prot · H10940 · 2013-12-05 00:00:00 — Här måste naturligtvis hela politiken gå in och ta sitt ansvar. Vi kan konstatera att det bekanta utanförskapet, som denna alliansregering gick till val på 2006, har resulterat i ett ännu större utanförskap. Här menar det som vi skriver i vårt budgetförslag. Vi vill exempelvis att fler kommer i arbete. Vi vill satsa på skola, på vård, på omsorg, på att bygga bostäder etcetera i motsats till regeringens ensidiga skattesänkarpolitik, privatiseringar, avreglering av välfärdssektorn, hårdare tag och mycket mer övervakning. Vi vill göra investeringar i det långa perspektivet. Det skulle leda till mindre kriminalitet och ett samhälle mer byggt på omtanke, medmänsklighet och solidaritet i stället för girighet. I vårt budgetförslag har vi totalt 80 miljoner mindre i ramen än regeringen – då ska vi säga att den ramen är totalt drygt 40 miljarder. Vår minskning ligger i huvudsak på vårt förslag om en villkorad halvtidsfrigivning av förstagångsdömda. Här vill jag återigen, som jag har gjort , återkomma med att det inte är stora problem att räkna ut att det frigör pengar inom som vi sedan ger tillbaka. Det kan man säga i stället för att gå ut i en massa artiklar och helt enkelt anklaga oss för att vi tar si och så mycket av Kriminalvården. På årsbasis skulle det här ge . Räknar vi på halvår blir det 290. Vi vill då att Kriminalvården behåller för att förbättra bland annat utbildning och återanpassningsverksamhet inom . Det kan också handla om personalförstärkningar. Då tänker jag framför allt på häktesverksamheten. 50 miljoner ska gå till en försöksverksamhet för förbättrad samverkan kring de intagna vid frigivningen och underlätta en anpassning till ett liv utanför kriminaliteten. Vi från avvisar att Kriminalvården ska betala för polisens ordningshållning vid idrottsarrangemang. De pengarna kan ni ta från något annat ställe. Vi menar att brottsanklagelser mot polis och åklagare ska utredas av en helt fristående myndighet. Därför minskar vi polisanslaget med 10 miljoner, när det gäller det som redan görs inom polisen, som ska gå till denna nya myndighet. Att den är helt fristående är viktigt för att medborgarna ska känna sig trygga med att dessa yrkesgrupper inte håller varandra om ryggen. Vi har stöd av i frågan. Jag vill också framföra att jag inte har stött på en polis som tycker något annat än vi i denna fråga. har fått utökade ramar . Vi föreslår en minskning av detta anslag med 10 miljoner. Vi har önskat en större insyn i fråga om hur man använder sina resurser. Vi bedömer att har möjligheter att effektivisera, som nämns i andra sammanhang, på andra områden. Vi ökar anslaget till domstolar med , detta för att nämndemän ska kunna fullgöra sitt uppdrag på bästa sätt, med en obligatorisk introduktionsutbildning om vad uppdraget innebär. I det sammanhanget vill jag tillägga att inte vill göra de neddragningar på nämndemän som de två senaste utredningarna föreslår. Vi vill främja brottsoffers rättigheter, intressen och behov. Vi anslår mer än regeringen till . Dessa medel får myndigheten dela ut till brottsofferjourer efter ansökan. Ökade möjligheter för brottsofferjourer är viktigt för att brottsdrabbade ska få hjälp och stöd i en situation som är kritisk för dem. Och vi vet att brottsofferjourerna har ekonomiska problem . vill också öka förutsättningarna för ett bra lokalt brottsförebyggande arbete och därmed bland annat förebygga rekrytering av unga till kriminella nätverk och organisationer. Vi föreslår därför en ökning av anslaget med 10 miljoner. Vi anser att det är av stor vikt att prioritera denna fråga. Vi ska jobba mycket med att förhindra rekrytering till kriminella gäng. Vi vet att det kostar samhället mångmiljardbelopp att unga bara anser sig ha en plats och får bekräftelse i dessa sammanhang. Därför måste vi sätta stopp för detta och använda pengar för att förebygga i stället. Vi har föreslagit åtgärder, och vi kommer att återkomma