prot · H009125 · 2013-06-18 00:00:00 — 1 § till svenska delegation Företogs val av 20 ledamöter och 20 suppleanter till svenska delegation. Valberedningen hade enhälligt beslutat om gemensamma listor för valen av ledamöter och suppleanter till svenska delegation. Sedan en promemoria innehållande de gemensamma listorna delats ut och godkänts av kammaren befanns följande personer, vilkas namn i här angiven ordning upptagits på respektive lista, valda för /14: Ledamöter (M) (M) (S)(S) (M)(M) (S)(S) (M)(M) (S)(S) (M) (M) (S)(S) (FP)(FP) (S) (S) (C) (C) (S) (S) (M) (M) (S) (S) (KD) (KD) (SD) (SD) (MP) (MP) (M) (M) (V) (V) (M) (M) 2 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . 3 § Anmälan om protokollsutdrag från utskott Tredje vice talmannen anmälde att ett utdrag ur prot. 2012/13:33 för i ärende om subsidiaritetsprövning av EU-förslag inkommit från näringsutskottet. 4 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträden Tredje vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden och inkommit. 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2012/13:145 till utbildningsutskottet Redogörelse /13:RR5 till finansutskottet Motion 2012/13:Sf14 till socialförsäkringsutskottet 6 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /13:FiU30, FiU33 och FiU20 betänkande 2012/13:SkU30 7 § Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i Föredrogs sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2012/13:UFöU4 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i (prop. 2012/13:173). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. 1 (SD): Jag yrkar bifall till reservationen. På alla sätt försöker vi svenskar hjälpa andra folk i nöd. Det dyraste sättet är den så kallade generösa invandringspolitiken. Vi har också en väl utbyggd biståndspolitik. Det militära biståndet är ytterligare en hjälp när ett land får vårt stöd för att det inte självt kan garantera de mänskliga rättigheterna. Våld och tvingande metoder kan bringa ordning och ge välstånd. Vi sverigedemokrater säger inte generellt nej till militärt bistånd. Vi anser dock att militärt bistånd får ta en paus tills det svenska försvaret återtagit en rimlig förmåga. Maliinsatsen, om den genomförs, kommer att finansieras med medel ur försvarsbudgeten. Det rimliga är att utlandsinsatserna finansieras med hjälp av särskilda anslag. Vi röstar därför nej till regeringens proposition i frågan. Den svenska insats regeringen föreslår är inte stor. Minusma som helhet kan dock bli relativt stor. Ramen är satt till 11 200 soldater och 1 440 poliser. Av dessa är afrikaner och redan på plats i . Det finns likheter med ISAF-insatsen i , som också började i mindre skala. Osäkerheterna i är stora, precis som de varit i . har haft svårt att stoppa de islamistiska gruppernas framfart i norr. Den franska militära insatsen i har varit betydelsefull och fick i efterhand stöd av ett FN-mandat. Som vid andra militära internationella insatser gäller det inte bara att uppnå de militära målen utan också att vinna människornas förtroende. Man ska då veta att är ett mångfasetterat land med olika etniska grupper såväl som religiösa inriktningar. Nomader skiljer sig från bofasta. Framför allt är landet delat mellan norr och söder. Vi önskar dem som lever i fred, försoning och välstånd. Vi önskar Minusma framgång och att de kan anbringa sina krafter på ett sådant sätt att får den hjälp landet behöver. Vi sverigedemokrater hävdar vårt principbeslut: inget internationellt militärt bistånd innan åter har ett väl fungerande försvar. Anslagen inom utgiftsområde 6 borde fördelas enbart till gagn för vårt eget försvar. När det gäller det svenska försvarets materiel- och förbandsbehov är regeringen kallsinnig. 2 (S): har drabbats hårt. är ett land som utrikesutskottet har haft möjlighet att besöka under en av sina formella resor. Socialdemokraterna ställer sig bakom det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets förslag om deltagande i stabiliseringsinsats i och yrkar avslag på reservationen. Vi socialdemokrater ser det som en förutsättning att det finns en bred majoritet när kammaren tar denna art av beslut, och det finns det också. De män och kvinnor som deltar i utlandsmissioner ska känna att deras uppdrag vilar på breda stöd. Det är en förutsättning som också föreligger när det gäller insatsen i . Vi vill understryka vårt samlade ansvar och vikten av att ledamöter ska kunna följa utvecklingen också . Ta beslutet här på stort allvar, något som också ärendets art förtjänar. Det är ett viktigt och allvarligt beslut att sända ut män och kvinnor i missioner utomlands. Insatsens bidrag är begränsat till 70 personer inom en ram om högst 160 personer. Det måste finnas en marginal för oförutsedda händelser. Uppdraget är ett definierat bidrag för väpnad styrka utifrån FN:s säkerhetsråds mandat, vilket är en utgångspunkt men också en förutsättning för oss socialdemokrater, liksom för de flesta här i kammaren, för att fatta denna typ av beslut. Jag vill även framföra att vi välkomnade insats. suveränitet, enhet och territoriella integritet var uppenbart hotad efter att islamister intagit stora delar av territorium. Bland annat uppmärksammades situationen i den historiska staden . Längre norrut var det svårare att få adekvat information. Vi hörde dock berättelser från människor som flydde och som berättade om sin situation, och vi fick rapporter om övergrepp. Vi såg hur själva landet och också grannländerna söderut påverkades. Tidsmarginalen krympte snabbt när president och tog beslutet att agera. Genom samverkan med blev stöd en välkommen vändpunkt. Det är dock långt kvar, herr talman. Utifrån redan existerande radikala grupper, ofta med ursprung i algeriska konstellationer, räknar man bildandet av Aqim till 2006, alltså . Bildandet tillkännagavs av efterträdare . Strukturen kom att vara decentraliserad under ledning av . kom självmordsbombningarna med FN:s verksamhet som mål och mot offentliga byggnader. Man spred sig och sina extrema uppfattningar över ett stort geografiskt område och kommunicerade via sociala medier. Huvudparten av vapnen kom från plundrade militärförråd i . Eftersom det har saknats övergripande strategier och resurser för att övervaka vapendepåer och kontrollera smuggling av vapen över landets gränser har ett vapenflöde från också konstaterats. Aqim har en regional agenda, och utöver är och särskilt påverkade. Vi har kunnat se hur extremistiska hot växt i och . EU har genom sin samlade strategi för säkerhet och utveckling i identifierat regionen som ett strategiskt viktigt område där sammantagna och långsiktiga insatser krävs för att skapa en stabil ekonomisk, politisk och social utveckling. Trots det har man inte orkat arbeta tillräckligt förebyggande med länderna själva. Liksom omvärlden har människorna i överraskats av den snabba utvecklingen. Dock bör det poängteras att islamisternas intåg i norra tidigt möttes av protester inte minst bland lokalbefolkningen. Terroristgrupperna i norra kunde pressas tillbaka, och företrädare för landet har framfört sitt tack till och välkomnar det beslut som vi kommer att fatta här . har antagit en färdplan för övergång till normalitet igen. Det är viktigt att den får stöd och att den genomförs. I den ingår en bred nationell dialog med befolkningen. Det har funnits ett missnöje norrut, men de strävandena ska inte förväxlas med det som föranleder den här insatsen. Bland tuaregerna i norr, som lever över sex länder, har krav på förändring men också krav på självständighet ställts. president har medlat i konflikten mellan och tuaregerna och har även fört en dialog med kuppmakare och Ecowas. Men det är en annan del. Det är inte det som vi nu har sett. Minusma har huvudsakligen sju uppgifter, som skydd och nationell och internationell rättvisa. Det är de maliska myndigheterna som har det primära ansvaret för att skydda civilbefolkningen. Ett samarbete har också inletts med , som har påbörjat en utredning om brott och bevarande av kultur och så vidare. ägde totalt sett 1 034 terroristincidenter rum i , , och . Det handlar alltså om grupper som rör sig över de här gränserna. Bryts dessa incidenter ned årsvis är det uppenbart att terrorismen har blivit ett tilltagande problem i , då det första attentatet inträffade först efter det att Aqim startades . I ökade de militanta aktiviteterna inte minst . Kidnappningarna som har följt har bidragit till att ge stora inkomster till de här grupperna. Sedan har kanske organiserad kriminalitet blivit en allt större inkomstkälla. Extrem fattigdom, brist på utveckling och demokrati samt sociala strukturer som befäster ekonomiska, politiska och sociala ojämlikheter är delförklaringar till gruppens fotfäste i . Men det är inte helheten. Sammanlagt har drabbats hårt även ekonomiskt. Vi kan se att 8 000 jobb har försvunnit bara i turistsektorn, och det är nog fler . Stödet till måste bygga på landets egna prioriteringar och omfatta flera insatser som förutsätter varandra, varav vi kan diskutera några här . Den aktuella insatsen är alltså ett viktigt bidrag på väg mot normalitet och utveckling. Jag är en av de få här i kammaren som länge har pekat på de socioekonomiska förhållandena, bristen på demokratisk utveckling och oron för organiserad kriminalitet och vad som händer när den möter extremism som Aqim i regionen. Att det finns nätverkskontakter mellan al-Qaida-relaterade grupper som löper mellan och vet vi. Av tradition har ganska lite fokus på de frankofona områdena på den afrikanska kontinenten. Jag vill mena att vårt grannland , som redan före attacken på Statoils anläggning i södra , liksom besitter mer kunskap och har följt de här områdena närmare än . I ligger vi också i bakvattnet när det gäller att knyta ihop inhemska rörelser här i landet med internationella rörelser som kämpar mot demokrati och mänskliga rättigheter. Ändå vet vi att där mänskliga rättigheter förtrycks hårdast drabbas kvinnor hårdast. Så är det också i . I bred enighet har resolutionerna om kvinnor, fred och säkerhet, 1612 om barn i väpnade konflikter och 1820 om sexuellt våld i väpnade konflikter skrivits in i utskottets betänkande. Vi måste se på kopplingarna mellan rörelser i vårt land och andra länder och mellan länder. Grupper som vi känner från , i , Aqap i och eller andra grupperingar som anknyter till , hundratals jihadister från nordafrikanska länder, kanske speciellt från , har anslutit sig och rest till . Man ska alltså sätta in Aqim i sammanhang med ultrakonservativa kalla dem islamister eller extremister som har en politisk agenda som inte innehåller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Efter och när det internationella fokuset låg på blossade konflikten i upp. En fortsatt eskalering skulle komma att innebära en ökad risk för attentat även i . Jag tror att vi måste säga det , och gör jag det här. För mig är extremism i grund och botten samma sak, för extremism är extremism oavsett syfte. Det är människor som anser sig äga rätt att utsätta andra människor för lidande, död och smärta och som inte respekterar demokratiska spelregler. var det ensamresande krigare, jihadister, som reste för att ansluta sig till al-Nusra-fronten i en nyhet. Invånarna i har utsatts för en prövning. De efterfrågade omvärldens stöd, och i var något av det som kom upp. Vi kan inte säga att vårt bidrag är det enda som behövs. Vi kommer med ett viktigt bidrag tillsammans med andra och kan se att det är ett steg med vapen för att möjliggöra nästa steg, som är allmänna val. behöver få tillbaka sin egen agenda, få tillbaka kontrollen över sitt eget land och kunna sätta sin egen agenda. I det ingår val, och i den processen kan vårt bidrag vara ett stöd. Jag är tacksam att vi kan fatta ett beslut. 3 (M): tar riksdag beslut om att utöka totala insatser i , närmare bestämt i , genom ett svenskt bidrag till FN:s stabiliseringsinsats Minusma i . Beslutet tas i bred samsyn. Av totalt åtta partier är det sju partier som ställer sig bakom det här beslutet och den svenska insatsen. Det är en styrka att ha en så bred uppslutning kring ett så viktigt beslut, där i handling visar säkerhet i samverkan, som är en så grundläggande del av utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik. Senast tog ett så brett beslut gällde det insats i . bygger säkerhet tillsammans med andra och tar solidariskt ansvar för den gemensamma säkerheten. Det är därför bra när vi så starkt och brett som folkvalda härifrån kan skicka ett besked till de svenska kvinnor och män som under svensk flagg ska riskera sin säkerhet för att säkra andras. Så här beskriver en svensk officer på plats i EU:s träningsmission i verksamheten: Extrem hetta, giftiga spindlar, kobror, grillade getter och öken, umbäranden för kvinnor och män, under helt andra förhållanden än hemma i . Men vi är väl förberedda för uppgiften och känner att vi på plats kan göra skillnad för till exempel kvinnor, barn och andra stort behövande. Det är rätt att vi är här. De svenska officerare som deltar i EU:s utbildningsinsats vittnar om en miljö med hårt klimat och enkla förhållanden men där deras arbete uppskattas av malierna. Det är med den blicken och den åtanken som vi också ska fatta ett beslut senare om de insatser som ska göras. De känner att de bidrar till att göra skillnad. I regeringens proposition Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i redogörs det för utvecklingen av den svenska säkerhetspolitiken och för den insats som kommer att göras. Insatsen i görs med stöd av FN:s resolution , som antogs av säkerhetsrådet . Det svenska bidraget består av ett transportflygplan med en flygsäkringsstyrka, en flygtransportenhet och en nationell stödenhet samt ett antal olika staber i olika relevanta stabsfunktioner. Med högst 160 personer kommer insatsen att uppgå till ungefär 70 personer. medger att detta får ske . Till stor del utgår insatsen från och från flygflottilj, . Det kan också sägas här i kammaren . Avsikten är att det svenska bidraget ska samordnas med andra nordiska länder inom ramen för det alltmer fördjupade nordiska samarbetet. Därmed skapas ett uthålligare bidrag, och vi får mereffekt för den insats som vi ställer till förfogande. Den internationella insatsen i är efterfrågad och behövd. är ett av världens fattigaste länder som har varit hårt drabbat av politisk oro, konflikter och stor livsmedelsbrist orsakad av inte minst torka. Konflikten och oron i har resulterat i att det finns över 300 000 internflyktingar men också närmare 200 000 flyktingar från i grannländerna. Målet för den svenska insatsen är att bidra till att uppfylla FN:s mandat och resolutionen om att bidra till förbättrad säkerhet, återupprätta den konstitutionella och demokratiska ordningen samt understödja långsiktiga och hållbara lösningar på krisen i landet. Stabiliseringsinsatsen bidrar också till att öka säkerheten i hela Sahelregionen genom att undanröja hotet från terrorister som har haft sina baser inte minst i den norra delen av landet. Instabila stater som inte har kontroll över sitt territorium kan användas som baser för terrorister som hotar säkerheten såväl regionalt som globalt. Ett belysande exempel på det är de pirater som opererat i och på olika sätt stört och förstört viktiga globala handelsflöden som påverkar inte minst ett litet exportberoende land som . Handeln är för oss som litet exportberoende land helt avgörande. Det är en av våra absolut viktigaste grundstenar för en stabil och säker utveckling. Det är därför av stor vikt för att vara med och bidra till att ta ansvar internationellt och solidariskt för att säkra dessa flöden och andra flöden. Inför en humanitär katastrof i behövs det en FN-stabiliserande insats för att möjliggöra fortsatt utveckling och byggande av säkerhet. bidrar bland annat med att på plats utbilda försvarsmakt och för att man självklart ska kunna ta sitt eget ansvar för säkerheten i landet. Därutöver är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, på plats med minröjningskapacitet. ger ett humanitärt bistånd till Sahelregionen på totalt . är en humanitär stormakt. är bland de största givarna med anledning av den humanitära katastrofen totalt sett i . Avslutningsvis kan jag inte nog understryka den breda överenskommelse som finns i om grunden för detta mandat när vi skickar ut svenska kvinnor och män att bära vår flagg i internationella insatser. De ska hela vägen känna det stöd som de har från de folkvalda och från . har ett ansvar att visa solidaritet med andra länder och organisationer. Det är så vi skapar säkerhet här hemma, i närområdet och internationellt. Genom att bidra till insatsen i fortsätter vi den av traditionellt viktiga inslagna vägen att hjälpa människor och skapa säkerhet för människor som har drabbats av konflikt och humanitära umbäranden. Jag yrkar därför bifall till regeringens proposition och till förslaget i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 4. 4 (MP): Utvecklingen är, som flera redan har sagt här, utan tvekan oroande. Men den är ändå bättre än den var innan den franska styrkan, som talade om, kom på plats och hjälpte till att få tillbaka områden som hade förlorats till rebellerna. En internationell FN-ledd styrka för att bidra till att säkra en förhoppningsvis snar fred i regionen är välkommen. står bakom det svenska deltagandet i FN:s stabiliseringsinsats i . besökte delar av utrikesutskottet utrikesutskottets Afrikagrupp . Det var då ett fattigt men demokratiskt och politiskt relativt stabilt land. Det var inte helt stabilt på grund av bland annat tuaregernas krav på ökat självbestämmande eller självständighet uppe i norr. Men som helhet kändes det inte som ett land i stor politisk kris. Uppenbart var det ett land som brottades mot klimatpåverkans konsekvenser i form av väderförhållanden som inte gick att förutse och därmed också svårigheter att förse befolkningen med livsmedel. Den fråga som vi måste ställa oss är om kriget i hade kunnat förebyggas och varför det kunde bryta ut i det demokratiska , om FN och Afrikanska unionen gjort vad som kunnat göras och huruvida utländsk närvaro är nödvändig eller ej. har vi inte facit på vad som kunde ha gjorts och gjorts rätt för att förebygga eftersom det inte gjordes. Jag tänker till exempel på den redan spända situationen mellan tuaregerna och staten. Hade en överenskommelse om större självbestämmande inom staten kunnat innebära att tuaregerna inte tagit chansen när den erbjöds genom samarbete med andra grupper att försöka skapa en självständig stat? Vi vet inte hur det hade sett ut om, och om och om. Men som situationen nu har utvecklats ser vi att en militär fredsinsats är nödvändig. Det tog tid innan uppmärksammades i både medierna och svensk politik. Kort efter att de maliska världsarven raserats skrev jag följande på min blogg: På samma sätt som Syrienkrisen tilläts fortgå utan nämnvärd uppmärksamhet från omvärlden i skuggan av som när det pågick hade både all mediebevakning och världssamfundets gemensamma militära insats pågår nu andra konflikter i skuggan av när de nu befinner sig i huvudfokus för världens och mediernas intresse. Men vad var det egentligen som hände efter Natos tillbakadragande från ? Vem tog ansvar för vad alla de vapen som plötsligt rörde sig i området och över gränserna kunde ställa till med? När jag ställde frågan på Natohögkvarteret , efter att jag hade skrivit detta blogginlägg, var svaret att de inte har något ansvar när insatsen väl är avslutad. Jag frågade inte utan en orsak. En tid före Natobesöket hade jag besökt de västsahariska flyktinglägren i nära gränsen till . Där berättade SADR:s, den västsahariska republikens, försvarsminister om den mycket stora osäkerhet som präglar på grund av alla de vapen och de människor som i efterdyningarna av passerar gränserna åt ena eller andra hållet. Till det ska läggas olika beväpnade grupper, bland annat terrorgrupper, den narkotikasmuggling som har pågått i området och som i sig är ett stort säkerhetsproblem och inte minst det tuareguppror som har pågått från och till och som också var orsaken till statskuppen i . Knappast trodde väl de militärer som tog makten i , i protest mot att de inte fick tillräckligt stöd att bekämpa just tuaregerna, att situationen skulle bli den totalt motsatta på grund av det maktvakuum som kuppen orsakade. Och knappast trodde väl tuaregerna å sin sida att deras nya partner, islamistgruppen , i stället skulle ta över hela makten själv i det nya landet. står vi där igen i en situation som närmast för tankarna tillbaka till tiden för talibanstyret i raserade världsarv och en extrem tolkning av islam. Man kan fråga sig hur livet nu kommer att bli för tuaregkvinnorna, kvinnor som haft en mycket stark ställning i sina samhällen. För mig är det solklart att utvecklingen i har kunnat ske tack vare, eller snarare på grund av, att man i insatsen i inte såg till helheten. Fokus låg på att få bort Gaddafi, och när det var gjort var vi klara. Kvar finns nu privata säkerhetsbolag som ska hjälpa till att hålla ordning. Men vem tar ansvar för konsekvenserna på andra sidan gränsen? Är det så att vi bara klarar en kris eller ett krig i taget? Är det någon som tänker på vilka konsekvenser ett underlåtande att agera eller en illa avslutad militär insats innebär i förlängningen? Vem tar ansvar för tiden efter kriget eller för att inte ha agerat ? Detta skrev jag alltså på min blogg relativt snart efter att världsarven raserats. Jag följde upp denna blogg med att också skriva en motion som flera från undertecknade. Den utgick ifrån att man måste se både till insatsen och till tiden efter det akuta skedet. Vi menar att det begicks misstag i Libyeninsatsen på så sätt att man faktiskt inte såg till helheten och att det i sig bidrog till att kriget i utbröt. Av misstag bör man lära. Det är därför viktigt att vi i planeringen inför ett eventuellt deltagande i militära insatser även uppmanar FN att planera för tiden efter den rent militära operationen just för att inte begå samma misstag igen. Vi är därför mycket glada över att utskottet delar denna uppfattning och i sitt betänkande också tar upp vikten av en bred och långsiktig planering i syfte att skapa goda förutsättningar för utvecklingen i landet även efter att den nu aktuella insatsen har avslutats. 5 (FP): Som har framhållit är det en angelägen insats det internationella samfundet nu ska ta ansvar för i . Det är drygt situationen där kom att bli mycket kritisk ur säkerhetssynpunkt, vilket föranledde ett snabbt ingripande från framför allt fransk sida men även andra, bland annat europeiska, länder. Det är bra att insatsen nu övergår i FN:s huvudmannaskap och får en långsiktighet och ett brett stöd. Insatsen förtjänar det, och det är en förutsättning för att den ska kunna bli framgångsrik. Alltsedan konflikten i började och den franska interveneringen skedde har många politiker hoppats på att man ska kunna få till stånd ett snabbt tillbakadragande. månad aviserade den franska presidenten att ambitionen var att franska trupper skulle vara ute . I går i skrev den franske premiärministern att han ansåg att det vore för tidigt att hålla presidentval i . Det är en signal som tyder på att nu förstår att det här kan bli en lång resa. Det vi nu ska fatta beslut om är en i tiden tämligen begränsad insats. Erfarenheterna har dock lärt oss att det kan komma att bli förlängningar längre fram. När operationen är föremål för successiva politiska beslut är det viktigt att vi ständigt funderar på vad vi i varje steg i en sådan här operation vill uppnå och på vilket sätt vi bäst dimensionerar och riktar in vår insats. är en del av den stora majoritet i som ställer sig bakom insatsen. Vi vill redan nu skicka en tacksamhetens tanke till de män och kvinnor som ska representera i . Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 6 (C): Som har framgått råder en bred enighet i utskottet om den insats vi nu debatterar och som ska bli föremål för beslut. Grunden, hur allvarlig situationen i är, har tydligt framgått.