prot · H009111 · 2013-05-24 00:00:00 — Bland annat därför har vi aviserat ett FoU-avdrag inför höstens budget som vi tycker är rimligt för att främja små och medelstora företag, förutom de satsningar vi gör i innovationspropositionen på test- och demoanläggningar, industriforskningsinstitut och det vi har gjort tidigare genom innovationscheckar och innovationscoacher till små och medelstora företag. Dessutom presenterade jag och i går att vi förutom en djuplodning av innovationsklimatet låter göra en genomlysning av hur vi ytterligare kan förbättra det svenska företagsklimatet. Den är den första i sitt slag som gör av ett utvecklat land, och vi ser fram emot det resultat som de ska presentera . Jag vill tacka för att hon läste upp utdrag ur vår innovationsstrategi. Precis som den andades har vi ett framtidsinriktat arbete där inte enbart det som regeringen gör är avgörande utan även samverkan mellan olika aktörer. Därför är samverkan ledordet i de strategiska innovationsområden som vi har lagt ett antal hundra miljoner på. Det är därför vi införde en samverkanspott för samarbete mellan akademi och näringsliv i forskningspropositionen . Det är därför som vi gör stora satsningar, över 2 miljarder, på innovation. När regeringen gör den största satsningen i modern tid på forskning och innovation ska det följas upp. Därför har vi bett och Tillväxtanalys att föreslå en utformning för uppföljningen. Det sker i dialog med övriga myndigheter, såsom , , och . Vi kommer att följa upp innovationsstrategin. SCB har fått ett särskilt uppdrag från oss att utveckla innovationsindikatorer som kan användas av övriga myndigheter i genomförandet. Alltså: Årliga utvärderingar av innovationsklimatet är vad vi ska göra för att se till att vi går från alla ord i strategin till handling. 43 (S): Jag ska börja med att säga till att det inte är blocköverskridande enighet om innovationsstrategin. Det är regeringens innovationsstrategi bara så att vi är noga med det. Vad jag däremot tryckte på i mitt första inlägg var att jag tycker att den hade kunnat vara hela parlamentets strategi. Den hade då varit mycket starkare. Det är bra att näringsministern här preciserar på vilket sätt det ska göras årliga uppföljningar. Jag har förstått att det är ett antal myndigheter som har fått i uppdrag att ta reda på hur man ska följa upp. Det ska bli spännande att se hur riksdagsledamöter och andra intresserade kan få reda på hur uppföljningen ska gå till mer konkret. Låt mig återvända till frågan om varför den här innovationsstrategin är så viktig för hela , inte bara för regeringen. Av de 50 största företagen i är det ett som är bildat . Vi vet att det är bland de största företagen i som de allra största satsningarna på forskning och innovation i det här landet görs. Det som har hänt är att andelen forskningsinsatser från företag som är etablerade i nu är större i sin utlandsverksamhet än i forskningsverksamheten i . Här har det skett ett mycket allvarligt trendbrott. Det är därför jag både i den här debatten och i många andra debatter, bland annat i budgetdebatten, har sagt att när andra länder långt före , framför allt i , har tagit sig samman och skapat nationella innovationsstrategier för att flytta fram positionerna har det tagit väldigt för den att samla ihop sig till en innovationsstrategi. Dess värre har den inte hela parlamentets stöd den hade varit mycket starkare med det. Men än värre är att den fått ganska allvarlig kritik för att vara, visserligen en bra beskrivning av hur det svenska innovationsklimatet är just , väldigt okonkret och svår att följa upp. Här är regeringen svaret skyldig, och jag väntar med spänning på vad regeringen tänker följa upp, på vilket sätt det ska följas upp och mot vad man ska mäta sig. Regeringen har missat en historisk chans. Vi socialdemokrater erbjöd regeringen inför arbetet med forsknings- och innovationspolitiken, som ju hanterades parallellt, att göra en blocköverskridande överenskommelse om detta. Regeringen bemödade sig inte ens om att svara. Det tycker jag är tråkigt. Dessutom är det ganska dålig stil, men det må vara hänt. Jag vet inte vad som var motivet till att hantera vårt erbjudande på det sättet. Jag kan i alla fall konstatera att forsknings- och innovationspropositionen hanterades av parlamentet. Där blev vi i långa stycken eniga. Innovationsstrategin stannade på och i och bereds nu av tjänstemän. Det är lätt att se var tyngdpunkten i regeringens arbete med forskning och innovation ligger tyvärr. 