med åtgärder i denna fråga i motioner som behandlas . Vi anslår medel till en fångombudsman som ska bevaka och ta till vara människors rättigheter när de är frihetsberövade. Vi anser att det borde finnas en kontinuerlig tillsyn över människor som är frihetsberövade. Det är inte rimligt, som det är , att enbart förlita sig på JO, eftersom dess resurser inte räcker till för alla dessa stora och små frågor. Integritetsfrågorna är viktiga för . Vi anser att de förlorar mark. Vi menar att vi måste värna integriteten på ett bättre sätt. ska man i samband med ett lagstiftningsförslag ställa frågan: Vad innebär just detta lagstiftningsärende, och vilka ingrepp gör vi i människors privatliv? Står de i proportion till hur stor nyttan är av det intrång som görs? Vi menar också att all ny teknik inte bara är av godo utan även kan användas till att skada andra. Detta är bara några exempel på varför vi bör inrätta en integritetsskyddsmyndighet. För detta ändamål avsätter vi . Vad gäller reservationerna har flera redan berört frågan om en ny högskolebaserad polisutbildning. tog upp frågan. Jag går inte närmare in på den frågan, men det är en angelägen fråga. Vi har ännu inte fått något förslag att ta ställning till. Jag vill säga något om vår reservation nr 55, som handlar om arbetsmiljörelaterade brott. Regeringen har nedmonterat arbetsmiljötillsynen som arbetsmarknadens villkor har försämrats och antalet olyckor ökat. Detta har debatterats i en aktuell debatt här i . Där utlovades att alla ska ha en säker och bra arbetsmiljö. Först och främst vill vi från vänsterhåll se en upprustning av den nedmonterade arbetsmiljötillsynen, vilket vi kan konstatera inte kommer att ske med denna regering. Men något skulle ni kunna göra här om ni nu tycker, som er arbetsmarknadsminister gjorde under den debatten, att om det finns misstankar om att brott har begåtts på en arbetsplats ska de utredas på ett adekvat sätt. Därför behöver poliser ha specialkompetens. Kompetensen på området är eftersatt, och därför bör ni åtminstone se till att denna specialkompetens inrättas så att misstänkta brott på arbetsplatser kan upp. Jag skulle ha sagt några ord om vår reservation nr 13 om tillgänglig polis i hela landet. Jag hoppar över den frågan eftersom frågan utreds just , men för vår del är det viktigt att det finns en jämn fördelning av poliser även på landsbygden. (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 23 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet , landsbygdsminister , statsrådet , statsrådet och arbetsmarknadsminister . En fråga ska vara av övergripande allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. Skattesänkningar och satsningar på skolan 24 (S): Min fråga är riktad till statsrådet . behandlar regeringens förslag om huruvida skattesänkningen för framför allt höginkomsttagare ska genomföras eller ej. fick vi en färsk rapport från , den så kallade , som visar att svenska elevers kunskapsutveckling just nu är sämst i hela OECD-området. Detta är naturligtvis oroväckande, särskilt när man ser att det är i gamla svenska paradgrenar som till exempel läsförmågan som vi tappar mest. Min fråga till statsrådet är därför: Varför är regeringen så angelägen om att rösta igenom ytterligare en skattesänkning för lånade pengar som det är helt uppenbart att det finns stora utmaningar i den svenska skolan som akut behöver adresseras? 