandet Skolväsendet är ett omfattande underlag som berör flera viktiga delar i svensk skola, men jag vill fokusera på några principiella delar. Skolan finansieras med våra gemensamma skattemedel. Vår hållning är att skolans kvalitet måste vara den absolut avgörande faktorn när man utvärderar en verksamhet. Debatten om friskolor har mer fokuserat på själva huvudmannaskapet och möjligheterna att ta ut vinst än på hur det faktiskt går för fristående skolor, och för den delen även för kommunala skolor, utifrån kunskapsuppdraget. Det kan i debatten låta som om alla svenska elever går i friskolor och att friskolorna får jättemycket mer pengar än vad de kommunala skolorna får för eleverna. Den princip som ska gälla enligt bidrag på lika villkor det fungerar i de flesta kommuner är att det är kommunens kostnad som ska utgöra underlag för hur stor skolpeng som ska fördelas till friskolorna. finns det ungefär 480 000 barn inskrivna i förskolan. I vissa kommuner är det ungefär hälften i enskilda förskolor. Men det är oftast i större städer. Vi har 900 000 barn i . av dessa 900 000 går faktiskt i en grundskola. Vi har 352 000 elever i gymnasieskolan. av dem går i en gymnasieskola. Vår uppgift som politiker är att se till att dessa barn och ungdomar erbjuds en trygg förskola, en skola med fokus på kunskap och kvalitet och en gymnasieskola som blir en språngbrända ut i arbetslivet eller till vidare studier. värnar elevernas och föräldrarnas rätt att tillsammans aktivt välja en skola. är skyldigt dessa barn och föräldrar ett svar på varför detta inte ska vara möjligt. vill också återinföra närhetsprincipen i syfte att förebygga skolsegregation, säger man. Analysen verkar vara att om det är min adress som avgör ska jag komma ifrån segregationen. Då kanske jag till och med låter bli att välja en friskola. Faktum är att detta förslag cementerar skolsegregationen i kommunerna eftersom jag inte får välja fritt. Med detta förslag får jag inte ens välja en annan skola. När jag var kommunalråd i var det första som jag gjorde att avskaffa närhetsprincipen när det gäller gymnasieskolan. Duktiga tjejer i en stadsdel med många personer med invandrarbakgrund kunde söka till en annan gymnasieskola i centrum i stället för den som de var hänvisade till på grund av sin bostadsadress. Varför, , ska dessa tjejer inte få denna chans? Glädjebetyg, obehöriga lärare och problem med arbetsro är bekymmer som finns oavsett huvudman och har funnits . Men så låter det inte när man hör inläggen från de rödgröna. Vår uppgift är att se till att vi har skolor som håller måttet. Dåliga skolor ska läggas ned. har de säkert fått både två och tre påpekanden i första hand utifrån den kommunala kvalitetsinspektionen. Har det gått så långt att de får på sig har de på sig att fixa bristerna. Gör de inte det har skollagen skärpts med vitesförlägganden och som en sista åtgärd verksamhetsförbud. Det finns många skolor i landet som trots detta får fortsätta sin verksamhet, vilket är allvarligt. Där har kommunala aktörer och kommunala huvudmän ett ansvar att agera. Det gäller även de fristående skolorna.