prot · H00989 · 2013-04-11 00:00:00 — Däremot har parterna Fastighetsägarna, och presenterat en utredning. De hävdar att en hyresrätt på tre rum jag tror att den var är missgynnad motsvarande . Det är ganska mycket pengar när vi nu pratar om hyreshöjningar på . Avser att göra någonting åt det här? Ni har ju ändå en fot inne i regeringen. 77 (FP) replik: Neutraliteten är en otroligt viktig fråga. Det är dock inte en ny fråga. Jag tror att man kan konstatera att många i denna riksdag har diskuterat och funderat över hur man ska lösa detta. Om lösningen hade varit enkel hade det säkerligen redan varit gjort, oavsett vilka som styrt. Men den är inte helt enkel. Det är en jätteviktig fråga att beakta. Hur skapar vi förutsättningar för att vi ska få den här mångfalden av boendeformer och för att vi ska kunna ha konsumenter som kan välja boende? Det behövs goda förutsättningar för att man ska kunna se till att de här upplåtelseformerna finns. Neutralitetsfrågan är en väldigt viktig fråga. Det pågår ett arbete för att se över beskattningsregler etcetera. Det är många faktorer som ska vägas in i detta. Jag kan säga till att den arbetsgrupp som har när det gäller bostadsfrågor också tittar på den frågan. Jag tror att många partier här i kammaren arbetar internt med de här frågeställningarna. Det är en viktig fråga. Sedan gäller det verktygen i övrigt. Det handlar om markanvisningar. Markpolitiken i kommunerna är jätteviktig. Vi alla i denna kammare vet att ansvaret för bostadspolitik är delat mellan kommuner och riksdag och regering. Här sätter vi ramverket. Kommunerna har också en rad verktyg. Det är viktigt hur exploateringsavtalen fungerar. Jag gillar ägarlägenheter och tror att det skulle vara fantastiskt om den möjligheten utvecklas. Det handlar om att vi ser till att det generellt sett byggs mer, för då lättar det för alla på bostadsmarknaden. Det finns mängder av åtgärder som vi behöver vidta. Om jag hade haft i replikskiftet hade jag gärna tagit upp hela programmet. Men det hinner jag inte. Det får jag återkomma till. 78 (C): Frågan om hur vi på bästa sätt kan få fram nyinvesteringar och renovering i bostäder löper som en tråd genom mycket av det som ska diskuteras . Vi måste ta bort byggbromsen, som gör att det byggs få hyresrätter och att det saknas bostäder där efterfrågan finns och är som störst. Vi måste också uppmärksamma de orter i hela landet där efterfrågan är liten, där bostäder står tomma och outnyttjade. Vi i ser hela landet. Vi har i motions- och reservationsfloden till det här betänkandet fått förslag om förbud mot att ombilda allmännyttiga hyresrätter till bostadsrätter. Vi har förslag på att det i detaljplaner ska fastställas vilken upplåtelseform ett bostadsbestånd ska ha. Dessutom finns det förslag om att modernisering och ombyggnad inte ska kunna täckas med hyror och att skyddsregeln, som faktiskt infördes , också ska gälla vid standardhöjningar. Det handlar också om att vi ska gå tillbaka till det system där de hyror som de samhällsägda bostadsföretagen förhandlat sig fram till med ska lämnas över till övriga fastighetsägare för att de ska rätta sig efter och anpassa sig till dem. Det är reglering, styrning, krångel och skärpning av lagar. är det en fråga som alltid återstår att besvara: Vem är det som ska betala alltsammans? Hur ska det kommunägda bostadsföretaget kunna få loss kapital i sin egen balansräkning till nyinvesteringar och renoveringar om man förbjuds att sälja bostäder till hyresgäster som vill äga sin bostad? Hur ska hyresintäkterna kunna räcka till omfattande och nödvändiga renoveringar och ombyggnader om de knappt ger utrymme för att bekosta det löpande underhållet? Varför ska en privat eller allmännyttig fastighetsägare eller markägare eller byggherre någonsin bry sig om att ansöka om planläggning av bostäder om risken finns att det redan i detaljplanen bestäms vilken upplåtelseform var och en av de nybyggda bostäderna ska få? Vem