25 Statsrådet (FP): Tack till frågeställaren! Låt mig börja med att säga att vi tror att det är viktigt att ha ett skattesystem som ser till att det lönar sig att arbeta och att utbilda sig. Låt mig också börja med att säga att det när det gäller skolans framtid är en lite för viktig fråga för att man ska kunna göra den här typen av väldigt enkla matematiska övningar som gör. Beskedet som kom i och med är djupt allvarligt. Det är allvarligt för , det är allvarligt för de elever som drabbas och det är allvarligt för vår framtid. Vi har haft sjunkande skolresultat i . Det är också förklaringen till att denna regering i grunden lägger om skolpolitiken. vet det, och det kanske är därför som han pratar om en skattesänkning i stället för om sitt eget ansvar för skolpolitiken. De vars prestationer mättes i PISA-undersökningen har inte sett den förändring av skolan som vi nu genomför med ny skollag, nytt betygssystem, nya läroplaner och satsningar på läraryrket. Allt detta har ju skett . Jag tänker inte smita undan ansvar, , men gör inte skoldebatten så enkel som det låter när du säger att en skattesänkning som är viktig för skulle lösa hela skolans problem. 26 (S): Politik är att välja. Politik är att prioritera. lyssnar jag till statsrådet som kör partilinjen och säger att den sittande regeringen inte har något ansvar för utvecklingen i skolan . Man ska komma ihåg att de elever vars prestationer mättes i den här undersökningen gick i årskurs två när den här regeringen tog över 2006. Socialdemokraterna har valt att prioritera skolan i vårt budgetalternativ. Vi vill att skolan ska stärkas i grunden. Vi avsätter därför 4,6 miljarder mer än regeringen, och vi vill att de pengarna framför allt ska gå till att anställa fler lärare så att vi kan möjliggöra mindre klasser i den svenska . Med den här mycket oroande utvecklingen som visar är vi än mer övertygade om att det är rätt att prioritera investeringar i svenska elevers skolgång framför skattesänkningar. I regeringens höstbudget som nu behandlar har det avsatts 20 gånger mer resurser till skattesänkningar än till skolan. Även om statsrådet menar att de här två sakerna inte hänger ihop vet vi att det är två sidor av samma mynt. Därför måste jag återigen fråga: Är regeringen beredd att backa gällande någon av de skattesänkningar som man nu vill genomföra, till förmån för investeringar i svenska elevers skolgång nu när vi har fått facit på hur det går i skolan? 27 Statsrådet (FP): Skillnaden mellan regeringens och Socialdemokraternas skattepolitik är att vi har en idé med vad vi gör. Vi tror att det ska löna sig att arbeta. Vi tror att om fler har ett jobb att gå till är det fler som betalar skatt, och då får vi mer resurser till skolan. Jag förstår att ställer frågan: Borde ni inte backa om skattepolitiken? Det är så Socialdemokraternas skattepolitik har sett ut nu i . Ni var emot första jobbskatteavdraget, och sedan ändrade ni er. Ni var emot andra jobbskattavdraget, och sedan ändrade ni er. Ni var emot tredje jobbskatteavdraget, och sedan ändrade ni er. Ni var emot fjärde jobbskatteavdraget, och sedan ändrade ni er. har vi en ny socialdemokrati denna höst, för nu är ni emot jobbskatteavdraget, men ni berättar redan innan det genomförs att ni kommer att vara för det när det har genomförts. Det här är ett grundläggande problem med Socialdemokraternas hela ekonomiska politik. De satsningar ni pratar om, , försvinner när ni inte längre vågar stå upp för att ni är emot att det ska löna sig att arbeta. Självklart tar vi ansvar för skolpolitiken. Självklart utesluter inte jag eller regeringen att vi behöver ytterligare satsningar på skolan. Men ska man klara satsningarna på skolan, , behöver man ha en lite mer trovärdig ekonomisk politik än vad Socialdemokraterna presenterar. Brist på tillgänglighet som diskriminering 28 (MP): Min fråga är till arbetsmarknadsministern. , , fattade ett beslut om att göra brist på tillgänglighet till en diskrimineringsfråga. Det beslut som också togs var att det inte finns någon anledning att ytterligare fördröja den här lagregleringen på området, eftersom man uppfattade att det fanns tillräckligt mycket underlag. Man tyckte att regeringen snart kunde komma tillbaka med ett lagförslag på området. har handikapprörelsen väntat och väntat och hoppats och hoppats. Men vad är det egentligen som har hänt ? När kommer förslaget? 