prot · H10925 · 2013-11-12 00:00:00 — En kostnad på ungefär 4 miljarder ska läggas på den redan blödande åkerinäringen. Det blir i ökade kostnader per lastbil och år. För ett litet åkeri med tre lastbilar i till exempel innebär det en årlig kostnadsökning på . Kom inte och säg att det inte har någon betydelse för svensk exportindustri och svenska företag. Det är klart att den kilometerskatt som Socialdemokraterna vill införa påverkar jobb och företagande. Klimatargumentet ekar tomt. per lastbil kommer att läggas på oavsett om det är en smutsig dieselmotor eller en biogaslastbil som har kört ut från eller Volvos produktionsområde. Socialdemokraternas politik för industrin ekar tomt. De har backat bandet och gått tillbaka till de gamla branschprogrammen. Framtiden stavas strategiska innovationsområden, riktade forskningssatsningar, nya produkter och sänkta kostnader för att driva företag, inte ökade pålagor och skatter i 30-miljardersklassen. Det kommer inte att skapa framtidstro och jobb i olika delar. 30 (S): Låt mig först slå fast att massa och papper till går på järnväg. Låt mig också slå fast att vägslitageavgiften handlar om att skapa konkurrensneutralitet för att inte slå ut de svenska åkerierna i och på andra platser. Denna debatt handlar om det utsatta läget för sågverk, papper och massa. Den handlar om det samhälleliga ansvar som ni kastade bort. har den svenska läkemedelsindustrin tappat innovationsförmåga. Branschprogrammet, receptet, kastades bort, och så har gjort i bransch efter bransch. Det vi behöver i näringspolitiken är ett nationellt innovationsråd som ser över hela vår industri och jobbar med utveckling. Vi behöver branschprogram som utarbetas och samverkar mellan företag, fack, samhälle och ekonomi. Vi behöver stimulera forskning för att hitta en annan produktanvändning och särskilt komma närmare pilotanläggningar och demonstrationsanläggningar och stödja detta. Skogsindustrin är grön till sin karaktär, nyttig och nödvändig. För att forma en sådan strategi som jag beskriver krävs ett samhälleligt tänkande. Det kan vara svårt för när hon har som förebild. 31 (S): Jag hoppas att ministern gjorde en felsägning när hon sade att vi riksdagsledamöter på ett eller annat sätt skulle vara oförskämda i kammaren. Det är vi inte. Jag antar att något ord slant lite. Det är allvarligt att uttrycka sig på det sättet. Jag hörde inte att ministern nämnde just byggnation och hur mycket det skulle betyda för tillväxten i det svenska samhället. Om det byggs en fastighet genererar det fyra fem jobb till. Just därför skulle det vara bra om man stimulerade marknaden på något sätt för att öka byggnationen. Då skulle också trångboddheten minska, vilket skulle vara mycket bra. Jag kan inte låta bli att fundera över att säger att hon har stått i fabrikerna när folk har blivit arbetslösa. Jag vet att vi har olika bakgrund. Själv är jag träindustriarbetare och vet exakt hur det känns när man får sin uppsägning. Jag var nummer 100 i uppsägningen när företaget där jag har min anställning varslade . Jag hade turen att några andra valde att säga upp sig, och jag fick vara kvar. Jag är ganska övertygad om att ministern inte har den erfarenheten. Hon har möjligtvis stått utanför och tittat in på hur det är att vara, som i det här fallet, träindustriarbetare och bli arbetslös. 32 Näringsminister (C): För ungefär en månad sedan var jag på den nationella industridagen i . Där samlades fack och arbetsgivare från hela landet för att diskutera industrins konkurrenskraft. Jag var på plats , som en del i de nationella industrisamtal som jag för regeringens räkning har tillsammans med och Ingenjörer men också med företagen runt om i landet. susade in på dessa industridagar. Jag var där för att vara med i det nationella industrisamtal som regeringen har med industrin. Vi är där för att vi vill stärka konkurrenskraften, för att vi bryr oss och för att vi vill göra satsningar både på till exempel sänkta kostnader för infrastruktur och på ökat bostadsbyggande. frågar mig om byggandet och vad politiken kan göra. Politiken kan göra mycket. Det förslag som regeringen presenterade här i i går till exempel innebär att vi ställer krav på infrastrukturbyggande genom att säga att om infrastrukturen ska byggas ut krävs också ett ökat bostadsbyggande. 