44 Näringsminister (C): Senast när vi debatterade den här frågan i , och det gör vi ganska ofta, hade jag med mig ungefär en papper om olika strategier som den socialdemokratiska regeringen arbetade fram 20022006. Bland annat var innovationsstrategin med i högen. Den strategin arbetades fram, förmodar jag, på , av dåvarande statsråd och beslutades i sedvanlig ordning av regeringen. Eftersom den inte innehöll några lagförändringar eller liknande fördes den inte heller över till . Det är alltså helt normalt, en kutym, att strategier som inte innehåller några förslag om lagförändringar detta är ju det lagstiftande organet eller om pengar behandlas av regeringen. Det har socialdemokratiska regeringar alltid gjort, och det har också den här regeringen gjort i fråga om exempelvis mineralstrategin och innovationsstrategin. Det som handlar om pengar, det vill säga den största satsningen i modern tid på forskning och innovation, har i sedvanlig ordning behandlats i . Där är jag glad för det stöd som precis har deklarerat. Det är satsningar på sådant som det inte har satsats på i den omfattningen. Det nya med strategiska innovationsområden genomför vi , vilket jag är mycket glad för. Innovationsupphandling, som Socialdemokraterna fortfarande talar om att man vill införa, fattade vi beslut om , 2009. är det i gång. Vi gör mycket på innovationsområdet. kan jag känna att för Socialdemokraterna handlar det inte bara om att tala om det som regeringen redan har gjort utan också att föreslå åtgärder och vad man kan göra utöver det som ligger i beslutade propositioner och genomförs. Innovationsstrategin är otroligt viktig. Den är viktig tillsammans med de satsningar som har fattat beslut om vad gäller satsningar på innovation. Den är ett verktyg för oss att hävda oss i den internationella konkurrensen. Sedan vet jag inte varifrån har fått att innovationsstrategin i skiljer sig från andra länders. Jag blir inbjuden till andra länder i världen. Bara detta år har jag besök , , , och därför att de vill lyssna in hur vi i har format vår innovationsstrategi tillsammans med ungefär 1 400 personer som har varit med i processen. Att vi kopplar en långsiktig strategi på innovationsområdet tillsammans med pengar i en innovationsproposition är unikt i världen , när det är nedskärningar och stor arbetslöshet i många andra länder. Jag är glad och stolt över att vi har en regering som kan lägga fram en investeringsbudget tillsammans med framåtsyftande strategier då andra länder tvingas dra i nödbromsen. Då kan vi lägga stora miljarder på infrastruktur, innovation, forskning och sänkta skatter till företag. I och för sig gör Socialdemokraterna tvärtom, för man vill ju höja skatten på företagande med 30 miljarder, höja bolagsskatten, arbetsgivaravgifter och annat. Det är deras recept för att öka innovationskraften i . Jag tror att det är helt fel väg att gå. Det som långsiktigt kommer att stärka är när innovationsstrategin får fötter, alltså får verklig genomslagskraft. Det är av den anledningen som vi har valt att göra en årlig uppföljning. Vi tillåter oss att granskas av på djupet och bredden och att nu gör det, för om vi ska bibehålla vår förstaplats, som vi har i världen när det gäller innovation, krävs det att vi står på tå, ligger i och tillåter oss att satsa, inte satsa på höjda skatter, som S vill, utan på fortsatt sänkta kostnader. 