prot · H10910 · 2013-10-04 00:00:00 — vice talmannen meddelade att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet, att (S) avsagt sig uppdraget som suppleant i näringsutskottet och att (M) avsagt sig uppdraget som suppleant i . Kammaren biföll dessa avsägelser. 2 § Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att Socialdemokraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i näringsutskottet, som suppleant i näringsutskottet och som suppleant i näringsutskottet samt att Moderata samlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i , som suppleant i , som ledamot i styrelsen för Stiftelsen och som personlig suppleant för i styrelsen för Stiftelsen . vice talmannen förklarade valda till ledamot i näringsutskottet (S) suppleanter i näringsutskottet (S) (S) ledamot i () suppleant i (M) ledamot i styrelsen för Stiftelsen (M) personlig suppleant för (M) i styrelsen för Stiftelsen (M) 3 § Anmälan om ordförande i utskott vice talmannen anmälde att (M) valts till ordförande i arbetsmarknadsutskottet . 4 § Anmälan om fördröjt svar på interpellation Följande skrivelse hade inkommit till : Interpellation 2013/14:12 Till Interpellation 2013/14:12 Åtgärder mot dubbdäck av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 5 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Motioner 2012/13:C5 till civilutskottet /14:Ju1–Ju3 till justitieutskottet /14:Ub1–Ub5 till utbildningsutskottet /14:U1 till utrikesutskottet EU-dokument KOM(2013) 547 och KOM(2013) 550 till finansutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 6 § Svar på interpellation 2013/14:16 om forskning på minoritetsspråk 1 Utbildningsminister (FP): har, mot bakgrund av den översyn som och folkminnen gör av sin verksamhet och ekonomi, frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att säkerställa minoritetsspråksutbildningen och minoritetsforskningen vid . Inledningsvis vill jag understryka att varje universitet och högskola ansvarar för att utbildning och forskning bedrivs med hög kvalitet och att de tillgängliga resurserna används effektivt. Det är även respektive universitets och högskolas sak att avgöra vilka utbildningar som ska erbjudas för att möta studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Liksom anser jag att det är viktigt att de nationella minoritetsspråken bevaras och utvecklas. För att trygga lärarförsörjningen för de nationella minoritetsspråken har regeringen gett vissa universitet och högskolor särskilda åtaganden för att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildningen i finska, meänkieli, samiska och chib. Förutom att i enlighet med det särskilda åtagandet bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i samiska har även i uppdrag att varje läsår erbjuda utbildning i meänkieli och samiska. Min bedömning är att regeringen har gett goda förutsättningar att klara detta uppdrag. I sammanhanget är det viktigt att nämna att utbildning och forskning i minoritetsspråken även bedrivs vid andra universitet och högskolor i enlighet med uppdrag i regleringsbrev men också initierat av lärosätena själva. I den redovisning av uppdraget angående ökat regionalt perspektiv, som och folkminnen lämnade till regeringen , beskrivs bland annat hur institutet avser att ytterligare utveckla och förstärka det regionala perspektivet för att verksamheten i högre utsträckning ska ge effekter i hela landet. Planerade insatser är till exempel att samverkan generellt bör byggas ut med aktörer inom språk- och kulturområdet lokalt och regionalt samt att kontinuerligt utveckla myndighetens tjänster och samarbete med universiteten och högskolorna. Regeringen avser att följa hur det regionala perspektivet utvecklas. Den översyn som institutet nu genomför av sin verksamhet och ekonomi syftar till att, med utgångspunkt i sitt uppdrag, åstadkomma en ändamålsenlig, flexibel och kostnadseffektiv organisation och verksamhetsstruktur. I det fortsatta arbetet är dialog med närmast berörda aktörer såsom universitet och högskolor viktig. har informerats om myndighetens översyn, men hur ett statligt institut exakt organiserar sin verksamhet är främst en fråga för myndigheten själv. 