78 000 nya bostäder har vi knutit upp i med omnejd. Jag tror att man kan göra så runt om i landet och ställa krav när det gäller infrastruktur och ökat bostadsbyggande. Det är alldeles självklart att vi behöver fler bostäder runt om landet. I stället för ett innovationsråd lett av en statsminister har regeringen valt att vara hands on med nationella industrisamtal som jag som näringsminister leder. Regeringen har också tagit fram en innovationsstrategi vars början statsministern presenterade för . Den arbetar vi nu efter tillsammans med inte bara industrin utan också tjänsteföretagen. Vi behöver ha en gemensam vision 2020 för hela näringslivet, och jag uppfattar det som att vi har det med den innovationsstrategi vi har där såväl life science som tjänsteföretag och industri finns på plats. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2013/14:50 om gruvnäring och regional tillväxt 33 Näringsminister (C): har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att gruvnäringen i ges långsiktiga och hållbara villkor för att kunna utvecklas och växa. Faktum är att regeringen antog mineralstrategi. Strategin syftar just till att skapa förutsättningar så att gruv- och mineralnäring kan växa i takt med den starka efterfrågan på metaller som råder globalt. Precis som skriver är gruvnäringen en viktig motor i landets ekonomi – och för landsbygden i synnerhet. mineralstrategi har tagits fram under min ledning och i en omfattande dialog med aktörer som bidrar till eller berörs av gruvnäringens expansion. I strategin presenteras en rad åtgärder som regeringen och aktörerna har identifierat som särskilt angelägna för att , inklusive i , ska kunna expandera på ett långsiktigt hållbart sätt. Bland åtgärderna finns satsningar på bland annat kompetensförsörjning, ökad kunskap om geologins roll i samhället samt förbättrad dialog mellan olika aktörer, för att nämna några exempel. En specifik åtgärd som jag vill lyfta fram ur mineralstrategin är det uppdrag som regeringen har gett till de regionala kompetensplattformarna för att analysera, identifiera och möta det framtida behovet av arbetskraft. Inom ramen för mineralstrategi kommer regeringen också att ge i uppdrag att verka för att kulturarvet i gamla gruvorter tas till vara när gruvorna öppnas på nytt. Kulturarvet är en viktig del av varumärket för gruvnäring, och det bör användas av gruvnäringen och besöksnäringen gemensamt för att främja synergier mellan dessa. Gruvturism har potential att utvecklas som besöksnäring och bidra till att skapa tillväxt och ännu flera arbetstillfällen. Utöver specifika åtgärder för att stärka gruvnäringen jobbar regeringen brett med att stärka klimatet för svensk industri, bland annat genom sänkta kostnader och historiskt stora satsningar på infrastruktur. besökte jag Hargs hamn för invigningen av den nya malmanläggningen, som den nyöppnade gruvan använder. För dem är särskilt transportinfrastrukturen en nyckelutmaning för att till fullo möta den planerade expansionen. Jag kan konstatera att har lämnat förslag till nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet 2014–2025. I förslaget lyfts Hargshamnsbanan och Hargs hamn upp som brister för vilka fördjupad utredning behövs. förslag har remitterats och bereds nu inom . I sammanhanget finner jag det minst sagt märkligt att Socialdemokraterna har motsatt sig regeringens förslag om att tillåta medfinansiering av sjöinfrastruktur. Avslutningsvis är alltså svaret på fråga: ja. Jag har tagit initiativ – och avser att ta ytterligare initiativ – för att gruvnäringen i ska kunna utvecklas och växa. Som näringsminister med ansvar både för gruvnäringsfrågor och för regional