prot · H1093 · 2013-09-18 00:00:00 — Det var en lång rad av nonsens som kom med, när man minns att nio av tio beslut som regeringen får igenom här i , där det finns kontroverser, får man igenom tillsammans med . Vem är det som har störst skuld när det gäller att legitimera som politisk kraft? Det tycker jag att ska fundera över. Jag kan också notera att regeringen nu vågar lägga fram jobbskatteavdraget, därför att man förlitar sig på röst i den frågan. Man kan lika gärna säga att och hans vänner legitimerar och använder sig av i för att få igenom sin politik. Jag tycker att det stora bekymmer som vi har att möta i är att vi har en regering som faktiskt är den första regeringen sedan lotteririksdagen som inte bemödar sig om att skaffa en majoritet i riksdag för sin politik. Det är första gången som vi har en regering som inte ens bemödar sig om att lyfta luren och ringa till oppositionen för att försöka få en majoritet bakom sina förslag. Det är klart att det ibland leder till att man inte får en majoritet bakom de reformer man lägger fram förslag om. Det får väl inse. Jag tror att du har varit med tillräckligt mycket i politiken för att förstå att det är så det går till. Om ni hade ansträngt er för att försöka få en majoritet, som alla tidigare regeringar under har gjort, skulle ni inte stå i den här situationen. Det som är uppenbart för dem som sätter sig in i de här frågorna är att det är regeringens ointresse av att förankra sin politik som spelar i händerna, som gör att de blir en faktor som får påverka svensk politik. Det tycker jag är djupt tragiskt. Där har regeringen ett stort ansvar som man tyvärr inte har tagit. Det bekymrar mig för framtiden. Det måste jag säga. 63 (FP) replik: Om budgetreglerna ska följas ska varje parti lägga fram en helhet. Det ni nu gör är att ni splittrar upp budgetprocessen, ni backar den ett steg, och ni gör detta med en anpassning till . Hade ni velat hålla fast vid den praxis som har funnits hade ni haft heltäckande egna alternativ, men det har ni inte. Ni bryter upp, ni backar, och ni backar därför att ni kan göra det eller därför att det lockar er att göra det tillsammans med . En del är jobbskatteavdraget, en annan del är höjd brytpunkt. Då blir det i praktiken skräddarsytt för att passa . Då agerar och övriga rödgröna partier så att blir mer legitimt och att deras värderingar blir mer accepterade. Det blir konsekvensen av ditt och agerande. Jag trodde aldrig att skulle låna sig till en sådan politik. Jag tycker att det är vämjeligt, herr talman. 64 PER (MP) replik: är ju representant för en svag minoritetsregering som inte ens orkar med att skaffa sig en majoritet i bakom sin politik. Då skapar man den typ av situation som vi nu har i riksdag, där kan välja och vraka mellan olika förslag som kommer från regeringen och där man i nio fall av tio ställer sig bakom regeringens politik. Det är mycket på grund av som ni har lyckats genomföra många av era reformer. Problemet i grunden är att vi har en regering som till skillnad från den tidigare socialdemokratiska inte ser till att förankra sin politik, som inte ser till att det finns en majoritet i bakom. Det kan inte blunda för. Förra mandatperioden hade ni majoritet. Då var det inte något problem att få igenom budgeten, men när ni har hamnat i minoritetsställning har ni inte klarat av att göra analysen. Ni har inte orkat med att se till att ni också får en majoritetsförankring i riksdag bakom era förslag. Det tycker jag är ett klart underbetyg till den här regeringen och dess förmåga att styra landet. Ett resultat blir då att också får ett ökat inflytande. Där har regeringen en stor skuld. 