29 Statsrådet (FP): Det är jag som har ansvaret för lagstiftningen i denna fråga, och alltså är det jag som ska svara. En del av mina frågor ligger nämligen i arbetsmarknadsutskottet. Bakgrunden är en mycket viktig fråga som frågeställaren lyfter fram, det vill säga hur vi ser till att komma framåt när det gäller att göra samhället mer tillgängligt. Om man förenklar den svenska lagstiftningen lite grann kan man säga att vi har en lagstiftning på plats för att samhället ska vara tillgängligt. Vi ska inte utestänga personer som är rullstolsburna. Vi ska inte utestänga personer som har funktionsnedsättningar. Men om jag drabbas av att jag inte kommer in på restaurangen eller att jag inte kan ta ett jobb på grund av bristande tillgänglighet har jag som individ ingen möjlighet att driva frågan vidare. Det är det som är bakgrunden till idén om bristande tillgänglighet som diskriminering. Vi har efter beslut återkommit till från regeringens sida. I budgetpropositionen står det att vi kommer att återkomma till med ett lagförslag när det gäller bristande tillgänglighet som diskriminering. Min utgångspunkt är att det innebär att vi ska återkomma under riksdagsåret. Det vi skriver i budgetpropositionen levererar vi. Det vore ett väldigt steg framåt med denna lagstiftning, för då får vi ett genombrott för principen att detta ytterst handlar om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättningar. 30 (MP): Vårt problem är att det beslut som togs säger att ytterligare beredningar inte behövs och att det inte finns någon anledning att ytterligare vänta med ett lagförslag. Jag tycker att det här är ett sätt att förhala det hela. Man skriver i budgetpropositionen, som ministern så riktigt nämner, att ett sådant förslag måste stå i samklang med god hushållning i offentlig sektor och beakta förutsättningarna för näringslivets utveckling. För mig handlar det här om ekonomi eller demokrati. Det här är i grund och botten en demokratifråga. Den ekonom som har tittat på det här, , säger snarare att samhället tjänar på att ge den här tillgängligheten. Återigen undrar jag: När kommer lagförslaget? 31 Statsrådet (FP): Jag ger samma svar som . Det kommer under riksdagsåret. Det är vad det innebär när vi skriver in det i budgetpropositionen. Vi har inte tillsatt nya utredningar; vi håller på att bereda ett lagförslag. Sedan ska man ha lite respekt för att vid den här typen av lagändringar, och när vi dessutom inför en ny princip i svensk lagstiftning om att man kan driva det här som enskild individ och på det viset få upprättelse och driva på för att samhället ska bli mer tillgängligt, gäller det att lagstiftningen håller och är väl genomarbetad. Vi kommer alltså att återkomma under riksdagsåret. När det gäller frågan om skrivningarna i statsbudgeten påminner jag frågeställaren om att ungefär likadana skrivningar ligger bakom det riksdagsbeslut som är beställningen till regeringen, det vill säga att man även i riksdagsbeslutet och utskottsbehandlingen säger att vi ska göra en samhällsekonomisk bedömning. Det behöver vi göra när det gäller all lagstiftning. Jag har läst utredning för handikapprörelsen. Andra ekonomer har sagt det motsatta. Mitt och regeringens ansvar är att ta hänsyn till synpunkter från olika remissinstanser, men vi återkommer under riksdagsåret. Hälsobiståndet till kvinnor och barn 32 (M): Min fråga går till biståndsminister . Vi lever i en alltmer globaliserad värld, och vi ser allt fler demokratiska stater växa fram. Här har vårt svenska bistånd en stor betydelse. I demokratiseringsprocessen ser vi att kvinnors delaktighet spelar stor roll. fick vi en positiv rapport från Sida som beskriver våra lyckade satsningar, framför allt när det gäller kvinnor och kvinnors hälsa. Kan biståndsministern berätta lite mer om biståndsbarometern som Sida presenterade? 