tillväxt är jag stolt över att bidra till en växande gruvnäring som skapar arbetstillfällen på orter där tillgången på jobb är låg. 34 (S): Tack infrastrukturministern, nej jag menar näringsministern, för svaret! Det är intressant att följa debatten i kammaren och att höra hur ministern lyfter fram så mycket föredömligt som har gjorts. När man är ute på orterna och lyssnar känner man dock inte riktigt igen sig. Som uppvuxen i och tycker jag att det är positivt att åter har tagits i bruk. Det är bra för kommun, och det märks att det skapas nya jobb. Det är positivt att det finns framtidstro och att man har fått en positiv spiral. Men det finns också väldigt stora problem som man ser att det genererar. Det gäller att se till att det också finns lönsamhet i detta. Då är den del som är viktigast, för kostnaderna vad gäller frakten av denna stora last av malm driver iväg. Det viktigaste av allt – som jag vill påtala för näringsministern – är att det gäller att få en fördjupning av inloppet till . Det är det jag verkligen vill att ministern ska ta med sig. Ministern har talat om detta med att säkerställa jobben och se till att man har en kompetensförsörjning, som ministern säger att man har tagit tag i. Men när man träffar människorna där uppe och även ledningen ser man att det finns svårigheter i matchningen. Det är en fråga som regeringen har haft ansvar för men ändå inte lyckats med. Regeringen har satsat enbart på att göra skattelättnader, skattelättnader och skattelättnader. Då är matchningen på arbetsmarknaden helt utraderad. Det finns inga möjligheter att hitta den kompetens som man behöver till de specifika delarna, och det är nästa önskemål. Det handlar om en breddning och fördjupning av inloppet till och hamnen där och att hitta kompetens och en matchning från Arbetsförmedlingen – 400 000 människor är arbetslösa. Beträffande den matchningen borde regeringen kunna se att det finns saker att göra. Men ingenting görs, och det tycker jag är oerhört anmärkningsvärt. Det finns många delar i detta där regeringen slår sig för bröstet och säger: Vi är så bra, vi har gjort så här. Men när jag är där ute – jag har varit en hel dag i och har varit ute hos och lyssnat på företaget – ser man att de inte är helt nöjda. De vill ha ett besked och vill se vilka framtidsutsikter det finns. finns det bromsar. Ministern känner till att grunden i det hela är att det finns ett svaveldirektiv som gör det mer kostsamt att frakta i än vad det kostar andra gruvföretag. Det är något som har att göra med möjligheterna till vinst och det fortsatta hoppet för framtiden. Jag skulle vilja ha lite mer med mig tillbaka från näringsministern när jag möter dem nästa gång. 35 Näringsminister (C): Tack för en viktig debatt, och tack för att lyfter frågan om svensk gruvnäring och möjligheterna att skapa jobb på orter som verkligen behöver det! Jag är väldigt glad när jag ser att man i hela Bergslagen och också öppnar gamla gruvor och skapar jobb. Det skapar inte minst framtidstro i de samhällen där dessa gruvor finns. Den stora utmaningen är att se till att få arbetskraft till dessa ställen som är utbildad och att klara av matchningen. Det är en utmaning som heter duga. Därför har regeringen bara för förstärkt de regionala kompetensplattformarna med ett antal miljoner i de län som har gruvor. Det går till politikerna i regionerna, som ska fördela och samarbeta över regiongränserna om hur man ska förstärka kompetensförsörjningen för gruv- och mineralnäringen specifikt. Det var ett uppdrag som vi pekade ut i regeringens mineralstrategi, och det har också verkställts. En annan del som också är viktig handlar om vad vi gör utöver det som ligger inom näringspolitiken. Där har vi offensiva satsningar på utbildningssidan och inom arbetsmarknadspolitiken för att se till att stärka omställningen för människor som befinner sig i arbetslöshet. De kompetensplattformar som finns som en självklarhet i länets olika regioner är något som vi från alliansregeringens