65 (KD) replik: Konsumentupplysning brukar vara ganska intressant, Per . Man kräver ju upplysning om allt . Allt man stoppar i sig vill man kunna titta på innehållsförteckningen för att se vad det innehåller. Kemikalier vill man ha koll på, så att man vet vad man använder. Det gäller djurhållning och så vidare. Man vill liksom vara noggrann med att det ska fungera. Men inom politikens område verkar det som om konsumentupplysningen helt plötsligt inte gäller. Skulle man föra fram ert alternativ, Per , , Socialdemokraterna och i det här fallet även , till för prövning är det klart att vi skulle få en fällande dom direkt. Det var inte det jag skulle fråga om utan lite mer om koldioxid och växthusgaser. har ju , då vi släppte ut ungefär växthusgaser, gått till att utsläppen hade sjunkit så att vi var nere på växthusgaser. Det här är du familjär med. Vi tar oss sakta men säkert nedåt. Det finns olika åtgärder för att komma vidare, men jag har en liten fundering här. Tittar man på koldioxiden som helhet ligger vi i på ungefär i utsläpp. Men 2004, 2005 och 2006, när ni stödde den socialdemokratiska regeringen och förhandlade med den, var det genom ett företag som har figurerat ett tag, , som ni drog på er utsläpp av koldioxid med . På ett bräde ökade ni koldioxidutsläppen för med . Ni var ansvariga för köpen av kolkraftverk i . Det var inte i de utsläppen uppstod, men ni var med och drog på er koldioxidutsläpp i . Det var i ett annat land i och för sig. Det kan vara bra miljöpolitik, jag vet inte hur ni resonerar, att skicka i väg problemen till miljöpartister i . Det står i årsredovisning 2012. Hur kan ni skapa en sådan situation att ni släpper ut mer i ett annat land än hela totala utsläpp av koldioxid? 66 PER (MP) replik: är minnet kort. kanske inte kommer ihåg hur det såg ut den förrförra mandatperioden. Det var så att vi hade en socialdemokratisk regering som hade ett samarbete om delar av politiken med och . Däremot hade vi inte något samarbete om det statliga ägandet och de bolagen. Inte heller om energipolitiken hade vi ett samarbete där var inblandat. Inom energipolitiken var det vid det tillfället ett samarbete mellan Socialdemokraterna, . var djupt kritiskt. Jag kan inte minnas att jag hörde röst särskilt starkt i den debatt som fördes om expansion, men hade en väldigt tydlig röst i den debatten. Vi kritiserade det förslaget sönder och samman. Vi KU-anmälde den ansvarige ministern, och fick till och med en prick för den här frågan i KU, just för att vi var så djupt kritiska till den inriktningen. Hade vi suttit i regeringen hade vi självklart motarbetat det här på alla sätt och vis. Sedan kom en ny regering. Då är det intressant att följa vad som hände efter att man hade börjat den här expansionen. Med den regering som stöder har expansionen fortsatt. Man har investerat ännu mer i djupt fossilberoende el- och värmeproduktion. Man har köpt Nuon, som ju var mer fossilberoende än vad var vid det tillfället och ökade utsläppen betydligt mer än man hade redan innan. Det är modigt av att gå in i den här debatten. Men när man först står passiv och inte för en diskussion när det här beslutet tas av den förra regeringen och sedan ytterligare spär på det genom att gå in aktivt som en del av regeringen, ni har ju tagit ett kollektivt beslut på regeringsmötena om att köpa det här, är det väldigt märkligt att komma här och ifrågasätta hållning i den här frågan. Vi har varit väldigt tydliga: Vi tycker att inte ska investera i fossila bränslen. Vi tycker att man ska investera i ett förnybart energisystem. Det är en väldigt tydlig politik från vår sida. 67 (KD) replik: Det här är i och för sig mycket märkligt, för då ni styrde tillsammans med Socialdemokraterna hade ni folk inne i från håll. Ni hade ju koll på de här frågorna. Budget lades fram, som man gör i . Man lägger fram en budget. Och den var förankrad från punkt till punkt av och . Det var ju inget prat om det. Ni hade när som helst kunnat lägga in ett veto mot budgeten och sagt: Vi ställer inte upp på det här. Köper ni kolkraftverk i ställer vi över huvud taget inte upp. När som helst, vilket år som helst, vilken stund som helst hade ni kunnat göra det. Ni hade folk i som hade koll, men ni gjorde inte det. Mer än totala utsläpp av koldioxid förorsakade ni i . Är det politik à la 2013? Det är en fruktansvärd effekt av den praktiska politiken från sida. Den kommer du aldrig undan, Per . Den ska jag jaga dig med . 