skulle vara intresserad av att äga och hyra ut bostäder om man måste ansöka om planändring för att en hyresgäst eller en samling hyresgäster vill köpa loss ägarlägenheter, bilda bostadsrättsföreningar eller kanske bilda en kooperativ hyresrätt? Eller fastighetsägaren kanske vill sälja fastigheten till någon annan som ska fortsätta att hyra ut eller ombilda. Man skulle kunna tänka sig att det fanns en tanke bakom den kritik som ofta framförs från Socialdemokraternas håll om att är krånglig och borde förenklas. Men det gör det inte. I stället föreslår de , med och stöd, att det utöver allt annat som ingår i en lång och besvärlig planprocess också ska bestämmas, samrådas, regleras och överklagas när det gäller vilka upplåtelseformer det är som ska gälla i detaljplanen. är det ett avgörande bevis för att talet om att PBL borde förenklas är snack och att den rödgröna politiken i stället leder till en ännu större osäkerhet och brist på initiativ och investeringsvilja hos dem som skulle vilja få en plan antagen men som själva vill kunna bestämma vilken upplåtelseform som de nya bostäderna ska ha. Missförstå mig inte! Den äger, skulle man kunna säga. Den som hyr sin bostad får ju all inclusive till ett fast pris, sådant som den som äger sin bostad själv måste beställa och betala för. Speciellt gillar vi de hyresrätter som skapas vid sidan av och som blandas med andra upplåtelseformer, som bidrar till mångfald och motverkar segregering. Vi gillar alla nya bostäder eftersom de bidrar till bostadsmarknaden och gör att konkurrensen ökar så att bostadspriserna kan minska där de är för höga och att de kan öka där de är för låga för att någon ska kunna bygga nytt. I småorterna, i Landsortssverige, kostar det mer att bygga huset än vad det är värt den dagen man flyttar in. Vi gillar också de allmännyttiga bostadsföretag som varit ärliga mot sina hyresgäster genom att inte avtala om så låga hyror att det inte finns några medel som är reserverade till det underhåll som är nödvändigt och oundvikligt. Det kan ju inte komma som en direkt överraskning vare sig för dem eller för hyresgästerna att det kommer att behöva göras stambyten, isolering, fönsterbyten, beläggningsförändringar i badrum och fasadrenoveringar i ett hus som är byggt . Jag är ute på en bostadsturné och träffar ganska många vd:ar och styrelseledamöter från de kommunägda bostadsföretagen. Det finns en medvetenhet där om nyttan av att köra med öppna kort gentemot hyresgästerna och se till att de redan från början kan vara delaktiga och bidra i det nödvändiga arbetet med att skapa ett gott fastighetsunderhåll. De kommunala bostadsföretagen brukar sätta av en tredjedel av hyran till underhåll och renovering. Då minskar man också driftskostnaderna, och det blir lättare att få kalkylen att gå ihop. Kan man dessutom, utöver renoveringen, se till att förtäta, bygga på en våning och sätta in hissar i det högre huset både ökar man standarden och får nya intäkter som kan betala av investeringen. Alliansen tror på en mångfald av lösningar och en större frihet att själva utforma dem. Men , och vill lagstifta, likforma och reglera. Det hederligaste vore om ni som ytterligare vill bestämma, styra och subventionera kunde inse att det är just den politiken som skapat de problem vi ser med en renoveringsbubbla, där det på sina håll saknas resurser och vi har en bostadsmarknad med för få hyresrätter. , nestorn i nationalekonomi, dömde i sina memoarer ut den tidigare bostadspolitiken som en lång katastrof. Hyresregleringen, som visserligen har mjukats upp, var en tillfällig åtgärd efter kriget men har funnits kvar och gör att det än byggs för få hyresrätter i privat regi. håller med om det här, och i går sade de i en rapport om , fritt översatt, att hyresmarknaden kan förbättras på lång sikt genom att man rör sig mot mer marknadsanpassade hyror. vill se ett förslag från regeringen med ytterligare avregleringar av hyresmarknaden så att drivkrafterna att ombilda hyresrätter till bostadsrätter minskar och vi får ekonomiska drivkrafter att bygga, äga och förvalta hyresrätter också i privat regi så att tillgången på bostäder leder till lägre hyror och sjunkande priser på bostäder. Vi vill se enklare planförfaranden för snabbare och mer förutsägbara processer, där vi skapar förutsättningar för industriellt byggande och enklare upphandlingar av bra bostadskoncept för hyresrätter till låg kostnad som till exempel Sabos Kombohus. vill se en renovering av miljonprogrammets bostäder som är hållbar och energieffektiv och som inte på ett oskäligt sätt drabbar de boende med högre kostnader, utan snarare ger dem ett direkt inflytande med möjlighet att välja nivå och standard och också tillfälle att se över sin egen bostadssituation. Byggbromsen som hindrar bostadsbyggandet i medlut ligger an. måste den tas bort så att vi kan rulla ut de bostäder som behövs. Slutligen, herr talman, över till det vi är överens om: Det är välkommet att vi i samarbetar för att öka skyddet och rättigheterna för dem som utsätts för våld i nära relationer. har drivit de här frågorna, och regeringen har tillsatt förra länspolismästaren som nationell samordnare för att samla och stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet mot våld i nära relationer. ska också överväga hur stöd och skydd till brottsoffren kan utvecklas. Att stärka skyddet för den misshandlade i hyreslagen och stärka besittningsskyddet utöver vad som gäller ligger väl i linje med det. Det är kul och viktigt att alla partier vill bidra till att motverka våld och kränkningar som sker i relationer i hemmen, på gator och torg och i vardagen. Sammanfattningsvis, herr talman, är det alltså glädjande att vi är överens om att de mest utsatta behöver ett bättre skydd. Vi är väl egentligen också överens om att vi behöver bygga fler bostäder. Men vi är inte överens om hur. 79 (SD): bedömning är att marknaden inte ensam kan garantera alla medborgare rätten till en bostad. Stat och kommun bör därför bära ett gemensamt ansvar för att förse även resurssvaga grupper med ett värdigt boende samt skapa förutsättningar för marknaden att tillhandahålla olika former av boenden. Här spelar hyresrätten en viktig och oersättlig roll, då den kan erbjuda boende även till dem som saknar eget kapital. Hyresrätter är ett sätt att underlätta en flexibel bostadsmarknad där människor snabbt kan bosätta sig på nya orter efter egna behov som hyresrätten kan erbjuda en hög servicenivå, liten ekonomisk risk, ett enkelt utträde samt låga transaktionskostnader. En blandning av olika boendeformer bör eftersträvas vid nybyggnation för att motverka segregation och förbättra förutsättningarna att öka kontaktytorna mellan olika inkomstgrupper. I samma syfte bör en del av allmännyttans hyresbestånd kunna omvandlas till bostadsrätter om de boende så önskar. Hänsyn måste dock alltid tas till marknadens behov för att underlätta att fler hyresrätter byggs, och av den anledningen måste det även löna sig att bygga nytt. Kommunala bostadsbolag runt om i landet har olika förutsättningar såväl regionalt som ekonomiskt. Bostadsmarknaden är varierad och består av flera lokala bostadsmarknader som skiljer sig kraftigt åt vad gäller både efterfrågan och utbud. De har som sin gemensamma och viktigaste uppgift att tillhandahålla hyresbostäder till rimliga priser. Dess hyresgäster bör beredas största möjliga inflytande och ansvar över sin boendemiljö. Det kan av den anledningen finnas skäl att i vissa fall förflytta den strategiska översiktsplaneringen från till regional nivå. Dessutom bör förutsättningar ges för att renovera och hålla befintliga hyresrätter i gott skick, vilket delvis kan göras genom skattefria underhållsfonder för hyresrätter. Med förenklade och enhetliga byggnormer kombinerat med ett mer rättvist skattesystem kan incitamenten för att öka byggandet således också bli bättre. Det är glädjande att ett enigt utskott vill att de kvinnor och män som misshandlats av sin partner ska få bättre skydd mot att vräkas ur sin hyresrätt på grund av störningar och skadegörelse i samband med misshandeln. Efter att valt att undersöka detta fann vi att det fanns skäl att se över problematiken för att regeringen ska kunna återkomma med ett förslag till ändring i hyreslagen då den här typen av misshandel ofta sker i situationer där lägenheten utsätts för skadegörelse eller grannar störs av ljud. Det är otroligt viktigt att hänsyn tas till brottsoffrets omständigheter, eftersom han eller hon redan befinner sig i en utsatt och ofta förödande situation. Läget kan då inte bli så mycket värre om vederbörande också tvingas förlora sin bostad. Det är lyckligt att Alliansen svängde i frågan men beklagligt att de valde att bifalla detta förslag först efter mitt och tydliga ställningstagande. Det tyder på att det för Alliansen är viktigare att dölja ett nederlag i kammare än att se till att brottsoffer skyddas från en situation som de inte kan hållas ansvariga för. Att skydda brottsoffer från att hamna i en ännu mer allvarlig situation är något som vi sverigedemokrater alltid kommer att arbeta för. Av den anledningen vill jag å vägnar tacka de vänsterpartister som lyft upp de här problemen och tacka för att de har väckt de här motionerna, även om vi med det sagt inte alls står bakom allt som skrivits i motionerna. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. 80 (KD): Först skulle jag vilja yrka bifall till utskottets förslag. Det är ingen nyhet att har byggt alldeles för få bostäder, mindre än hälften av vad våra nordiska grannländer har gjort per capita och långt under snittet bland . De bostäder som byggs är i regel bostäder i högre prisklasser. För att ändra på det här krävs en medveten och konkret politik som skapar bättre förutsättningar att bygga och en bättre fungerande bostadsmarknad, en politik som inser alla människors rätt till en bostad under rimliga villkor. Politiken ska skapa goda spelregler som marknaden kan agera sunt utifrån. För det krävs ett samspel mellan den kommunala och statliga nivån, mellan politik och marknad, mellan fastighetsägare och hyresgäster. Alla måste delta. Det är därför mycket glädjande och inspirerande att följa regeringens arbete för att uppnå en bostadsmarknad som stimulerar rörlighet, tillgänglighet och mångfald. Ett exempel på det är att efter ändringarna i lagen om andrahandsuthyrning har utbudet ökat med . Dessutom har de hyror som har varit en del av svart hyressektor genom lagändringarna blivit vita, vilket gör bostadsmarknaden mer ärlig och innebär att korrekt beskattning kan uppnås då vi vet hela hyreskostnaden. Jag ser med spänning fram mot regeringens kommande åtgärder som grundar sig i väl genomförda utredningar. Särskilt viktig för debatten är som gav konkreta förslag till en bättre fungerande hyresmarknad. Jag tror att 2013 kommer att bli då vi, när vi ser tillbaka på det, kan konstatera att vi tog många steg i rätt riktning för en bättre fungerande hyresmarknad. trädde lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag i kraft. Efter att ha varit en del av det här utmärkta utskottet i drygt en månad har jag just den propositionen från regeringen som min kvällslektyr. Det var en historisk överenskommelse mellan Fastighetsägarna i , , och regeringen. Den innebar bland annat att de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen ska bedriva sin verksamhet enligt affärsmässiga principer. Syftet är att skapa likvärdiga förutsättningar för kommunala bolag och privata fastighetsägare. Bruksvärdessystemet är kvar, och en skyddsregel infördes som är tänkt att motverka kraftiga hyreshöjningar. Det har vi hört de flesta talare ta upp här. har här en viktig roll när det gäller att se till att en eventuell höjning av hyran sker under en skälig övergångstid. har regeringens uppdrag att noga följa konsekvenserna av de nya reglerna i reformen . Man ska också följa effekterna och konsekvenserna med sikte på framtida utvärderingar. Den viktigaste åtgärden för att främja ett fortsatt utbud av bostäder, inte minst hyresrätter, är att skapa långsiktigt stabila villkor för såväl byggande som förvaltning och ägande. Det är så man skapar förutsättningar för investeringar och vilja att förvalta och äga hyresfastigheter. Regelkrånglet måste minska och förutsättningarna för att bygga bostäder väsentligt förbättras. Tiden från idé till färdigt hus är alldeles för lång. Planeringsprocessen är snårig och måste rätas ut och breddas. Det regionala inflytandet över bostadsplaneringen måste också stärkas. Alla som har varit uppe i talarstolen och talat , från olika partier, har den gemensamma uppfattningen att vi behöver få fart på byggandet. Dock är vägarna dit lite skiftande. Kommunerna har ju ett bostadsförsörjningsansvar, och de kommunala bolagen är ett medel för att nå resultat. Kommunerna kan göra mer än de gör . De kan snabba på planprocessen, och vägen fram till detaljplanelagd mark kan kortas. Markfrågan är ju central. I storstäderna är det framför allt tillgången till mark som är problemet. Men det finns även andra hinder, som till exempel bullerregler. Där pågår just nu en utredning. Sedan har vi överklagandetiderna, som är ett problem. Regeringen har anslagit mer pengar till länsstyrelserna för att korta handläggningstiderna och utfärda tydliga och gemensamma mål för alla länsstyrelser. har analyserat vilka hinder som finns för ekonomiskt svaga grupper att ta sig in på bostadsmarknaden. Det är någonting som debatten har rört vid ganska mycket. Nästan en miljon svenskar riskerar att inte få ett hyreskontrakt på grund av skärpta krav. Till exempel kan fastighetsägarna, både kommunala och privata, kräva att hushållet ska ha en årsinkomst motsvarande hyran. då det är mycket vanligt att människor är anställda via bemanningsföretag, alltså inte fast anställda, kan de här säkerhetskraven för hyror vara ett stort problem. Vi måste underlätta för människor att etablera sig på hyresmarknaden och behöver ha säkerhetskrav som är verklighetstrogna och realistiska. Ett enigt utskott har beslutat att lägga fram förslag om ett tillkännagivande till regeringen som avser en översyn av hyreslagen för att öka skyddet för att få bo kvar för den som har misshandlats i sitt hem av sin make eller sambo. Den typen av misshandel sker ofta i situationer där lägenheten utsätts för skadegörelse. Både skadegörelsen och de störningar som andra hyresgäster i huset utsätts för kan leda till att hyresgästerna förlorar lägenheten. I den rättsliga prövningen efter en sådan uppsägning tar rätten i många fall inte tillräcklig hänsyn till den misshandlade partnerns och eventuella barns behov av lägenheten. Man tar inte heller alltid tillräcklig hänsyn till brottsoffrens utsatta situation. Det gäller framför allt ur barnets perspektiv. Även om dagens lagstiftning redan ger sådana möjligheter ser vi ett värde i att ytterligare stärka skyddet för dessa brottsoffer och se över tillämpningen av gällande regler. Framför allt gäller det som jag sade ur barnets perspektiv. Regeringen genomför just nu en lång rad åtgärder för att stärka skyddet för brottsoffer. Mot den bakgrunden är det rimligt att göra översynen av de bestämmelser i hyreslagen som kan ha koppling till just det här problemet. , herr talman, vill jag säga att regeringen arbetar aktivt för att stärka skyddet för misshandlade i nära relationer och utnämnde till nationell samordnare mot våld i nära relationer för att hon skulle belysa flera aspekter av problemet. I hennes uppdrag ingår bland annat att överväga hur skyddet för och stödet till brottsoffren kan stärkas. Förutom att fokusera på stöd till brottsoffer ska utredningen även se över möjligheterna till ett bättre förebyggande arbete och stärkt samordning mellan olika aktörer. Arbetet ska redovisas . bostadspolitik utgår från den enskilda människans ansvar, möjligheter och skyldigheter. Rätten till ägande måste tillgodoses som samhället behöver garantera en solidarisk bostadspolitik, där även den som inte är köpstark har rätt till ett gott och tryggt boende. Bostadspolitiken måste inriktas på att, utan detaljstyrning, skapa förutsättningar för ett ökat byggande och ett billigare boende. 81 AMINEH KAKABAVEH (V) replik: påstod i sitt anförande att utbudet när det gäller andrahandsuthyrning har ökat och att den svarta hyresmarknaden har minskat. Mina frågor är: Vad har han för data? Var finns det faktaunderlag som vi inte vet om men som vet om? I högerregeringen ligger KD i spetsen, med Attefall som bostadsminister. Vad har ni för ansvar när det gäller skyddsreglerna för de människor vilkas bostäder renoveras delar av det mot deras egen vilja och som ska få betala överhyrorna? Folk tvingas flytta. KD talar om individens möjlighet och rättighet. Vad finns det för rättigheter för de människor som egentligen inte kan påverka sitt eget boende och tvingas flytta efter en renovering? Det är en renovering som inte är deras fel; det är inte deras fel att lägenheten inte är ombyggd eller renoverad . ska barnfamiljer, äldre och fattiga flyttas. Vad är det för politik KD driver när det gäller just dessa individer? Ni låtsas stå på de svagas sida, men i själva verket genomför ni en politik som inte alls är som ni påstår. 82 (KD) replik: Jag tackar Amineh. När det gäller var jag har hittat underlaget: Om vi tror att Svenska Dagbladets undersökningar kan vara ett bra underlag är det bara att läsa den tidningen. Där finns nämligen just det underlag som beskriver det jag gjorde. Det kan du alltså googla på, om du vill. När det sedan gäller dessa renoveringar, som kan resultera i en höjd hyra, har flera varit uppe och debatterat detta. Precis som du säger är det klart att av bristande underhåll får sina konsekvenser. Då kan man se på vilka som har styrt landet under dessa . Det är skiftande regeringar och ett skiftande ansvar. Alla måste ta ansvar för att det ser ut som det gör när det gäller till exempel miljonprogrammet. Jag håller med dig om att det finns ett problem när man renoverar och att det alltså skulle resultera i en höjd hyra där vissa människor måste lämna lägenheten på grund av att kostnaden ökar. Jag håller också med om det vi har hört tidigare, nämligen att det finns en fördyrande kostnad för den som bor i hyresrätt över huvud taget. Jag tycker att det är ett problem. Vad vi ska göra åt det får vi titta på. Jag menar dock att det är viktigt att komma ihåg vem som bär ansvaret. Jag menar att vi som parti har en stark känsla för människor som lever i utsatta situationer. Jag vet att jobbar med detta och att vi har flera utredningar som är i gång och arbetar med att se över detta med människor som hamnar i olägenheter när de drabbas av höjd hyra efter reparation. Om du följer utvecklingen ska du alltså se att vi tar ansvar för våra handlingar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 8 § Beslut om ärende som slutdebatterats MJU12 Naturvård och biologisk mångfald m.m. Punkt 11 (Täktbestämmelser) 1. utskottet 2. res. 15 (MP, V) Votering: 259 för utskottet 35 för res. 15 1 avstod 54 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 96 M, 19 FP, 18 C, 19 SD, 14 KD För res. 15: 19 MP, 16 V Avstod: 1 S Frånvarande: 18 S, 11 M, 6 MP, 5 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 5 KD Punkt 19 (Myllrande våtmarker) 1. utskottet 2. res. 24 (S, MP, V) Votering: 166 för utskottet 130 för res. 24 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 19 FP, 18 C, 19 SD, 14 KD För res. 24: 94 S, 20 MP, 16 V Frånvarande: 18 S, 11 M, 5 MP, 5 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 5 KD Punkt 21 (m.m.) 1. utskottet 2. res. 26 (MP, SD) Votering: 255 för utskottet 40 för res. 26 1 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 95 M, 19 FP, 18 C, 15 V, 14 KD För res.