sida har initierat för att arbeta mer strategiskt med olika aktörer för att stärka kompetensförsörjningsfrågorna lokalt och regionalt. Jag har också varit i . Jag var där och invigde malmanläggningen – en stor investering. Jag var runt i hamnen och tittade på möjligheten för gruvföretaget men också för hamnanläggningen att transportera ut sina produkter. Jag har också mött de frågor som lyfter upp. Beträffande svaveldirektivet är det viktigt för regeringen att det finns en balans mellan miljöaspekter och konkurrenskraft. Av den anledningen lade vi ett miljardpaket i höstens budget för att stärka sjöfarten, bland annat genom att minska kostnaderna för isbrytning och islossning. Det är ett sätt att försöka kompensera för de ökade kostnaderna som framför allt basindustrin i kommer att möta. Utöver det gör vi en hel del för svensk gruvnäring. står jag här i och försvarar att vi gör något över huvud taget. Men jag är glad att vi nu har en debatt där vi ser värdet av jobb och tillväxt även inom gruv- och mineralbranschen. Mineralstrategin syftar till att stärka jobb och tillväxt i orter som i interpellantens hemlän men också i norra delen av . Då är kompetensförsörjning A och O och infrastruktur en annan mycket viktig del, liksom givetvis matchningen. Jag tycker att vi har ganska likartade synpunkter på detta, och jag hoppas att vi kan fortsätta att ha en konstruktiv diskussion. Ett tips avslutningsvis till att ta med sig hem är att läsa Socialdemokraternas egen budgetmotion. Den är inte särskilt gynnsam för svensk gruvindustri, med tanke på de kostnadsökningar på som man lägger på svensk basindustri och svenska företag. 36 (S): Visst är vi överens om att vi tycker att det ska fungera och vill att det ska finnas en framtidstro och att de här bygderna ska utvecklas och leva vidare. Men vi har olika syn på hur vi vill satsa. Trots allt är det stor skillnad i politiken, som jag känner det. Man har haft på sig att åtgärda och se till att det vidtas åtgärder beträffande till exempel kompetensförsörjning. har det gått väldigt , och det har inte resulterat i något. Från Socialdemokraternas sida har vi en oerhörd fokusering på innovationer. En viktig uppgift för det innovationspolitiska forskningsråd som har föreslagit och som kommer att ledas av statsministern blir att visa på en långsiktig finansiering av den nationella gruv- och mineralforskningen och visa hur det kan säkerställas, så visst finns det med. Det är fokus på innovationer och att se till att gruvnäringen klarar sig bra. Av vikt här – som ministern inte nämner med ett ord – är möjligheterna när det gäller frakten. Det är otroligt mycket. Dessutom finns det som vi hörde om alldeles i den tidigare debatten, som gäller trä och papper. Hamnen har verkligen en bred del i att se till att det fraktas via havet. Då krävs det en fördjupning av farleden – det är det viktiga – så att det kan gå in större båtar, så att det inte behöver bli lika mycket utsläpp. Det blir en miljöinvestering att göra detta. En muddring av skulle kosta ca . Det är småpengar i statens budget. Detta skulle verkligen behövas – och behövas nu – för att man ska se att vi kommer att klara detta framöver. Jag vill att ministern sätter fokus på den frågan, så att jag får ta med mig det tillbaka. Jag vet att man med intresse följer vad ministern ska säga . Man vill ha ett besked om vad som händer vad gäller fördjupningen, en muddring, av . Jag vill ha ett besked av ministern. 