68 PER (MP) replik: Tack, Sellström, det ser jag verkligen fram emot. Den här debatten tar jag gärna framöver också. Det som framgår tydligt, om man ser tillbaka, är att hade ett tydligt avgränsat samarbete. Vissa frågor samarbetade vi om, och vissa frågor samarbetade vi inte om. Ägarfrågorna och hur de statliga bolagen styrs var en sådan fråga som vi inte samarbetade om. Det gjorde att det ibland fattades en del felaktiga beslut som vi inte ställde oss bakom utan där vi i stället hårt kritiserade, KU-anmälde och fällde en socialdemokratisk minister som var ansvarig för frågorna. Däremot är det svårt att förstå hur kan ta sig ton i dessa frågor när han som en del av regeringen, som ansvarig också för ägarpolitiken, har gått vidare med politiken och gått med på att göra ett katastrofalt köp som både ekonomiskt och miljömässigt var fullständigt urdåligt. Det handlade om att köpa Nuon, som är ytterligare en fördjupning av utsläpp av fossilberoende ämnen. Att kastar sten i glashus är en sak, men att försöka dra med sig i den sysselsättningen kommer han inte att lyckas med. 69 (FP): När man lyssnar till oppositionen kan man få för sig att klyftorna ökar i och att välfärden håller på att utarmas av skattesänkningar. Men så är det inte. Oppositionen luras med sanningen. Låt mig börja med klyftorna. Ja, klyftorna i har ökat, men det var för länge sedan och –2006. , i modern tid under alliansregeringen, har inkomstskillnaderna tvärtom förblivit oförändrade. En forskare vid det oberoende konstaterade : Det är en förbluffande inkomstfördelning i . Han sade vidare att det har rått anmärkningsvärt gynnsamma fördelningseffekter . Det finns ingen grund i data eller analyser för Socialdemokraterna att gång på gång påstå att klyftorna ökar. , Socialdemokraternas ledare, påstod i lördagens – två gånger dessutom – att klyftorna ökar i . Men ett grundlöst påstående blir inte sannare för att det upprepas. Att klyftorna ökade gällde på den gamla tiden när Socialdemokraterna regerade och landet revs itu av ökade klyftor. Allianspolitiken – däremot – har hållit ihop landet . Alla inkluderas i Alliansens . Låt mig gå vidare till skatterna. Utarmas välfärden av regeringens sänkta skatter? Nej, det är framför allt den ekonomiska tillväxten och tillväxten i skattebasen – bnp – som avgör hur stora skatteintäkterna blir. Skatteintäkterna är ca 50 miljarder högreän 2006 därför att tillväxten har varit hygglig. Utgifterna för vård, skola och omsorg är högre än2006. Detta tal är rensat för inflation – alltså inte uppblåst av inflationen, märk väl. Antalet anställda i välfärden har ökat med ca 20 000 personer. De offentliga utgifterna är och kommer att bli av bruttonationalprodukten. Dessa enkla fakta visar att det är bisarrt att påstå att regeringens politik skulle ha som resultat att utarma den offentliga sektorn eller välfärden. I själva verket, herr talman, är en god ekonomisk politik det enda som kan trygga framtidens finansiering av offentlig service och till exempel pensionerna. Det är inte högre skattesatser som säkrar välfärden, och det är inte ändrade regler för pensionssystemet som tryggar pensionerna eller jobben. Det är i stället en god ekonomisk tillväxt – skattebaserna. Om du vill ha bra välfärd och bra pension ska du rösta på partier som levererar en god ekonomisk tillväxt. Rösta inte på partier som rabblar upp långa listor på nya utgifter och utbetalningar och som inte tycks förstå att det är arbete och företagsamhet som skapar de nödvändiga resurserna. Men, herr talman, det krävs också ökade kunskaper i . Alla får med denna budget tillgång till en bättre skola med skickliga lärare. Det blir avgörande för framtid. Regeringen satsar i denna budget bland annat på högre lärarlöner. Det ska göra läraryrket mer attraktivt och särskilt belöna skickliga lärare. Det skapas därför ca 17 000 nya lärartjänster som hyggligt avlönade förstelärare och lektorer med 5 000 respektive mer i månadslön. De flesta av dessa lärare finns förhoppningsvis på plats i sina nya tjänster . Det som särskilt gläder mig är därtill en kraftfull ökning av undervisningstiden i matematik. Jag höll på att säga att det är särskilt välkommet för oppositionen. Undervisningstiden ökar , och det blir ett fjärde utbildningsår på gymnasieingenjörsutbildningen. Detta bör bana väg för att fler studenter efter gymnasiet sysslar med teknik och naturvetenskap, vare sig det är i arbetslivet eller på högskolan. 