33 Statsrådet (M): Världen blir allt friskare. Ändå dör 1 000 kvinnor i världen varenda dag under graviditet och förlossning. Därför har satsat mycket på just hälsobistånd. Vi lägger mer än på detta , och vi fokuserar på att minska mödradödlighet och spädbarnsdödlighet. Vi kan se att detta ger stort resultat. Till exempel har svenskt bistånd bidragit till att utbilda många barnmorskor i fattiga länder så att kvinnor kan föda säkert. Det är helt oacceptabelt att det fortfarande dör 1 000 kvinnor även om vi har lyckats halvera mödra- och barnadödligheten. Vi har mycket kvar att göra, men det går åt rätt håll. 34 (M): Jag tackar biståndsministern för svaret. åtnjuter högt förtroende när det gäller frågor som rör kvinnor och kvinnors hälsa, och det är ett prioriterat område i millenniemålen post 2015. Kan biståndsministern berätta lite mer om våra satsningar på just kvinnor och kvinnors hälsa på detta område? 35 Statsrådet (M): har en stark profil när det gäller kvinnor och jämställdhet. Inte minst gäller det inriktningen på kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Jag lyfter alltid fram dessa frågor i olika sammanhang, till exempel tillgång till preventivmedel och tillgång till säkra och lagliga aborter. Tyvärr ser vi en allvarlig utveckling i världen, inte minst inom vissa länder i EU, där det riskerar att bli en tillbakagång. Då är det viktigt att vi står upp för vår svenska värdering att aldrig rucka på principen att sätta kvinnors och barns hälsa i första rummet. Här är sexuella och reproduktiva rättigheter viktiga och något jag driver så mycket jag kan. 36 (SD): Min fråga går till statsrådet . Vi är många som har reagerat med bestörtning på den som har presenterats. Vår skola som var av världsklass kan nu jämföras med och . Jag menar att vi har svikit eleverna. De kommer att få svårt att inhämta dessa kunskaper, vilket kommer att få konsekvenser vad gäller både ekonomi och arbetsmarknad. Klyftorna mellan låg- och högpresterande och mellan inrikes och utrikes födda har blivit allt större. Oavsett vem som har gjort de flesta och största felen vad gäller skolan vill jag fråga statsrådet om de integrationspolitiska aspekterna i rapporten. Fallande skolresultat verkar vara kopplade till segregation och ökade klassklyftor. Över tid finns det ett statistiskt samband mellan den höga invandringen och provresultaten i den meningen att integrationen inte verkar ha fungerat, och det har spelat stor roll. Ser statsrådet detta som ett tecken på en misslyckad integrationspolitik? Hur tänker han agera i frågan? 37 Statsrådet (FP): När det gäller PISA-undersökningen är en delförklaring att relativt många utrikes födda har kommit in i svensk skola. Vi vet att en nyanländ elev har svårare att nå godkända betyg medan en elev som kommer har ungefär samma förutsättningar som den som är född i . Här uteblir alltså effekten av invandringen. Det är bakgrunden till att regeringen har fokuserat på hur vi ska möta nyanlända elever i skolan. En av de saker vi genomför är att alla nyanlända elever får extra svenska . Vi har varit lite naiva i att inte använda tiden som pedagogiskt instrument. Vi ska dock akta oss för enkla förklaringsmodeller. Som jag sade är detta en liten del av förklaringen till de sjunkande skolresultaten. Det finns rader av andra förklaringar. Ska vi vara ärliga har ingen just nu hela förklaringen eller en mirakellösning. Det enda vi vet är att vi måste fortsätta fokusera på skolan. 38 (SD): Jag tackar statsrådet för svaret. Givetvis har statsrådet rätt i att det inte är den enda orsaken, men det är en bidragande orsak. En annan orsak är de socioekonomiska förhållandena, men även om vi skalar bort dem kvarstår den stora skillnaden för dem med utländsk härkomst. Jag anser att det är ett integrationsproblem och ett misslyckande. I stället för att skylla på varandra och säga att det är den ena eller andra regeringens fel är det att ta ansvar för den politik man bedriver. Jag frågar därför: Vilka ytterligare åtgärder tänker ni göra på det integrationspolitiska området? 