2 (S): Tack för svaret, utbildningsministern! Jag återkommer till det . Utgångspunkten för interpellationen är att generaldirektören för och folkminnen avser att lägga ned två av sina verksamheter, Daum i och i . Hela historien blir märklig eftersom myndigheten, om den nu fullföljer beslutet, går tvärsemot den viljeinriktning som både regering och riksdag har uttalat. I regleringsbrevet har och folkminnen fått i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar med att öka ett regionalt perspektiv och hur myndigheten kan utveckla sin verksamhet så att den i högre utsträckning ska ge effekter i hela landet. I regleringsbrevet konstateras att institutet är en myndighet som har en stark regional förankring. beskrev institutet självt hur man avser att ytterligare utveckla och förstärka just det regionala perspektivet. Institutet skriver att man enligt uppdraget ska fortsätta kartlägga sin regionala verksamhet för att undersöka vilka län, landskap och kommuner som institutet samverkar mindre med. Som ett exempel på det skriver man att man behöver utveckla verksamheten på Daum som av geografiska skäl har de flesta kontakterna med forskare, studenter och allmänhet. Satsningar bör också göras för att upparbeta nätverk i , såväl i kusttrakterna som i inlandet. Man ska även särskilt beakta de långa avstånden. Då är det märkligt att det mindre än efteråt kommer ett besked om att man avser att helt och hållet klippa bort både i och Daum i som är de två delar av institutets arbete som särskilt jobbar med de regionala perspektiven. Det känns som att det går precis tvärtemot vad både regering och riksdag har uttalat. Ett beslut om nedläggning skulle ha kommit , men har det skjutits upp med anledning av att en arbetstagarkonsult ser över räkenskaperna. Besked väntas nu . Därför är utbildningsministerns klargöranden här extra viktiga. Min interpellation utgår ifrån det värsta. Om det blir en nedläggning får det helt klart negativa effekter på universiteten, både i och i . Det är därför märkligt att utbildningsministern svarar så vagt på min interpellation. Utbildningsministerns svar är väldigt likt svaret på min fråga till kulturministern, nämligen att man avser att följa frågan, men man säger väldigt lite om hur man ska göra det. Kulturministern hade sin chans i budgetpropositionen, men i den nämns frågan över huvud taget inte trots att den har varit känd . Jag efterfrågar ett starkare svar från utbildningsministern. 3 (S): Jag kommer från och är ganska välinformerad om verksamheten i , och jag reagerade på svaret till , nämligen att man ska följa den regionala samverkan och att regeringens tanke är att följa detta noggrant. Men då måste jag ge lite mer information. Dialekt- och ortnamnsarkivet i förvaltar ett immateriellt kulturarv och ger ett rikt material till forskningen. De har mycket kontakter med , de undervisar studenter och de handleder doktorander i nordiska språk, etnologi och arkeologi vid och andra högskolor i regionen. Själva verksamheten är väldigt lokalt förankrad. Enligt myndigheten handlar detta om ett strukturellt budgetunderskott, men det är ingen akut kris för ekonomin i dagens läge. För mig är verksamheten det viktiga och att man har ett regionalt perspektiv. Det blir svårt att sköta detta från och , om man flyttar hela arkivet. Visserligen kan man göra mycket via it, videokonferenser och liknande, men jag tror inte att det fungerar i detta fall därför att det är viktigt för forskare och studenter att ha tillgång till alternativet. Det kan inte vara meningen att studenterna i ska åka till eller för att lära sig mer om de skånska perspektiven, de skånska dialekterna och de skånska ortnamnen. Jag hoppas att utbildningsministern tar till sig detta och inser att det här är en stor och viktig fråga för regionen och naturligtvis även för . 4 Utbildningsminister (FP): Ja, och folkminnen är viktigt för att vårda vårt kulturarv, och det har precis som sagts här anknytning till exempelvis minoritetsspråken, som är det perspektiv tar upp. Det är ingen tvekan om det. har varit fullständigt enig över alla partigränser om att riksdag och regering inte ska gå in och bestämma detaljorganisationen i enskilda myndigheter. Även om var och en av oss bor på en ort i och reser hit till måste vi klara av att ta det ansvar som det innebär att vara riksdagsledamot, nämligen att inte detaljstyra myndigheternas organisation. Om vi ska börja göra det är det här bara en av flera hundra myndigheter. Om vi ska börja tala om hur de ska vara organiserade och exakt var de ska ha sina kontor är det en helt annan myndighetsstyrning än den som tillämpas i . Det var inte annorlunda under den förra socialdemokratiska regeringen. Båda debattörerna tillhör det partiet. Det var precis likadant då. Myndigheterna bestämmer själva om sin organisation. Ni är inte nöjda förrän jag säger att myndigheterna ska vara just på de orter ni förespråkar. Jag förstår att det är det som är poängen, men jag kommer inte att stå här i talarstolen och styra exakt hur dessa myndigheter ska vara organiserade. Om det bara är det svaret som gör er nöjda, att jag säger att jag styr detta, kommer ni inte att bli nöjda. Jag kommer inte att säga det, och inte kulturministern heller. Det kommer heller inte en regering med er egen partifärg att göra. Ledningen för en myndighet måste själv få avgöra sin organisation. Mitt ansvar som utbildningsminister är att säkerställa att universitet och högskolor har resurser och uppdrag som står i paritet till varandra. är största universitet. Alla de andra lärosätena i är avundsjuka på de resurser som finns i , det lovar jag. inte skulle ha resurser att klara detta är helt enkelt inte sant. är också ett av större forskningsuniversitet. Självklart klarar man av de uppdrag man fått när det gäller undervisning och forskning på minoritetsspråk. Jag hyser ingen oro alls över det. Jag har naturligtvis också nåtts av den oro som finns hos dem som jobbar med detta över att det kanske ska ske en omorganisation. Den oron är fullt förståelig, men styrelsen och ledningen i den myndighet som har ansvaret för detta i måste ändå få göra avvägningen av hur organisationen bäst bör ordnas. Jag har inhämtat informationen att beslutet just nu är uppskjutet, men myndigheten måste själv få hantera detta. Sedan kan naturligtvis olika regionala aktörer försöka påverka den processen, men jag tycker att detta ska ske inom myndigheten och inte i riksdag och regering. 5 (S): Jag tackar utbildningsministern. Indirekt handlar den här debatten om minoritetsspråkens ställning. I Norr- och är merparten av kommunerna samiska förvaltningsområden. Det är klart att det är lättare organisatoriskt om den myndighet som har ansvar för att arkivera och ta hand om meänkieli och samiska finns i än om den finns någon annanstans. Det är klart att det gör det lättare att samarbeta med . kommer förmodligen också att klara det här på ett eller annat sätt. Frågan är vad detta sänder för signaler. Just nu har det skapats en väldig oro. Jag tycker att tidigare ställningstaganden i regleringsbrev och budgetskrivelser har varit bra. Riksdag och regering har uttryckt ett klart ställningstagande för den verksamhet där man tydligt har pekat ut Daum i som särskilt viktigt för forskningen inom det samiska området. Jag tycker ändå att det är bra att utbildningsministern säger att han nogsamt följer detta. Det är klart att det här kommer att uppmärksammas på ett eller annat sätt. Jag vet att både och de olika samiska organisationerna har tillskrivit i princip samtliga myndigheter och lyft den här frågan och att de är allvarligt oroade. Jag tycker inte att det vore särskilt kul om en sådan här fråga, som borde kunna lösas, hamnar i eller någon annanstans, vilket