70 (S) replik: Ska vi tro på är läget i landet mycket gott och intet mycket mer kan göras. Riktigt så är det inte i verkligheten. Låt mig ge ett exempel. har kunskapsresultaten i svensk skola försämrats. har andelen elever i som inte når behörighet till gymnasieskolan sjunkit. Såväl som har larmat om hur likvärdigheten i svensk skola blir allt sämre. Andelen elever som går i skolor där mer än en femtedel inte klarar har fördubblats . Andelen elever som väljer yrkesprogram till gymnasiet, de yrkesutbildningar som ni ville återupprätta, har sjunkit med en fjärdedel på grund av era insatser. vill läsa dessa utbildningar jämfört med tidigare . Antalet högskoleplatser kommer att minska rejält , som antalet unga i högskoleålder ökar. Det betyder att kommer att ligga under i genomsnitt för andelen unga med akademisk examen . Vi är redan sämst i . Enligt era egna beräkningar från departementet kommer andelen 30–34-åringar med en akademisk examen att minska till. Det är knappast vägen till fler , starkare konkurrenskraft eller fler klassresor. Jag vet heller inget annat land som väljer den vägen. när ni har lagt fram er budget är det alltså av 25 miljarder i reformutrymme som ni väljer att spendera på skolan. av er valbudget är vad skolan är värd. Varför, , är det 25 gånger viktigare för att sänka skatten än att satsa på skolan? 71 (FP) replik: Kunskapsresultaten har inte sjunkit utan de har sjunkit i möjligen . Vi tog över en fullständigt nedgången flumskola från Socialdemokraterna och de rödgröna. Det är riktigt att det är en lång väg tillbaka att vända denna skuta. Det är precis vad som görs, och det är förvånansvärt att inte har noterat killen som ständigt uppträder i tv och kommer igen med nya initiativ. Vi har ändrat läroplanen och lärarutbildningen, vi har satsat mer på forskning och utbildning och vi har satsat på lärarlönerna. Och det här med högskoleplatserna, : Av dem som går i gymnasiet kommer att gå på högskolan. Om bara sju , 2020, kommer den siffran att vara uppe i . Det är de prognoser som finns, och de pekar på en helt annan utveckling än den som påstår. Men det finns ett grundläggande problem, och det är att vi har kommit så långt efter. Då finns det, som har sagts här , två grupper i skolan som är problematiska, särskilt på gymnasiet där en stor procent hoppar av. Det är de som inte klarar gymnasiet med betyg och de som har en invandrarbakgrund i första eller andra generationen. Där måste det sättas in mycket mer åtgärder, och det görs också i denna budget – olika åtgärder för att binda ihop skola och arbetsliv. 72 (S) replik: Det har alltid funnits problem i svensk skola i större eller mindre omfattning. gick skolresultaten både upp och ned. Det som är nytt är att vi bara ser en utveckling där skolresultaten försämras. Ni vägrar att skjuta till de medel som behövs för att man verkligen ska kunna göra de framtidsinvesteringar som behövs. Ni väljer skattesänkningarna i stället för skolan. Av de 25 miljarderna går 600 miljoner till skolan och 15 miljarder till skattesänkningar. Det är ändå märkligt att du säger att mina siffror inte stämmer, för de kommer från , eller som det hette före nyår. De visar precis på det jag pekade på, att vi får en mindre andel som läser vidare och att vi blir sämre jämfört med andra länder. Det är den stora skillnaden, och det påverkar vår konkurrenskraft. Det vore förstås bra om uppfattning är att det borde bli fler. Det kan ju vara en grund för gemensamt arbete framöver. 