39 Statsrådet (FP): Det är knappast förvånande att det är invandrarnas fel även här, för det ligger ju bakom frågeställarens fråga. Diskussionen är dock viktig och seriös, för det handlar om att ge alla människor lika chanser i den svenska skolan. Jag är helt överens med frågeställaren om att vi är i ett läge där vi har för stora skillnader runt om i när det gäller skolresultat. Det är bakgrunden till att vi ger äldre nyanlända elever extra svenska den i . Vi ser också över vilka mål vi sätter upp för nyanlända och hur snabbt de ska nå dem. Vi gör särskilda satsningar på skolorna i de mest utsatta områdena. Vi höjer läraryrkets status genom att införa förstelärare som ger duktiga lärare högre lön, vilket bidrar till att driva upp lärarnas löner. Det kommer att bli fler förstelärare i mer utsatta skolor och stadsdelar, för där har vi största utmaningar. Vi gör även satsningar på extra stöd, och vi kommer att fortsätta föra denna diskussion. När det gäller den stora kunskapsutvecklingen behöver vi fundera på fler saker än dessa, men vi kommer att fortsätta stödja dem som har störst behov på detta område. 40 (V): Jag har en fråga till landsbygdsminister , men jag börjar med att gratulera till tillökningen. Jag hörde att det blev en flicka – vad trevligt! Återigen har vi kunnat ta del av chockerande och upprörande bilder i medierna av hur djur far illa i svensk djurproduktion. handlar det om grisar. På det femtontal uppfödningsplatser som har dokumenterats med videokamera har vi kunnat se smutsiga och rent ut sagt äckliga förhållanden. Det handlar om skadade grisar, grisar som saknar svans och döda grisar. Jag tror att detta kan ha en del att göra med det faktum att vi äter alltmer kött i och världen, vilket leder till en alltmer intensiv djuruppfödning. Avser ministern att vidta några konkreta åtgärder för att djuren i ska få ett mer naturligt beteende och för att öka den vegetariska konsumtionen och minska köttkonsumtionen? 41 Landsbygdsminister (C): Jag tackar för hälsningen. Så till frågan: Min uppfattning är att djur ska ha det bra, och här tror jag att och jag är överens. Jag har tagit del av de medieuppgifter som finns om hur förhållandena är på vissa svenska grisgårdar och kan precis som konstatera att det finns enstaka förhållanden som inte är som de ska vara. Men jag har också tagit del av rapporteringen från och landets länsstyrelser, som har det direkta kontrollansvaret, och kan konstatera att det har skett betydande förbättringar tack vare att vi förstatligade tillsynen och kontrollen och även tillförde extra medel till tillsynen . Det tycks ha haft verkan så att förhållandena, enligt de rapporteringar jag fått, är bättre än vad de var tidigare. Vad beträffar den sista frågeställningen är mitt svar nej. 42 (V): Jag tycker att det är synd angående den sista delen. Jag tror att vi alla skulle vinna på en ökad vegetarisk konsumtion inte bara för att djuruppfödningen skulle bli mindre intensiv utan även för att växthusgasutsläppen skulle gå ned. Vad gäller hur djuren behandlas och hur vi kan ha lagar och regler som säkerställer det lades det betänkande jag nu håller i fram . Det är en grundläggande genomgång av vår svenska djurskyddslag med massvis av konkreta förslag till åtgärder. Även grisarnas situation tas upp i denna utredning om en ny djurskyddslag. har vi väntat , , på konkreta förslag från dig och regeringen om förändringar i den svenska djurskyddslagen så att vi får en modern lag. Därför vill jag veta när ministern avser att lägga fram konkreta förslag till en ny djurskyddslag baserade på denna utredning som kom . 43 Landsbygdsminister (C): Vad beträffar den senast framställda frågan kan jag säga att regeringen har lagt fram en proposition för när det gäller någon del av det betänkande som överlämnades till regeringen . Det kan konstateras att vi fick in otroligt många remissvar och synpunkter på alla delar av det betänkande som då överlämnades om . De måste beredas – vi har ett beredningstvång och krav på oss i det här landet. Vi återkommer till när den beredningen avslutad. 44 (FP):