45 (S): Jag noterar att näringsministern försöker göra detta till något slags allmän politisk debatt. Det tycker jag är tråkigt, för jag är helt övertygad om att näringsministern och jag är helt eniga om att en innovationsstrategi för ett land som , som är så litet och exportberoende, är ett väldigt viktigt instrument för att vi ska kunna stå oss väl i konkurrensen framöver. Det må vara hänt att tidigare strategier har behandlats på samma sätt som regeringen hanterar sin strategi . Det behöver inte betyda att det är bättre för det. Under den tiden har ju utvecklingen gått framåt i en rasande hastighet i många av de länder som vi ska konkurrera med. Därför menar jag att regeringen missade en historisk chans att samla en bred majoritet för både innovationspolitiken och forskningspolitiken som hade kunnat vara blocköverskridande och långsiktig. Precis som påpekas i innovationsstrategin är det viktigt att ha en uthållighet i de här frågorna, och vi har väldigt bråttom. Låt mig avsluta med att säga att har på regeringens uppdrag som sagt granskat arbetet med den svenska innovationspolitiken och konstaterat en väldigt viktig sak som jag vet att regeringen har tagit till sig, att det behövs en enhetlig politik, att den behöver omfatta alla politikområden och att den behöver ledas på ett tydligt sätt. Den allvarligaste bristen i regeringens innovationsstrategi är att den har för låg status. Den leds på för låg nivå i . Vi kommer att se till att innovationspolitik leds av statsminister efter nästa val. 46 Näringsminister (C): Jag är glad att jag och interpellanten är helt eniga om strategins betydelse. Men en strategi måste också fyllas med ett innehåll, och det är där vi skiljer oss åt. Förutom strategins innehåll behöver vi ha åtgärder för att stimulera entreprenörskap, företagande och innovationskraft. Och jag tror inte på att 30 miljarder i ökade kostnader för företag som är innovatörer till exempel kommer att leda framåt så att vi fortsätter att vara etta på kreativitets- och innovationslistor i världen. Det handlar om att vi behöver ha en god näringslivspolitik för att kunna uppfylla strategins syfte, och där menar jag att alliansregeringen och Socialdemokraterna tycker olika. Poängen med innovationsstrategin, och det är därför som vi har blivit inbjudna till olika länder i världen, är att den är bred. Innovation används i en bred kontext, inte bara i teknikutveckling utan också i till exempel offentlig sektor. Den andra delen, som andra länder är intresserade av, är att vi har lyckats få med alla departement i , och de står bakom med full kraft. Vi fattar till exempel innovationsbeslut på infrastrukturområdet, på det sociala området och inom biståndspolitiken för att markera att innovation är viktigt på alla departement. Sedan tycker jag att det är helt naturligt att det är jag som näringsminister som leder näringspolitiken och innovationspolitiken i . Vi har nyinrättat ett kansli på som ska koordinera hela arbetet med innovationsstrategin och hålla i taktpinnen för att se till att innovation genomsyrar beslut och olika uppdrag till myndigheter. Jag hoppas att vi med gemensamma krafter nu kan se till att använda strategin som bas och gemensamt runt om i landet se till att lyfta globalt, för det är tillsammans som vi måste se till att vi bibehåller den globala konkurrenskraften. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellationerna 2012/13:413 och 420 om förbättrad järnvägskapacitet 47 Statsrådet (M): har frågat mig om jag tänker vidta några åtgärder för att minska sårbarheten och förbättra järnvägskapaciteten mellan och . har frågat mig om jag kommer att ta initiativ för att byggandet av Norrbotniabanan ska påbörjas och vilka initiativ jag avser att ta för att säkra redundansen, alltså omledningsförmågan, inom järnvägssystemet till och från övre . Jag väljer att besvara frågorna, som är ställda mot bakgrund av den urspårningsolycka som inträffat söder om , gemensamt. Jag vill tillägga att det har inträffat ytterligare en urspårningsolycka efter det att interpellanterna skrev interpellationerna. Låt mig först beklaga