73 (FP) replik: Jag råkar ha den här prognosen framför mig eftersom jag är väl förberedd, och där kan man läsa: kan de som går ut gymnasiet räkna med att kan få plats i eftergymnasial utbildning. Denna siffra stiger sedan så att till exempel av de personer som lämnar gymnasiet 2020 kommer att få plats och påbörja utbildning inom universitet, högskola och yrkeshögskola. Vi läser tydligen samma dokument, men så står det i alla fall i det dokument som jag har – och som verkar ha samma avsändare som . Jag hade någonting annat som jag också skulle invända mot, men jag tappade bort det. 74 PER (MP) replik: har, precis som vi hörde i tidigare inlägg, hållit i utbildningspolitiken med den sittande regeringen. Det har lett till en stor uppsjö av olika förslag, som har varit mer eller mindre lyckade. har de inte varit särskilt väl bearbetade, så man har varit tvungen att backa ifrån dem efteråt. har regeringen i samband med införandet av den nya gymnasieskolan först beslutat att skära ned flera miljarder på gymnasieskolan. ville ni till exempel skära ned med 1,4 miljarder. Där har vi sagt att det behöver satsas mer på skolan, inte mindre, så att lärare kan få bättre arbetsvillkor, elever kan bli sedda och man kan gå ut med den kunskap man behöver. tycks plötsligt inse att vi har haft rätt, och därför har ni dragit tillbaka nästan hela nedskärningen – inte hela men nästan. Det handlar inte om någon satsning i det fallet, som det ibland har låtit som, utan det handlar bara om att ni stoppar en neddragning som ni har aviserat. Det vore intressant att höra utveckla lite grann vad som är orsaken till att ni , när ni envetet har försvarat att man ska skära ned på den svenska gymnasieskolan, nu har ändrat er och vill stoppa delar av dessa neddragningar. Är det på grund av att det är val , eller är det på grund av att ni har insett att era nedskärningar på skolan har varit felaktiga ? 75 (FP) replik: Ärligt talat är orsaken att vi är väldigt besvikna på det ansvar som kommunerna tar för sina skolor. Därför kräver vi ett återförstatligande av skolan. Erfarenheten sedan kommunaliseringen av skolan är att kommunpolitikerna inte har prioriterat skolan tillräckligt mycket. När skolan har ställts inför nya krav har det inte kommit mer pengar från dem som är huvudmän för skolväsendet, nämligen kommunerna och kommunpolitikerna. Därför är det nu nödvändigt att tillskjuta mer pengar. Men det hade varit mycket bättre om detta inte hade behövts utan att kommunerna och kommuninvånarnas företrädare hade prioriterat kommunens val. Jag tycker att detta är ett jätteproblem, och det är verkligen ett underbetyg. Den enda lösning som vi ser på detta är att återförstatliga skolan. Det är det enda sättet. Då får man också en ökad likvärdighet i skolväsendet över landet. Det är alltför stora skillnader i kvalitet mellan olika landsändar och olika kommuner. Man skulle få en större likformighet där, och det är önskvärt. 76 PER (MP) replik: Det var ett intressant svar. Man skulle ha kunnat svara att det hade varit bättre att ha en tydlig dialog innan regeringen lade fram detta förslag och att diskutera frågan med till exempel Kommuner och Landsting och höra hur de såg på problematiken, höra om de trodde att det var realistiskt att skära kraftigt i gymnasieskolan. Det valde man inte att göra, utan man lade fram det här och fick ganska kraftiga reaktioner på det. Sedan har man stått emot och sagt att det ändå var rätt att skära på gymnasieskolan, och har man slutligen gett sig och inser att det inte var en rimlig hållning. Då kunde vi hoppas på att regeringen kanske skulle lära sig av det misstaget och göra på ett nytt sätt nästa gång. Det verkar inte alls som att man gör det, utan nu kommer med ytterligare en jättereform som ska landa på gymnasieskolan och som ska förändra hela skolsystemet, riva upp alla de strukturer som finns som man skulle kunna bygga vidare på, skapa ännu mer otrygghet och osäkerhet inför vad som kommer . När skolan behöver lugn och ro och resurser att arbeta med kommer ständigt med nya reformförslag som skapar osäkerhet och otrygghet i skolan. Jag tycker att det är djupt olyckligt och oansvarigt. 