37 Näringsminister (C): Inledningsvis kallade mig infrastrukturminister. Det kanske var medvetet – vad vet jag. Infrastrukturministern är den som är ansvarig för infrastrukturen i . Om vill diskutera mer infrastruktur skulle jag föreslå henne att ställa frågan till . Processen ser ut så här: Regeringen har lagt fram en infrastrukturproposition. Det är en historisk satsning på . har regionen arbetat med att peka ut sina prioriterade projekt i de olika länen och regionerna. har presenterat sin nationella trafikplan, som är ute på remiss. Jag vet att de olika regionerna besöker infrastrukturministern för att presentera sina prioriteringar. Efter det kommer vi att bereda detta inom regeringen för att presentera en åtgärdsplan för infrastrukturen där vi lägger fast vilka projekt som ska ingå. Jag kan konstatera att både Hargshamnsbanan och finns med i nationella plan. Vi får återkomma med hur det ser ut i detta fall. säger att det är olika syn och stor skillnad i politiken. Ja, det kan jag också konstatera. Den här regeringen satsar på sjöfarten. Vi lägger 1 miljard – 300 miljoner – för att bland annat underlätta för isbrytning. Vi har presenterat en mineralstrategi som är den första övergripande i sitt slag vi haft makten. Vi har initierat och infört regionala kompetensplattformar som vi nu vidareutvecklar och lägger in mer pengar i för att förstärka kompetensförsörjningen, inte minst inom gruv- och mineralnäringen. I forsknings- och innovationspropositionen pekade vi också ut gruvor, och stål som ett av tre riktade forskningsområden därför att vi tycker att den delen är viktig. Den ligger i framkant, och där kan vi utveckla många spännande produkter och tjänster. Utöver det har den här regeringen också presenterat en innovationsstrategi – inte under ett fikamöte med statsministern utan tillsammans med aktörer runt om i landet. Vi har haft regionala dialoger med industrin, akademin, tjänsteföretagen och facken för att på det sättet forma en innovationsstrategi som många känner samhörighet med. Vi kommer att fortsätta arbeta i den riktningen. Det jag tycker är lite anmärkningsvärt är att Socialdemokraterna vill lägga på den svenska industrin och de svenska jobben miljard efter miljard i skatter. De vill också samarbeta med och som vill införa en gruvskatt. Än så länge vill inte Socialdemokraterna det, men den där gruvskatten skulle ha ganska stora effekter på till exempel som har stora finansiella problem och har det tufft att få det att gå ihop. Det är för sådana företag som den här regeringen har sagt att vi är väldigt tveksamma till att införa en gruv- och mineralskatt. Det skulle vara intressant att höra vad Socialdemokraterna tycker om att sitta i en regering tillsammans med och som har detta som en av sina viktigaste valfrågor – att stärka landsbygden med en gruvskatt, för att ta ett exempel. Vi kommer konsekvent att arbeta för en god infrastruktur i det här landet. När vi presenterar åtgärdsplanen för infrastrukturpropositionen kommer de projekt vi satsar på runt om i landet att bli tydliga. 38 (S): Jag ber om ursäkt för att jag sade fel till ministern inledningsvis. Jag har ställt skriftliga frågor till infrastrukturministern om precis samma sak, och jag vet att det är infrastrukturen som är oerhört viktig. Därför är det också viktigt att näringsministern påverkar regeringen och infrastrukturministern för att få till stånd ett resultat så att gruvnäringen får möjlighet att överleva detta. Det är mitt syfte: att sätta press på frågan så att ni kan komma överens om den här viktiga delen. När det gäller överlevnad för stora eller små företag vet jag att näringsministern i den del hon är centerpartist egentligen önskar att man skulle kunna få andra sjuklöneveckan. Att se till att andra sjuklöneveckan löses ut vore en reform som jag tror skulle vara helt fantastisk för ett bolag som . Men det lyckas inte näringsministern få till stånd, utan det ligger kvar som ett ok på företagen. Där är det stor skillnad i politiken. Jag ser att ministern skriver att Socialdemokraterna motsätter sig regeringens förslag om att tillåta medfinansiering av sjöinfrastruktur. Jag tycker att detta är lite märkligt. Jag har följt upp och tittat på detta, och jag ser vad skriver om medfinansiering. De tycker inte att det verkar speciellt bra. De anser också att infrastruktursatsningar ska styras utifrån nationella behov. Men att föra över allt till kommunerna är en politik som regeringen har haft . Vi hörde tidigare som talade om hur socialbidragskostnaderna skenar i kommunerna. Och ska kommunerna enligt regeringen också få ansvar för att investera i infrastruktur. Det är helt fel politik, ministern. 39 Näringsminister (C): kan kommuner och landsting ge bidrag till statliga vägar och järnvägar. Regeringens förslag, som tack och lov gick igenom här i trots Socialdemokraternas motstånd, innebär att man kan ge medfinansiering till allmänna farleder. Detta är trafikslag som är övergripande, och jag tycker inte att man kan bryta ut olika trafikslag. Självklart ska kommunerna ha möjlighet att ge medfinansiering, men det var Socialdemokraterna emot. Låt mig ta lite kort historik om sjuklöneveckan. Det var Socialdemokraterna som införde den tredje medfinansieringsveckan. Den tog alliansregeringen bort under förra mandatperioden för att minska medfinansieringsgraden för de svenska företagen. Men det är inte så att medarbetarna är friska första sjuklöneveckan och sjuka andra sjuklöneveckan. Därför har den här regeringen presenterat en snabbutredning om första sjuklöneveckan och hur vi ska kunna differentiera högkostnadsskyddet för framför allt små företag. Utredningen är i gång, och vi avser att presentera ett resultat för detta . Socialdemokraterna fokuserar på andra sjuklöneveckan. Jag tycker att det är bra. Mitt parti står också bakom att man tittar på andra sjuklöneveckan. Men kostnaderna uppkommer ju i den första. Det är under den som de tuffa kostnaderna finns, och det är där ett differentierat högkostnadsskydd för små företag kommer att ha stor effekt. Därför är jag glad över att vi fick igenom detta och att det finns i budgetpropositionen. Jag hoppas att det kan träda i kraft så snabbt som möjligt. Jag tackar för eftermiddagens debatt. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2013/14:5 om avgiftsdifferentiering och jobbpolitik 40 Finansminister (M): har frågat mig mot vilken bakgrund jag – enligt vad han påstår – dels insett att det varit felaktigt att införa en differentierad a-kassa, dels – enligt honom – avsätter så lite av budgetutrymmet i jobbskapande åtgärder, inte minst för att möta den höga ungdomsarbetslösheten. Regeringens arbetslinje och en ansvarsfull ekonomisk politik gör att har bland de starkaste offentliga finanserna i EU. Styrkan i de offentliga finanserna ska användas till åtgärder som påskyndar återhämtningen och är jobbskapande på lång sikt. Regeringen har genomfört omfattande åtgärder för att varaktigt höja sysselsättningen genom åtgärder som stimulerar utbudet och efterfrågan på arbetskraft samt förbättrar matchningen. För unga har regeringen bland annat reformerat gymnasieskolan och infört lärlingsutbildning, jobbgarantin för unga men också sänkta socialavgifter och nystartsjobb. Regeringen för också samtal med arbetsmarknadens parter, bland annat för att öppna nya och bredare vägar in på arbetsmarknaden för unga. Genom åtgärder i budgetpropositionen stärker vi drivkrafterna till arbete ytterligare som vi föreslår åtgärder som stimulerar efterfrågan för dem som står långt från arbetsmarknaden. Vi föreslår också stöd till yrkesintroduktionsavtal för unga som tecknas av parterna. Vi föreslår förstärkningar inom såväl utbildningsområdet som arbetsmarknadspolitiken. Regeringen går även parterna till mötes till följd av de steg parterna tagit för att få fler unga i jobb och föreslår att den differentierade arbetslöshetsavgiften slopas. Detta är en viktig del i det fortsatta arbetet med parterna och bidrar dessutom till ökade disponibelinkomster och till att stärka efterfrågan i ekonomin i ett läge med lågt resursutnyttjande. 41 (S): Tack, finansministern, för svaret! Arbetslösheten är vårt svåraste samhällsproblem. Det är ett slöseri med resurser då arbete är vår viktigaste tillgång. Det är en plåga för dem som drabbas. Vem som helst kan bli arbetslös. Även om människor med kortare utbildning dominerar bland de arbetslösa kan konjunktur eller strukturförändringar ställa den välutbildade och välmeriterade utan arbete.