den riskerar att göra. Det kan handla om att det har varit dålig information. Då tycker jag att det är extra viktigt att vi härifrån säger att detta är väldigt viktigt. Precis som utbildningsministern säger ska vi inte vara inne och peta i myndigheternas organisation. Däremot har regeringen och både genom regleringsbrev och propositioner tydligt anvisat färdvägar, och en sådan är särskilt att utveckla samarbetet med universiteten. Jag upplever att man inte gjort detta i full utsträckning. Det är möjligt att man nu tar chansen. Det är klart att det känns dumt att det arkivmaterial man har uppe i och som är viktigt för ska flyttas till eller . Det gör det inte lättare för forskningen. Det gör det heller inte lättare för människor som sitter på arkivmaterial, inspelningar och berättelser att vilja lämna ifrån sig sitt immateriella kulturarv, vilket är en förutsättning för att det ska komma forskningen till del. 6 (S): Jag har full respekt för att vi har självständiga myndigheter, och jag vet att ministern inte ska eller kan detaljstyra. Men jag tycker inte att man kan kalla det detaljstyrning när man tänker kapa av en hel verksamhet och ta bort alla förutsättningar för det grundläggande uppdraget. Det är sant att har stora resurser. Det kanske finns förutsättningar att föra diskussioner med , men då måste man ge det den tid det kan ta. Det hoppas jag att man gör , i och med att beslutet har blivit uppskjutet och konsulten ska komma med sitt uttalande. Översynen har inte präglats av dialog och samverkan, men det kan vi väl hoppas på . Vi pratar om universitet och forskning, som är jätteviktigt. Humaniora måste vi också ha i ett väl fungerande samhälle. Men vi ska inte underskatta den folkrörelse med släktforskning och ortnamnsforskning som bedrivs av amatörer och entusiaster i hela vårt avlånga land. Det är också en del av ett mänskligt och humanistiskt samhälle att vi har sådana folkrörelser. 7 Utbildningsminister (FP): och folkminnen sorterar inte under mig utan under kulturministern. Man ska dock inte tro att de som har gått in i sin yrkesbana i den här typen av yrken och verkar vid och folkminnen drivs av någon längtan att förstöra eller rasera forskning, studier eller utveckling av språk och folkminnen. Det är precis tvärtom – de som har ansvaret för verksamheten drivs av att den ska ha så stort utrymme som möjligt och bedrivas med så hög kvalitet som möjligt. Tror vi något annat är vi fel ute. På beskrivningarna låter det som om ledningen för myndigheten skulle vara ute efter att med en omorganisation rasera eller kapa av, som det uttrycktes . Det tror jag inte på. Ledningen drivs av att detta ska bli så bra som möjligt och väger naturligtvis olika organisatoriska alternativ mot varandra. Om det sker någon geografisk förskjutning blir det alltid liv av olika karaktär – jag har varit med om det – både från medarbetare som kanske måste få nya arbetsuppgifter eller flytta och från regionala intressen som hör av sig. Men denna riksdag har i enighet givit och folkminnen det ansvar de har, och de har att förvalta det ansvaret för att på bästa sätt vårda just språk och folkminnen samt de övriga uppdrag de har fått av denna riksdag. Vi måste lita på att de tar det uppdraget på allvar. Det gör jag fullt ut. Det är svåra avvägningar i organisationsfrågor, och när någonting ska ändras rör det alltid upp känslor, men vi kan inte lägga oss i härifrån. Jag delar dock helt frågeställarnas engagemang. Det blev någon konstig mix av nationella minoritetsspråk och skånska som blandades ihop. Det är möjligt att skånska är ett minoritetsspråk; jag vet inte. etablerades för att se till att man pratade skånska och inte danska i , så det var Lunds universitets huvuduppdrag . Jag tror att vi ska vara klara över att detta institut drivs av att ha högsta möjliga kvalitet i sin verksamhet. 8 (S): Jag tackar utbildningsministern. Jag tycker inte att det är fråga om vilken statlig myndighet som helst. Man kan inte jämföra den med , som flyttar kontor mellan olika orter rätt så ofta, utan det är fråga om en särskild kombinationsmyndighet där ett statligt arkiv ingår. Det har och ska ha en rättssäkerhet som håller i både snöstormar, vårfloder och annat. Generaldirektörer kommer och går, men statliga arkiv ska bestå. Vi socialdemokrater har att leva med borgerlig kulturpolitik och utbildningspolitik. Vi får göra våra avvägningar utifrån det. Regeringen storsatsade på någonting som kallas Kulturarvslyftet, som har blivit en stor flopp. Vi har valt att använda de pengarna på annat sätt, bland annat till att digitalisera samlingar. Vi tycker att ett utmärkt bra sätt att använda de pengarna är att satsa på att digitalisera mycket av det immateriella kulturarv som finns, bland annat på Daum i . Men är det gäng som styr i . Jag hoppas att vi slipper återkomma till den här diskussionen och att vi i stället ska kunna konstatera att frågan löstes, att forskning kunde fortsätta att bedrivas med hög kvalitet, både i och i , och att vi fortsatte att kraftigt verka för minoritetsspråken och de förutsättningar som de har i . 9 Utbildningsminister (FP): Ni får finna er i att debattera själva frågeställningen om institutet med kulturministern. Interpellationen till mig från handlar ju om kopplingen mellan och och forskning och utbildning. Det är de aspekterna som jag har ansvar för i min roll. Precis som interpellanten sade handlar det till slut om vilken regering och vilka budgetar man har. och har kraftigt högre forskningsbudgetar än på den förra regeringens tid och betydligt mer resurser – i synnerhet men även . Det har de därför att vi tycker att forskning är viktig. fick omfattande kritik för att vi inte följde de nationella minoritetsspråkskonventionerna under den socialdemokratiska regeringen. Den kritiken får vi inte längre. Vi följer dem . Vi har gjort en lång rad åtgärder, bland annat har fått både uppdrag och resurser att utbilda och forska i samiska. som inte nämns här har fått uppdrag när det gäller finska. Precis det som interpellanten tar upp, nämligen de nationella minoritetsspråken och forskning och utbildning, har utvecklats väldigt mycket , på ett sådant sätt att inte längre får den tunga och skarpa kritik som vi fick när Socialdemokraterna satt i regering. Båda dessa universitet har omfattande forskningsresurser både för detta ändamål och för andra. Jag uppfattar, och det gläder mig, att vi är överens om att inte gå in och detaljpeta i de här institutens organisation. Institutens ledning har säkert uppfattat att det finns starka lokala intressen som slår vakt om den befintliga organisationen. Det är säkert något som de väger in, men är det de som måste väga in detta i sina överväganden när de fattar sina beslut och tar ansvar för de beslut de fattar. Det är den ordningen vi har, och det är den ordningen som har rått och under olika regeringar. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2013/14:1 om resurser i äldreomsorgen 10 Statsrådet (KD): Det här blir på småländska; det är vad jag vet ännu inte något minoritetsspråk. har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att äldreomsorgen ska få ökade resurser. beskriver flera problem hon upplevt inom dagens äldreomsorg och antyder att lösningen är ökade, statliga resurser. Jag utesluter inte alls att en del kommuner kan behöva avsätta mer resurser till sin äldreomsorg. Mycket pekar också på att det kommer att behövas mer resurser på . talar mycket för att det är fullt möjligt att förbättra innehållet i äldreomsorgen med dagens befintliga resurser. lägger nämligen mest resurser på vård och omsorg för äldre och har högst personaltäthet av samtliga 34 . Svensk äldreomsorg står sig således mycket väl i en internationell jämförelse. Vad gäller statliga tillskott har regeringen satsat på resurser till äldreomsorgen om ca , det vill säga totalt ca . Det är en mycket betydande satsning i sitt slag vilken också påbörjat den resa av kvalitetsutveckling som talar om i sin interpellation. Genom regeringens satsningar på de mest sjuka äldre, en satsning som sammanlagt omfattar och som bland annat används till att stimulera en ökad användning av kvalitetsregistren Senior alert, , och Svenskt register för Beteendemässiga och Psykiska Symptom vid Demens, BPSD, har flera goda resultat bland äldre redan visat sig. Några exempel på resultat är att 11 900 äldre ordinerats färre olämpliga läkemedel bara . 224 kommuner har riskbedömt mer än hälften av de personer som bor i särskilt boende för fall, trycksår och undernäring, och har 42 kommuner infört ett förebyggande arbetssätt på alla sina särskilda boenden. Frågan om bemanning och kompetens är i allra högsta grad ett arbetsgivaransvar. Kommunerna och de ansvariga för verksamheten måste än mer ta ansvar för att utbilda sina chefer och sin personal och på så vis förbättra ledarskap och effektivitet. Regeringen bidrar till kompetensstärkande insatser för såväl ledare som personal genom ledarskapsutbildningen för chefer i äldreomsorgen och omvårdnadslyftet för baspersonalen. Ledarskapsutbildningen har precis startat denna höst, och var femte chef sökte till första kursstarten. Sedan Omvårdnadslyftet infördes har ca 10 000 personer påbörjat en utbildning inom ramen för satsningen. Regeringen har också satsat på en utbildning i den nationella värdegrunden som kommunerna glädjande nog visat stort intresse för. Kompetenshöjande insatser inom äldreomsorgen är en av de viktigaste faktorerna för en god kvalitet, men också för att öka attraktionskraften i yrket och förmå fler att stanna kvar. Ökad kompetens kan nås också med små resurser. Den webbaserade utbildningen Demens ABC är ett bevis på detta. Fler än 50 000 personer har genomgått utbildningen och fått godkänt. utvecklas den utbildningsformen också för fler målgrupper än undersköterskor. Ledarprogrammet Ledningskraft, som genomförs av SKL, har bidragit till att alla län nu tar fram en handlingsplan för det gemensamma förbättringsarbetet. Alla huvudmän har påbörjat arbetet med att införa ett kvalitetsledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. finns det också utvecklingsledare i samtliga län som stöd i spridningsarbetet av en god och sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. finns det 90 500 platser i särskilt boende. Allt fler bor hemma längre då hemmiljön kan göras mer tillgänglig och hälsoutvecklingen ger de flesta fler friska år. Regeringen har genom det så kallade investeringsstödet bidragit till att bättre anpassa beståndet så att det motsvarar efterfrågan. Kvalitet i äldreomsorgen handlar om hur resurserna fördelas, effektivitet, ledarskap och kompetens. Inte minst är uppföljning och kontroll av väsentlig betydelse för att uppnå en väl fungerande äldreomsorg. Regeringen ser det som mycket angeläget att stödja kommunerna i deras arbete, dels genom stimulansmedel, dels genom kunskap såsom riktlinjer och tillsyn av verksamheter. Öppna jämförelser och den nationella brukarundersökningen är ytterligare exempel på initiativ från regeringen i syfte att skapa transparens och förbättringsarbete i verksamheterna. Kommunerna måste vara aktiva i hur resurserna fördelas och används. Det räcker inte att avsätta resurser och förvänta sig resultat, utan förutsättningar måste skapas för att möjliggöra förändrings- och förbättringsarbete. Utvecklingen på äldreboendet i i , som refererar till, visar på betydelsen av hur resurserna används. Enskilda kommuners ansträngningar och metodik kan spela en avgörande roll för hur väl äldreomsorgen lyckas. 11 (V): Jag vill först tacka för ett långt svar och börja där statsrådet slutade, med äldreboendet i som ju med hjälp av två av landets främsta experter skulle bli bästa äldreboende. nådde man inte ända fram, och det var inte heller ett möjligt mål att klara . Statsrådet pekar på som ett exempel på att om vi använder de resurser vi har kan vi fixa problemen i äldreomsorgen.