det inträffade. Att järnvägsspår stängs för trafik har negativa konsekvenser för både enskilda och näringsliv och innebär oplanerade utgifter också för samhället. Det är tyvärr inte möjligt att helt eliminera risken för att olyckor inträffar, men vi ska naturligtvis arbeta för att åstadkomma ett så robust transportsystem som möjligt. Jag vill också vara tydlig med att infrastrukturpropositionen och den historiska satsningen om 522 miljarder har ett mycket tydligt syfte, nämligen ett kapacitetsstarkt, robust, säkert, tillgängligt och hållbart transportsystem. Regeringen har därför gett i uppdrag att presentera ett förslag till ny nationell plan för utveckling av transportsystemet för perioden 20142025. Förslaget kommer att redovisas , närmare bestämt . Jag vill inte föregripa arbete genom att uttala mig om specifika järnvägssträckor eller järnvägsobjekt . När har redovisat sitt förslag till ny nationell plan för perioden 20142025 kommer regeringen att ta ställning till innehållet. Regeringen kommer att fatta beslut om den nationella planen . 48 (S): Jag tackar infrastrukturministern för svaret. står vi här igen. Det har ju blivit , och att döma av det svar som har lämnat kommer vi nog att mötas ytterligare. Vi står här av flera orsaker, men främst handlar det om att verkligheten har gjort sig påmind. Precis som infrastrukturministern sade i sitt svar inträffade en urspårning natten mellan den 10 och då 9 av 13 vagnar i ett godståg som transporterade kopparslig till spårade ur. Mer än räls förstördes, och kontaktledningen revs ned. Olyckan skedde söder om . Lyckligtvis skadades ingen, men det blev totalstopp under många dagar för transporter av bland annat kopparslig och för stålpendeln till . När trafiken precis kommit i gång skedde ytterligare en urspårning. var det ett specialtåg för tunga transporter, som bara kan transporteras på Norra stambanan. Det finns inga alternativ för den typen av transporter. Detta visar med all önskvärd tydlighet att det måste finnas alternativ upp till norra . Ovanför finns inga alternativ för riktigt tunga transporter. Även persontrafiken sätts ur spel och ersätts med bussar. Dess värre har persontrafiken mot övre fått dåligt rykte på grund av detta, den osäkra punktligheten och den lilla kapaciteten, vilket inverkar negativt på besöksnäringen. Det är också ett problem. Min ingång i debatten är ändå industrins situation. Främst är det och som drabbas. Konsekvenserna för industrin är betydligt värre. drar ned på sin produktion av tunnplåt i , och man skickar med båt. smältverk i har fått produktionsstörningar. Där har man kört med lastbil på vägar som inte är anpassade för tunga malmtransporter. Man kör fortfarande med lastbil, och man har små möjligheter att stå något längre tag utan att det blir komplikationer. hade vi en debatt om behovet av att öppna spåret mellan och som en alternativ väg. Detta hade inte varit möjligt nu heller eftersom kapacitet är för låg norr om . Man kan inte köra tunga tåg där; man har 16 tons axeltryck. I ett kortsiktigt perspektiv måste man ordna så att det går att köra tillfälliga transporter där. Långsiktigt måste man dock ha ett rejält dubbelspår upp efter , alltså Norrbotniabanan. Det finns ingen annan möjlighet. Bristen på beslut om Norrbotniabanan är kanske det allvarligaste hotet mot industrin. Industrin kan, trots höga kostnader, tillfälligt klara sig, men för framtida investeringar är ett beslut om Norrbotniabanan helt nödvändigt. 49 (S): Även jag tackar statsrådet för svaret. har det hänt igen, som påpekade. Förra gången skedde det vid . Då var det stopp i tågtrafiken under . var det utanför Älsvbyn. Det var tur att urspårningen inte skedde på någon av broarna över de stora älvarna. Då hade vi haft stopp i många veckor, kanske , beroende på skadorna. Det visar med all önskvärd tydlighet att det måste bli ytterligare ett spår till övre om industrin ska kunna ha någon trovärdighet kvar hos sina kunder, för det är ju egentligen det som det handlar om. Omledningsmöjligheter i järnvägssystemet finns överallt i utom i övre . Överallt annars finns det en möjlighet att gå en annan väg. Som påpekade skulle kunna vara en sådan möjlighet, men det är den inte i realiteten. försökte köra där men insåg snabbt att det inte skulle funka. Det var i väntan på att få fram en båt som man gjorde det. Jag träffade ledning . De kan ännu inte säga hur mycket det har kostat företaget, men det rör sig om i storleksordningen 50 miljoner. Det är vad denna urspårning har kostat. Det allvarligaste är inte de tillfälliga kostnaderna utan trovärdigheten mot kunderna, att man inte kan leverera det som har utlovats. Det är det allvarligaste för . Det är precis samma sak för och för alla de företag som fraktar gods på Norra stambanan. Det är precis samma sak för de fisktåg som går från via Norra stambanan till södra . Vi vet att det finns möjlighet att få pengar från EU om vi satsar på Norrbotniabanan. Hur mycket låter jag vara osagt eftersom vi inte vet hur kommer att se ut . Vi vet inte om man kommer att satsa mycket på några projekt eller mindre i många projekt. Det är inte klarlagt, för det hänger ihop med EU:s budgetförhandlingar som ju som bekant inte är färdiga . Vi vet dock att vi i alla fall skulle kunna få lite hjälp på vägen. Denna hjälp kommer dock inte att finnas kvar hur länge som helst. Det innebär att det måste fattas beslut om byggande av ytterligare ett spår till övre , det vill säga Norrbotniabanan. Med Norrbotniabanan blir Norra stambanan en möjlighet till omledning om något skulle inträffa. Man kan också använda bägge spåren beroende på vilken kapacitet man behöver för godstransporter och persontransporter. Jag tror visserligen att de flesta persontransporterna kommer att gå efter kusten, men det är en annan sak. Båda spåren kommer i alla fall att behövas . 50 (FP): Svenska folket är ett prövat folk. Jag erinrar mig en intervju i tidningen då dåvarande trafik- och säkerhetschefen tillfrågades hur det var möjligt att gick när alla SJ-tåg i hela stod still på grund av snöstorm. hade ett bra svar: Jo, för det är ett gammalt, beprövat och omodernt system. Detta är lite av det problem vi har i . , inte bara , har vi ett eftersatt underhåll på SJ och . Att vi är prövade kan vi alla vittna om. Så sent som stod jag själv på och åldrades tillsammans med tusentals andra passagerare på grund av att det hade brunnit ett ställverk vid och det var totalstopp i hela trafiken. Det är lite samma sak. Hela järnvägssystemet är väldigt sårbart. Man kan gå inte bara till utan till . En folkpartistisk ledamot som hette hävdade 8294 att det behövdes dubbelspår på Sörmlandsbanan. Det kom ett spår, men problemen i och kvarstår än . Om vi nu flyttar till de problem som finns i : Jag håller med om inte minst att industrin har ett stort intresse av att vi får bättre kapacitet till övre . Det är ett nationellt intresse, och där spelar onekligen Norrbotniabanan stor roll. Men jag håller gärna med regeringen: När man satsar måste man veta var de pengarna läggs bäst, och vi politiker är kanske inte bäst på att avgöra det. Men vi måste se till att vi har de bästa förutsättningarna för att fatta rationella och goda beslut. Själv anser jag till exempel att hamnen i och absolut är det nationellt viktigaste projektet . Gårdagens folkomröstningsbeslut i var kanske inte det allra bästa ur den synpunkten sett. Jag tillhör dem som är varm tillskyndare av Norrbotniabanan, just av de skäl som och för fram, nämligen att vi behöver det här spåret för att stärka nationella intressen och exporten från , inte minst ned till . Jag håller gärna med vd:n för , som heter och som skrev i Norran och undrade om det inte snart är dags att utöver de järnvägsutredningar som görs titta på vilka olika finansieringsmöjligheter som finns. Det kan ske på olika sätt. Det räcker inte, som Socialdemokraterna har gjort i sin budgetmotion, att anslå pengar som räcker norr om . Det återstår fram till . Det behövs nog nya sätt att få in andra sorters pengar. EU-pengar det är skattepengar det också är en sådan sak, och det kan finnas andra möjligheter att finansiera Norrbotniabanan än vi är vana vid. Jag tror att industrin i övre och även det svenska välståndet skulle främjas mycket om vi fick en lösning på det problem som sårbarheten i övre är. 51 Statsrådet (M): Vi kan ganska tydligt säga att järnvägen har varit hårt prövad . Men både enskilda resenärer och inte minst våra företag är kanske om möjligt ännu mer prövade. I den delen vill jag hålla med . Om man ska kunna ha affärsöverenskommelser bygger det mycket på förtroende. Det handlar om punktlighet, att veta att varorna kommer fram som det är tänkt. Det handlar också om särskild respekt och hänsyn till den utveckling som har skett , till exempel på ett stort företag som , som inte längre har några egna buffertlager utan är beroende av kontinuerliga transporter. När en transport inte kommer fram ställs en verksamhet helt och hållet. Då kan man också tappa förtroende. Det är oerhört allvarligt. Det är naturligtvis så att järnvägen prövas. Förutom situationen att vi har enskilda olyckor med till exempel urspårningar, där de senaste har tagits upp här, är det naturligtvis viktigt att reda ut varför de skedde, för att kunna förebygga. Vi vet också att bara kopparstölder innebär i förseningar . Vi har ett ökat antal suicidfall på just järnvägen, som tar tid även om det har andra konsekvenser också. Vi hade senast ett attentat mot ett teknikskåp som har sprängts, vilket stänger av mycket av järnvägstrafiken i och kring . Just därför tycker jag att det är så viktigt att närmast fokusera på den infrastruktur som vi de facto har. Det är alltid mycket mer sårbart där det finns enbart ett enkelspår, för där finns det i stort sett inte så många andra alternativ. Jag skulle vilja säga att olyckan i egentligen var bra fast den inte var bra. Men den satte lite grann fingret på just sårbarheten, inte minst för järnvägen i , där kanske fick kliva fram som en bana som har potential och som kan ha betydelse, inte minst när det gäller redundansen. Det uppdrag som har fått handlar mycket om att se på hela landet: Hur ser stråken ut? Hur fungerar noterna? Hur kan det hänga ihop? Var har vi flaskhalsar? Var finns kapacitetsproblemen? Det är bland annat det som ska redovisas . Där finns också ett mycket tydligt uppdrag att se över vilken möjlighet och potential till exempel har i detta, utifrån det vi de facto har . Jag har också träffat många företagare, inte minst när jag hade en heldag för att åka längs med en större sträcka längs med . Företagen säger till mig: Se till att vårda den infrastruktur som vi har! Att bygga ny infrastruktur är alltid bra, men det tar tid att få det på plats. Så till transportsystemet och vad som har varit viktigt när något händer. Där har jag följt hur och inte minst trafikledningen har jobbat, hur man använder hela transportsystemet. I de fallen har man fått använda både båt och andra sträckor. Det har varit ett sätt att hantera frågan, men det är naturligtvis inte lösningen på problemet. Jag tror att det är flera parallella frågor som vi behöver ha med. Det gäller att förebygga att olyckor, sabotage och annat händer, se till att vi återfår den standard som järnvägen var byggd för och se till att vi får in med den potential för redundans som den har. Det tror jag är en viktig förutsättning i närtid för de företag som undrar om de ska våga använda järnvägen. 52 (S): Jag får börja med att tacka för hans inspel och hans stöd för Norrbotniabanan. Det kanske också är bekant att om vi inte hade förlorat valet hade vi förmodligen redan startat bygget av Norrbotniabanan, och det hade förmodligen kommit en ganska lång bit på vägen. Det är kanske också bekant för att vi har levt med en moderatstyrd borgerlig regering och lever med den , och då får vi socialdemokrater lägga våra förslag utifrån det. Ett förslag har varit att vi åtminstone måste komma i gång och få in Norrbotniabanan i planen.