prot · H009107 · 2013-05-17 00:00:00 — Han riskerar därmed att bli hänvisad till socialbidrag. Här handlar det om en enskild person som har kommit i kläm. Å andra sidan vet jag att statsrådet inte kan och inte ska ingripa i myndighetsutövning gentemot enskild, vilket gör att statsrådet inte kan säga så mycket om detta. Däremot är det jätteviktigt att de personer som drabbas av problemen får hjälp. Jag tänker på alla de fyra miljoner löntagare som under hela sitt yrkesliv troget betalar eller har betalat för att de den dag de drabbas av sjukdom eller minskad arbetsförmåga ska få hjälp. De har räknat med att det ska fungera och att de ska kunna lägga all sin kraft på att komma tillbaka till arbetet. För de drabbade handlar detta faktiskt om försörjningsmöjligheten. Den förda politikens negativa konsekvenser börjar nu synliggöras på område efter område. Det ger till och med eko i vår omvärld och ger vårt land dåligt rykte som välfärdsstat. Klyftor växer snabbast i , gick det att läsa i en ny i . låg vi i topp och var ett skyltfönster mot världen när relativ fattigdom jämfördes. har vi rasat till fjortonde plats. Den kraftiga förändringen och ökningen av klyftan har skett efter 2006. Arbetslösa, sjuka och pensionärer får betala priset. Om nu statsrådet mot förmodan inte är nöjd med vad som sker undrar jag givetvis varför regeringen visar så stort ointresse för problemet och vidtar så få åtgärder för att minska klyftan i samhället. 12 Statsrådet (M): Interpellanten blandar och ger. Jag ska göra ett axplock ur detta. Jag börjar med lite mer historia. Den svenska sjukförsäkringen har alltid utgått från den svåra frågan om en person till följd av sjukdom har nedsatt arbetsförmåga. Det är inget nytt påfund. Så måste sjukförsäkringen i varje civiliserat samhälle fungera. Det är ingen yrkesförsäkring eller allmän inkomstförsäkring. Om en människa till följd av sjukdom inte kan utföra det arbete hon har eller något arbete alls träder försäkringen in. Så var det även , vill jag be att få erinra de socialdemokrater som har glömt det arv som de själva har varit delaktiga i. Det har alltid funnits bedömningsfrågor om vad nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom betyder. Kan en person utföra sitt nuvarande arbete eller inte? Kan en person jobba över huvud taget, eller borde hon, likt 73 000 andra , bli förtidspensionär? Det enda sättet att slippa dessa svåra frågor är att sjukskriva alla. Jag vet att ni gång på gång vill antyda dramatiska förändringar men till varje pris undvika att säga: Vi vill tillbaka till hur det var . Det vore ärligare och intressantare om vi hade en systemdiskussion i , om ni ville säga på allvar: Vi vill hellre ha 73 000 nya förtidspensionärer , så att vi slipper ta i de svåra frågorna om hur vi hjälper människor tillbaka och om när detta går och inte går. Men ni låtsas som att det finns en enkel lösning på detta och att ingen kvalificerad behöver göra svåra bedömningar för att empatiskt, korrekt och rättssäkert hjälpa människor att undersöka sin arbetsförmåga. Det finns inga sådana genvägar. Det visste ni så länge ni var i regeringsställning, fram till dess att ni tappade greppet och själv formulerade halveringsmålet, det vill säga att skulle halvera antalet sjukskrivningar. Jag tycker att historielösheten i socialdemokratin ibland är helt förbluffande. Det andra jag vill säga är att har att bedöma en halv miljon nya sjukfall , en halv miljon nya sjukfall, varav de allra flesta dess bättre handlar om sådant som både du och jag drabbas av och snabbt kommer tillbaka från. En del fall är inte sådana. En del fall är komplicerade. En del fall blir långvariga. Om man har en halv miljon sjukfall att bedöma måste man ha system för detta som fungerar, som den enskilde kan uppleva som rättvisa och korrekta men som också är rättssäkra nog att funka i domstol. Då duger det inte att säga att det här känns lite fel. Då duger det inte att säga att man borde behandla alla på ett sätt som är lite bättre. Det här är ganska svåra saker. Om man ska fatta beslut i 20 miljoner fall , 20 miljoner individuella beslut, måste man också ha ganska rättssäkra och begåvade system. Jag tycker ibland att ni trivialiserar den här frågan och tar upp mer eller mindre korrekta beskrivningar av personer som uppfattar sig som, eller har blivit, felaktigt behandlade. Även där har vi i så fall ordentliga system för att överklaga och få sin sak rättsligt prövad. Jag tycker att ni ibland glömmer bort att det finns skäl till att vi har dessa och att vi en gång införde ett system som syftar till att alla som kan jobba ska jobba. Det är nämligen bara då vi får resurser till de människor som inte kan jobba. Om detta vore jätteenkelt skulle vi inte ha någon sjukförsäkring eller sjukförsäkringspolitik. råkar det vara ganska komplicerat, och jag menar bestämt att vi inte ska gå tillbaka till hur det var . 13 (S): Kanske kan man erkänna att det förmodligen har gjorts för lättvindiga sjukskrivningar och inte erbjudits tillräcklig hjälp i somliga fall tidigare. Det är viktigt att personer som verkligen är sjuka ges möjlighet till försörjning. Blandar och ger, säger statsrådet. Jag vill bara belysa problem som de drabbade står inför. Vi har sett det förr och ser : en regering som vägrar inse verkligheten, som är nöjd med hur det ser ut, som monterar ned trygghetssystem och som vägrar att vidta åtgärder när det är uppenbart att de system man har byggt upp är fel. Någon måste ta huvudansvaret för sjukförsäkringssystemen och se till att myndigheterna pratar med varandra. Det är när du mår som sämst som försäkringen ska fungera, inte slå undan benen på de människor som är i behov av hjälp. inte folk mellan stolarna! Jag önskar att jag kunde vända mig till de drabbade och säga: Ni kan känna er trygga, det kommer att bli bättre. Men, herr talman, det kan jag inte göra efter de svar jag får från statsrådet. I stället väljer jag att upprepa ord om att medlemmar tappar förtroendet för socialförsäkringssystemet. Min slutsats efter dagens debatt är att för att orka vara sjuk i måste man vara frisk. 14 Statsrådet (M): Jag är den första att gärna ta en diskussion mer i konkreta detaljer om exakt vilka regelverk i nuvarande sjukförsäkring som kan förbättras och borde ändras. Jag ser själv en lång lista på saker och ting. Det finns pågående processer som gör att det blir bättre. Jag har nämnt några här. I går tog jag initiativ i regeringen till att se ytterligare på en fråga, nämligen: Finns det skillnader mellan somatiska sjukdomar och fysiska åkommor å ena sidan och psykisk ohälsa å andra sidan? Bör därför sjukförsäkringen på något sätt fungera annorlunda i de båda fallen? Det är en långsiktig, jättestor och viktig fråga. Jag är fylld av ödmjukhet inför att jag inte alls är säker på att allting är rustat och riggat på rätt sätt . Det vore intressant dock om vi kunde ha en sådan diskussion. Om ni ändå ville säga att vi nu har återställt och säkrat den svenska sjukförsäkringen på ett sådant sätt att den fungerar som den ska, låt oss nu diskutera enskildheter. Eller vill ni i grund och botten diskutera om vi ska gå tillbaka till det gamla eller inte? Ni blandar och ger på den punkten. låtsas ni som att ni vill gå tillbaka till det gamla fast helt utan det gamlas konsekvenser. låtsas ni som att det nya skulle kunna fungera helt utan komplikationer och att inga enskilda människor någonsin ska komma i situationer där de tycker olika. Så enkel är inte världen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2012/13:391 om trängselskatten i 15 Statsrådet (M): har frågat finansministern dels om han gjort det ställningstagandet att det är möjligt att lokalt folkomrösta om en statlig angelägenhet som trängselskatten i , dels vad det skulle få för konsekvenser för det västsvenska infrastrukturpaketet om en majoritet i skulle säga nej till trängselskatt. Interpellationen har överlämnats till mig. Jag kan inledningsvis konstatera att trängselskatten i har beslutats av riksdag och är reglerad i svensk lag. Jag kan också konstatera att en ändring i svensk lag endast kan ske genom beslut av . Fullmäktige i kan besluta om att genomföra en folkomröstning som ett led i beredningen av ett ärende i vilket kommunen har beslutanderätt. På frågan om det är möjligt för att folkomrösta om trängselskatten i är svaret att det beror på vad kommunens invånare har att ta ställning till vid folkomröstningen. Fullmäktige kan genom en folkomröstning inhämta invånarnas synpunkter i fråga om trängselskatten. På så sätt kan folkomröstningen ge politikerna på lokal nivå ledning i frågan om fullmäktige bör ta upp frågan om trängselskatt med regeringen och därigenom försöka förmå regeringen att till föreslå en ändring av lagstiftningen. kan däremot inte fatta beslut om att avskaffa eller ändra ett beslut som fattats av . En folkomröstning om trängselskatten i har således ingen direkt inverkan på lagstiftningen om trängselskatt. Regeringen förutsätter också att ingångna avtal följs och att de stora satsningar som ingår i avtalet därmed kan genomföras. Om regionen ändrar uppfattning i frågan om trängselskatt är min utgångspunkt att det då rimligen åligger regionen att skjuta till nödvändiga medel för att hantera de omfattande underskott som skulle uppstå i finansieringen av de aktuella projekten. I annat fall saknas finansiering för objekten inom de beslutade tolvåriga ekonomiska ramarna för infrastruktur, vilket gör att de ej kan byggstartas. 16 (S): Tack så mycket för svaret från statsrådet. Svaret stämmer till stora delar överens med vad jag själv tycker, vilket inte alltid är fallet när man får svar från statsråd på frågor. Dock är resonemanget passerat på en punkt, detta att man kan genomföra en folkomröstning som en del i beredningen av ett ärende. Vi ska komma ihåg att överenskommelsen, som framgår av svaret, mellan , , kommunerna runt , och staten redan är undertecknad. Det var det som föranledde att fatta beslut om trängselskatt på förslag av regeringen och också på förslag av . Frågan har beretts tidigare, och då kunde man möjligen ha diskuterat om det skulle vara en folkomröstning. Folkomröstningsfrågan har därefter också varit uppe i fullmäktige i . Fullmäktige fattade beslut om att man inte skulle ha någon folkomröstning eftersom man hade ingått en överenskommelse med staten om det stora infrastrukturpaketet, där trängselskatten ingår som en väsentlig del i finansieringen med hela . I den delen menar jag att svaret är lite undanglidande. Det är ingen beredning längre; frågan är avgjord. Det framgår tydligt att situationen just nu är den att ingångna avtal ska följas. Då blir frågan politiskt väldigt intressant. Socialdemokraterna, i har varit med och tagit del av förhandlingarna med staten och sagt: Nej, frågan är färdigberedd. Här föreligger inga förutsättningar för att folkomrösta om trängselskatten då den redan är införd. Men ett annat parti i kommunstyrelsen i , Moderata samlingspartiet, har lagt fram förslag om att man ska genomföra en folkomröstning. Det är väldigt märkligt, för i har ju själva varit med och förhandlat och tidigare fattat beslut om att man ska genomföra paketet. De har också sagt, , att man inte ska ha en folkomröstning om trängselskatten. plötsligt säger de att nu ska vi ha en folkomröstning. Jag skulle vilja ställa en fråga till som jag tycker är ganska väsentlig. Det är nämligen så att den moderata gruppledaren i , , har till sagt att han har haft kontakt med regeringen inför sitt ställningstagande om att kräva en folkomröstning om trängselskatten. Stämmer det verkligen? Det är den ena frågan. Den andra blir då: Vad har ni då resonerat om? Har regeringen verkligen tyckt att det är bra att kräver en folkomröstning om trängselskatten i ? 17 Statsrådet (M): vet att jag som statsråd är ute i hela landet och träffar många kommunala företrädare, även företrädare i , oavsett om de har moderat stämpel eller socialdemokratisk stämpel. Jag tycker att det är viktigt att ha de här kontakterna. Däremot är jag väldigt noga med att inte komma överens om olika saker som det inte finns någon öppenhet i. Men samtal förs ju alltid om det mesta, för jag tycker att det är viktigt att följa vad som händer och sker. Det är helt riktigt att det finns ett avtal, och det är viktigt att alla som ingår avtal har för avsikt att följa dem. Om någon part skulle önska något annat måste den i så fall ta upp det med de andra parterna. Sådant är naturligtvis alltid möjligt. Vad jag har varit tydlig med är att det alltid får konsekvenser. Därför ska man vara beredd, oavsett vilket avtal det gäller, på att någon kan ha en annan uppfattning eller möjlig tanke om att göra någonting annat. När det gäller det västsvenska paketet gäller avtalet tills något annat är sagt, och det finns inget annat sagt . Jag tycker att man ska följa med lite i vad som har hänt även sedan avtalet om västsvenska paketet beslutades. Det har gjorts en skärpning i kommunallagen som trädde i kraft om möjligheten att genomföra just ett folkinitiativ. Det räcker egentligen med att av de röstberättigade skriver på en lista, något som har gjorts i , förvisso via en tidning men ändå. Då finns det en möjlighet att väcka ärendet i fullmäktige. Det är det som har blivit en skärpning, en möjlighet eller kanske ett hot jag vet inte hur man ska se det som vi har att förhålla oss till. En uppfattning som jag är tydlig med i mitt svar, och som det är bra att delar, är att man måste vara medveten om vem det är som fattar vilka beslut. Och när det gäller just trängselskatten, som i lag är beslutad av , är det i så fall som ska göra en förändring av lagen. Den rätten äger inte fullmäktige i eller i , som också har trängselskatt. Eftersom det som kallas folkinitiativ eller folkomröstning numera har möjliggjorts bör fullmäktige, om det är innan ärendet ska behandlas, få avgöra om man ska ha folkinitiativet folkomröstning eller inte. Det är naturligtvis viktigt att man då också funderar på hur frågeställningen ska se ut, så att de som har att ta ställning i en folkomröstning känner att den är relevant. Sedan är det inte ovanligt utan snarare vanligt att folkomröstningar är just rådgivande. Det ska ju finnas en möjlighet för lokala församlingar att samla in synpunkter på olika sätt, där folkinitiativ och folkomröstning är ett. måste i så fall ta ställning till om man har för avsikt att förmå regeringen att göra någonting annat när det gäller trängselskatten. Jag har uppfattat att många tycker att det västsvenska paketet är väldigt efterlängtat och väldigt nödvändigt och att det inte finns någon ambition att avbryta någonting, som till exempel första spadtaget för Marieholmstunneln , utan att avtalet ska gälla. Jag tycker inte att man ska göra den här frågan större än den är, för jag får inga andra signaler från något parti eller någon av de parter som har beslutat om västsvenska paketet än att man vill att det fortsatt ska vara kvar. 18 (S): Jag fick inget svar från statsrådet om man hade haft samtal med eller inte och heller inte vad man hade samtalat om inför det ställningstagande som har gjort. Jag hoppas att kan svara på den frågan i sitt nästa inlägg. Jag kan ha respekt för att partier som har varit emot från början, som och Vägvalet, vill ha en folkomröstning där de hoppas att få en majoritet som säger nej till trängselskatten. Frågan gällde dock Moderata samlingspartiet som har varit med hela resan. Ni sitter dessutom i regeringen och i . Ni är ordförande i kommunalförbund, är vice ordförande i kommunstyrelsen och sitter med i kommunstyrelsen. Ni har all information och har som sagt varit med hela vägen. Ni har sagt att dessa projekt är viktiga i det särskilda västsvenska paketet. Det gäller Marieholmstunneln, som statsrådet nämnde, liksom andra viktiga investeringar som ska göras, till exempel tågtunneln . Här har ni varit med, och därför blir frågan konstig. När ni har skrivit på, tagit i hand och är överens om att detta ska gälla vänder ni plötsligt och säger: ska vi folkomrösta. Vi andra har upplevt det som självklart att vi kan lita på det näst största partiet i , men det kan vi inte längre. Vad blir nästa fråga där ni gör en överenskommelse men upplever frågan som så besvärlig internt att ni vill ha en folkomröstning? Vi ska vara aktsamma om folkomröstningsinstitutet. Även om det finns möjlighet om av göteborgarna har skrivit på, som statsrådet sade, har inte gjort det. Då måste man ta ställning till om man ska ge möjlighet till folkomröstning eller inte. Då kommer frågan till de politiska partierna. Det är därför frågeställningen är viktig i detta sammanhang: Varför har ni fattat ett sådant beslut? Är det delar av paketet som ni i efterhand har fått ångest över och som ni inte vill vara med om? Eller tycker ni att det är bättre att höja kommunalskatten för att finansiera detta? Från moderat håll i har det uttalats att om det blir ett nej i folkomröstningen får man höja kommunalskatten, sälja egendom eller på annat sätt vara med och finansiera det hela. är det ingen lek med ord längre eftersom 2,7 miljarder läggs på detta . Det sitter hundratals människor och projekterar för de olika insatser som ska göras i , och det läggs ut beställningar på en lång rad företag. ska 30 000 årsarbetare jobba i Västsvenska paketet. Det handlar alltså om en mycket stor insats. Anledningen till att fattade beslut om trängselskatt var för att det inte gäller bara göteborgare utan alla boende i . Vi har också krävt att utländska fordon ska omfattas. Kommer det en proposition från regeringen om att utländska fordon ska omfattas av trängselskatten ? Kommer det en förändring av förseningsavgiften till i stället för , som är ett ganska trubbigt instrument ? Kommer kommunen själv att kunna besluta var de olika betalstationerna ska finnas inom ett begränsat geografiskt område, så som en statlig utredning lade fram förslag på ? gick remisstiden ut för denna utredning. Jag hoppas att statsrådet kan svara mig och ge ett löfte om att det kommer en proposition där dessa frågor klarats ut. 19 (FP): Utan att lägga mig i diskussionen i ska jag ta upp det viktigaste och gratulera alla västsvenskar och göteborgare till att ha fått ett ordentligt västsvenskt paket som underlättar trafiken genom och runt . Det är en stor framgång för hela . Vi som älskar att komma till tycker att det är mycket bra. kan vi också komma bort från en järnvägsstation som är en säck och inte modern. Jag har deltagit i ganska många debatter om trängselskatten och kan konstatera att det finns ett antal som älskar trängselskatten. Dock är de som betalar trängselskatt ganska reserverade till den. När trängselskatten ingår i ett stort paket är det viktigt att klara ut, precis som vi har gjort i denna region, att det är olika delar som gör att den är en nödvändighet. Den har gått från att vara en ren miljöskatt för att minska trafiken till att också bli en viktig finansieringskälla för andra trafikinvesteringar. Det måste vi erkänna, och det kommer att vara så. Vi har flera sådana här skatter. finansieras inte av skattebetalarna utan genom avgifter för dem som passerar. Förbifart kommer att finansieras på samma sätt. Den nya bron i är finansierad genom att kommunen har tagit en stor del av investeringen. Samma sak gäller i . Min uppfattning är att detta kommer att fortsätta runt om i . För att vi ska klara att förbättra trafikförhållandena, inte minst ur miljösynpunkt, är det viktigt att det finns olika finansieringsmöjligheter. När det gäller den göteborgska så kallade folkomröstningen är det riktigt som statsrådet och säger, nämligen att rättsverkan av en sådan omröstning är synnerligen oklar. Det har varit en lång rad folkomröstningar i och kommunerna runt om, och oavsett utfallet har de inte haft någon rättsverkan. Regeringen och har beslutat vad som ska gälla avseende trängselskatt efter framställan av , och samma sak i , efter framställan av . Skulle frånträda dessa avtal bortfaller alla bidrag från staten. De 17 miljarder i Västsvenska paketet som staten går in med står alla skattebetalare i för. Jag skulle kunna ta hand om dessa 17 miljarder här i och hitta nya investeringar, men jag är glad att staten har ingått ett avtal som gör att vi kan placera 17 miljarder i . Det är en mycket god sak för att vi gör det bättre för miljön och bättre för trafiken genom stora delar av . 20 Statsrådet (M): Först tänkte jag: Det kan inte vara möjligt att jag ska behöva ställa frågan till om det är hans uppfattning att förändringen i kommunallagen om möjlighet till folkinitiativ var en dålig förändring. Jag väljer dock att inte ställa denna fråga eftersom det var ganska stor enighet om att denna förändring skulle göras. När folkomröstning förs på tal i en kommun måste man försäkra sig om att de som ska rösta vet vad det faktiskt innebär och vad det ger för möjlighet till förändring. Då är det rätt tydligt att folkomröstningen oftast är rådgivande, men man använder det som ett underlag om man vill något annat. När det gäller just trängselskatten kan inte en folkomröstning i eller ta bort trängselskatten. Det måste beslutas av eftersom i lag har infört trängselskatt. Det är den ena delen. Det är viktigt att avtal som är ingångna hålls, oavsett om det gjordes före kommunallagens skärpning eller efteråt. Det är en viktig förutsättning. Det finns de som ibland tycker att staten inte håller sina avtal som det är tänkt. Staten ska vara duktig på att hålla ingångna avtal, precis som alla andra. Det västsvenska paketet är en fråga som diskuterats , inte minst innehållet i dess olika delar. Det har skett utifrån trängselproblematik, miljöperspektiv, framkomlighetsskäl och trafiksäkerhetsskäl. När man har en paketlösning finns där alltid delar som inte alla gillar fullt ut, men det fina är att man till slut kommer överens om någonting. Här handlar det bland annat om stads möjligheter att i arbetet med K2020 fördubbla kollektivtrafiken, hitta bra lösningar över den älv som delar staden det händer på många ställen att en älv delar en stad eller en region och därmed försöka vara framsynt i sitt tänkande. Oavsett vilka samtal jag haft och oavsett med vem och från vilket parti finns ingen som på något sätt har framställt, varken formellt eller informellt, att man har för avsikt att bryta det avtal som ingåtts. Då måste det avtal som finns gälla fram till dess att någon annan förutsättning finns. Annars kommer vi, herr talman, att tala utifrån hypotetiska antaganden. När det gäller det som var inne på är det alldeles riktigt att trängselskatten i första hand infördes som en miljöstyrningsåtgärd, men den har kommit att bli ett viktigt instrument även för finansiering. Detta ska ses i sammanhanget att man kan göra investeringar genom låneupptag och även göra investeringar än man annars kunde ha gjort. Det kan de facto innebära att när en väg byggs kan den användas för kollektivtrafik eller för att minska trängseln, vilket kommer fler till godo. fråga, som är en viktig ingrediens och fanns med inte minst i diskussionen om det västsvenska paketet, gällde de utländska fordonen. Där har gjorts en utredning, och ja, det är den absoluta målsättningen. Jag skulle i stort sett kunna lova att ska det gälla också för alla utländska fordon. Det kommer även att bli en förändring i den som jag tycker feldimensionerade förseningsavgiften den är inte rimlig och kommer att ändras. 21 (S): Det var bra besked i slutet av inlägget. Jag hoppas att det även gäller de andra delar som jag tog upp tidigare, avgiften och att kommunen får bestämma var de olika stationerna ska vara i fortsättningen. Jag blir lite fundersam när jag lyssnar på . Menar statsrådet verkligen att man kan hålla en rådgivande folkomröstning men att den inte är viktig eftersom det är som fattar beslutet? Vi får nog inte leka med folkomröstningsinstitutet på det sättet. Här har det skett beredningar, man har fattat beslut, tagit i hand. Att därefter ha en folkomröstning skapar stor osäkerhet.