77 (FP) replik: är det tydligen fel att göra reformer, och ibland är det fel att inte göra reformer. Per får välja spår här. Vi tycker att det är viktigt att fortsätta med den reformagenda som hela regeringen har lagt upp och står bakom och som också har fått en god finansiering . Det gäller både skolan och universitet och högskolor. Reformtakten har som sagt varit hög. Man har fått backa på vissa saker, till exempel minskad byråkrati för lärarna – det tror jag var bra. Vi har lite bråttom. Vi kan inte lämna flera årskullar i en dålig skola. Vi måste arbeta intensivt och snabbt för att så många ungdomar som möjligt ska räddas från att gå kvar i den gamla flumskolan. Där har vi lyckats och kommit mycket långt på väg. Men det kommer att dröja ytterligare långt efter valet innan skolresultaten på ett signifikant sätt kommer att ha förbättrats. 78 (V) replik: Man kan nästan inte tro att vi har haft borgerliga läroplaner när man hör den här debatten. Jag tänkte prata om en annan sak. Ni brukar gärna prata om ökade drivkrafter för arbete, det vill säga att det ska straffa sig att vara arbetslös och egentligen att inkomstskillnaderna då ska öka. Det brukar ni i vara öppna med, och det tycker jag att ni ska ha kredd för – ni vill se ökade inkomstskillnader. har ni sänkt ersättningen till de arbetslösa. De betalar högre skatt än den som har turen att vara frisk och ha ett jobb – drygt 12 000 mer än den som har jobb och tjänar . Ni har ökat kontrollen, försvårat möjligheten att få en bra omställning och gjort det svårare att gå med i a-kassan. Ni konstaterar nu i budgeten att ni har misslyckats med matchningen och att det råder en utbildningsmässig obalans, och till det föreslår ni 2 000 fler utbildningsplatser. Men det är 70 000 fler arbetslösa. Det är 70 000 fler arbetslösa och en långtidsarbetslöshet som har ökat med , och i går det tio arbetslösa på varje ledigt jobb. I , som jag kommer ifrån, går det 18 arbetslösa på varje ledigt jobb. Det är inte lätt att få ett jobb. Det är alltså 70 000 fler arbetslösa än när ni tillträdde 2006, . har utbetalningarna till de arbetslösa minskat med 12 miljarder. Frågan till dig blir: Vad gör de arbetslösa för fel eftersom de måste hållas kort och straffas ekonomiskt? Och varför är det 12 miljarder mindre i utbetalningar när det är 70 000 fler arbetslösa? 79 (FP) replik: har den lägsta långtidsarbetslösheten av alla länder, med något enstaka undantag. , sedan vi tillträdde har det varit en ganska djup finanskris. Det har noterat under sina år i finansutskottet, men när hon står i talarstolen förefaller den över huvud taget inte ha ägt rum. Sedan är det den vanliga litanian från om att allting blir sämre. Jag har tidigare försökt förklara att det som är grunden för att ska vara ett bra samhälle ur jämlikhetssynpunkt är att man har en god ekonomisk tillväxt och att människor har välavlönade jobb. Ju bättre tillväxt och drag vi har i ekonomin, desto fler har jobb. Vi har också en ökad sysselsättning med över 200 000 personer sedan regeringen tillträdde. Det är det kortsiktiga konjunkturella problemet. Det har visat sig vara mycket mer utdraget och besvärligt än någon kunde ana när krisen kom 2008. Vi har också långsiktiga strukturella problem som vi angriper, bland annat genom utbildningspolitiken och genom att brygga över från skolan till arbetslivet. Det är de vägar som vi har på det korta och det lite längre perspektivet vad beträffar arbetsmarknaden. Låt mig än en gång invända mot beskrivningen av att klyftorna ökar i . Det är inte så, ! Jag tycker att det är en svartmålning. I Finanspolitiska rådets rapport konstaterar man enligt de gängse, etablerade måtten att inkomstfördelningen är ungefär densamma som den var 2006. Det har inte skett någon försämring. Anmärkningsvärt gynnsamma fördelningseffekter, sade vid den hearing där även var med. 80 (V) replik: