prot · H009116 · 2013-06-04 00:00:00 — Är det så han pekar ut detta, eller handlar det också om fler personer? Ska man klara av att få tillväxt i ett land måste man få alla människor med sig och se till att de växer också. har vi en skola som går bakåt, och det vet . Han tänker lösa det här med att sätta in några områden på försök och säga att vi ökar på sfi och gör andra ekonomiska regler för de företag som finns där. Precis som sade: Den som flyttar ut kanske mister hela stycket. Det som är allvarligt, precis som det var i , är att man gör frågor om utanförskap till etniska frågor. Det gör finansministern här i kammaren nu också. Han säger att det går så dåligt i dessa områden, så därför gör man det lite förmånligare för de företag som finns där om de anställer folk som bor där. Så pekar man ut det etniskt. Jag vidhåller det jag sade tidigare. , jag tror inte att det här är ditt förslag. Jag tror inte att du är helt hemma med det här förslaget. Jag tror att det är en eftergift åt andra, som tror att det här ska vara lösningen. Men ekonomin fungerar ju inte så! Nyss talade vi om bolagsskatten, och den gäller i hela . pratar vi om delar i , och vi lägger en otäck etnisk krydda i det när vi säger att vi ska skapa tillväxt på det här sättet. Pengar är inte allt här i livet, ! Att det ska vara billigt är inte livet heller. 39 Finansminister (M): Vi vill att ska vara ett land som präglas av sammanhållning, ett land där skillnaderna mellan människor är små och där vi rör oss mot full sysselsättning eftersom det är det bästa sättet att bygga en inkluderande samhällsmodell. Det är klart att det måste handla om en bred politik. Det är alldeles tydligt att regeringen har gjort betydande framsteg när det gäller företagsklimat, att det ska löna sig att arbeta, strukturförändringar i socialförsäkringssystem och på en lång rad andra områden. Vi har i våra storstadsområden besvärande hög arbetslöshet i ett antal områden. Vad ska vi göra åt det? Det är klart att det måste mötas med en bred politik. När människor kommer till måste vi rusta dem för den svenska arbetsmarknaden. Då handlar det om svenska för invandrare, om att vi har lagt om politiken så att det är Arbetsförmedlingen som sköter integrationen av dem som kommer hit och om att vi brett måste satsa på utbildningen i hela och särskilt för dem som löper större risk att hamna utanför arbetsmarknaden, liksom om det vi gör nu när det gäller försörjningsstödet för att säkra att det ska löna sig bättre. Det är en bred politik. Då ställer man sig frågan: Kan det vara en idé att på försök sänka arbetsgivaravgifterna i de områden som har lägst arbetskraftsdeltagande, sämst förutsättningar på utbildningssidan och de högsta graderna av beroende av försörjningsbidrag? Jag är beredd att pröva den idén. Jag är inte övertygad om att den har några dramatiska effekter, men det är värt att vända på varje sten och försöka skapa förutsättningar för fler jobb. Jag ser inte att det skulle vara så dramatiskt problematiskt att sänka arbetsgivaravgiften i ett visst område. Det är ju inte bara som har detta. Det är samma system som man har, som också påpekats här, inte bara i utan också i . Där har man regionalt sänkta arbetsgivaravgifter i de så kallade stödområdena. Det kan inte skilja sig radikalt från att man gör detta i mindre områden. Det kan inte vara så att det ena är en väl fungerande, integrerad del av vår regionalpolitik och det andra är komplett meningslöst, utan båda är nog försök att möta en besvärlig situation och en svag arbetsmarknad. Sedan får och det att låta som om det är ett problem att vi kompromissar i regeringen och att man gemensamt försöker hitta bra lösningar när man ger och tar. Låt mig bara påpeka hur kompromisserna kommer att se ut om vi, av olycka och misstag naturligtvis, skulle få en socialdemokratisk, miljöpartistisk och vänsterpartistisk regering. Det skulle vara intressant att höra hur hemma i förklarar vurmen för höjda bensinskatter, kraftig utbyggnad av lastbilsskatten och att stödområdena kanske ska försvinna för att det inte är viktigt med lägre arbetsgivaravgifter i regioner med svag arbetsmarknad. Jag vill höra hur man förklarar för väljarna att man så att säga har sålt ut glesbygden för att nå en kompromiss med . Förslaget om nystartszoner är ett led i en bred politik för att skapa förutsättningar för full sysselsättning och sammanhållning. Då är vi beredda att vända på varje sten. Vi vet att Socialdemokraterna aldrig kommer att vara beredda att arbeta för fler jobb genom sänkta skatter, för där är det alltid höjda skatter som gäller inte bara i de här områdena. 40 (S): Då fick vi faktiskt ett klarläggande om att detta inte var egen idé. Det förklarar en hel del. Det kan inte vara en nationalekonom med hög svansföring och marknadsliberala idéer som lägger fram alla dessa regleringsförslag om hur företagen ska se ut, hur många anställda de ska ha, var de ska ligga, var de ska anställa, var de anställda ska bo och hur många delägare det ska finnas. Det är en regleringsiver som skulle ha passat på andra sidan muren när den fanns. Men förklaringen är alltså att regeringskollegerna tvingar fram den här politiken. Icke desto mindre är naturligtvis finansministern precis lika ansvarig. Läggs detta förslag fram , glöm då inte de här diskussionerna! Förbered ett svar till City Gross, som har över 100 anställda och är den största arbetsgivaren, som gör mycket för . Varför ska de betala högre arbetsgivaravgift än de små livsmedelsföretagen? Och varför ska den butik som ligger på andra sidan gatan betala högre arbetsgivaravgift fastän man anställer folk i de zoner som regeringen pekar ut? Jämförelsen med det regionala stödet är befängd. Det här förslaget handlar om att man går ned på väldigt små nivåer. Det är små rutor av som man klassar som antingen innanför eller utanför subventionssystemet. Det kommer att se väldigt konstigt ut. Regioner och regionalpolitik är en helt annan sak, liksom de generella verktyg man kan använda där. Men här handlar det om bostadsadress, var man är folkbokförd. Är man folkbokförd på en viss adress kommer arbetsgivaren att kunna betala en lägre arbetsgivaravgift. Vi tror inte på ett sådant system. 41 Finansminister (M): Ytterst handlar den här debatten om huruvida vi är beredda att göra allt som är möjligt för att skapa förutsättningar för full sysselsättning. Vill vi uppnå full sysselsättning och sammanhållning måste vi vända på varje sten. Då måste vi vara beredda att pröva förslag som kan ge lite bättre förutsättningar för att fler människor ska komma i arbete. Det är vår ambition och vår utgångspunkt. Nystartszonerna innebär att man får en viss lättnad av arbetsgivaravgiften i de områden där vi har lägst arbetskraftsdeltagande, dåliga studieresultat och tunga förutsättningar i termer av högt bidragsberoende. Kan det vara värt att göra ett försök i de områdena? Ja, absolut. Kan vi lova att det fungerar? Nej, det kan vi inte vara säkra på, utan vi behöver utvärdera det och se hur det fungerar och om vi ska gå vidare med det. Jag kan inte förstå hur man från Socialdemokraternas sida kan tycka att det är bra, klokt och rimligt att ha sänkta arbetsgivaravgifter i vissa områden, där det är nödvändigt för att man har en svag regional arbetsmarknad, medan det är helt meningslöst att ha det i andra områden. Det väcker den fråga som många i glesbygden kommer att ställa: Är Socialdemokraterna beredda att avskaffa stödområdena? Det vore som sagt en snygg komplettering till höjda arbetsgivaravgifter, lastbilsskatt och annat. Vi står för en bred politik. Vi står för en bred politik för att skapa förutsättningar för människor att komma i arbete, för vi tror att sammanhållning är en viktig del av vår välfärdsmodell. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2012/13:400 om arbetslösheten i 42 Finansminister (M): har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att minska arbetslösheten, bryta långtidsarbetslösheten och undvika att fler unga börjar sina yrkesverksamma liv som arbetslösa. Regeringens strategi för full sysselsättning är en kombination av åtgärder. De stimulerar utbud och efterfrågan på arbetskraft samt förbättrar matchningen. Resurserna riktas i större utsträckning till dem som har störst behov av dem. Viktiga utbudsstimulerande åtgärder har varit jobbskatteavdraget och reformeringen av socialförsäkringssystemen. Arbetsmarknadspolitiken har lagts om. För att rusta ungdomar för jobb har regeringen genomfört omfattande utbildningsreformer. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att stimulera efterfrågan på arbetskraft. Dessa riktar sig i synnerhet till grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Exempel på detta är nystartsjobb och andra former av subventionerade anställningar. drabbades hårt av den globala lågkonjunkturen. Trots detta har förmått öka sysselsättningsgraden och upprätthålla starka offentliga finanser. har sysselsättningen ökat med 200 000 personer som utanförskapet har minskat. har reallönerna och den disponibla inkomsten ökat. Detta är tydliga indikationer på att den förda politiken har verkat i rätt riktning. Arbetet med att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt fortsätter. har regeringen samtal med parterna för att öppna nya vägar in på arbetsmarknaden. Regeringen för en politik för jobb. 43 (S): Vi ska prata om jobben, och jag. Det är nödvändigt att vi gör det och att vi bestämmer oss för att vi ska knäcka arbetslösheten. Det är ganska sorgligt. Vi har en borgerlig regering som med munnen säger att de ska minska arbetslösheten. De går till och med till val på det. De lovar att de ska sänka arbetslösheten. De lovar i två val att de ska sänka arbetslösheten. Men de gör inte någonting åt den. Det är tragiskt att vi har en sådan regering. Det är oerhört tragiskt att vi har hamnat i det här läget. Sedan kan den borgerliga regeringen skylla på en massa andra saker. Det är naturligtvis inte deras fel. En regering kan inte hjälpa någonting, verkar det som i debatten. Man kan skylla på sossarna det brukar ni göra. Man kan också skylla på den internationella lågkonjunkturen. visar det sig att det är tolv andra länder i EU som klarar arbetslösheten betydligt bättre än vad gör, och de är i samma internationella lågkonjunktur som vi är. Därför är det ganska märkligt att påstår att vi har klarat krisen bättre än andra länder. Det är ungefär som att man tänker: Jag fortsätter att säga det här. Antagligen märker inte folk något. Jag går på bara, och så låter jag mina kamrater i hjälpa mig med att säga samma visa en gång till. Om vi bara säger det om och om igen tror nog folk att arbetslösheten har gått ned. Men verkligheten kommer i kapp. Arbetslösheten är på . spår att den kommer att öka ytterligare. Massarbetslösheten har bitit sig fast. Långtidsarbetslösheten har bitit sig fast. Vi har en ungdomsarbetslöshet på . Skulle inte ni fixa jobben, ? säger : Ja, men det har vi gjort. Det är åtminstone 200 000 jobb, säger han i sitt svar. Var är de jobben? Tänker inte på att man måste räkna alla på arbetsmarknaden? Antalet personer i arbetskraften har faktiskt ökat med 321 000. Det är som om en lärare skulle säga: Jag hade 19 elever . är det så bra att jag kan lära 18 elever, fast bara 17 förra gången. Och så glömmer man att man kanske har tre elever mer. Man måste räkna alla. Man kan inte glömma att vi faktiskt är fler. Arbetslösheten ökar, . Glöm inte det! Verkligheten visar det. Sedan kommer med många bortförklaringar. Han säger att det inte är deras fel och så vidare. Men ni har misslyckats. Vi socialdemokrater vill knäcka arbetslösheten. Vi sätter upp ett mål om att bli bäst i EU. Ni vågar inte ens sätta upp ett mål. Det är ganska fegt att inte ens våga ta en sådan utmaning för sig själv. Vi vill satsa på utbildning. Ni sänker utbildningen i . Antalet gymnasieplatser sjunker. Ni satsar mindre på högskolorna trots att både och brukar stå här i kammaren och säga att ni satsar. I realiteten visar det sig att utbildningsmöjligheterna i kommuner runt om i landet har minskat som ni har styrt. Det är ett stort misslyckande. Så här kan vi inte ha det, . 44 (S): Tack, finansministern, för svar på interpellationen! När jag går igenom svaret finns det några saker som jag tycker att finansministern möjligen skulle kunna förtydliga. Finansministern skulle kunna förklara hur han tänker. Finansministern skriver bland annat i svaret, fru talman, att politiken har gått ut på att förbättra matchningen. Den moderata politiken har gått ut på att förbättra matchningen. Alla utom möjligen finansministern anser att matchningen i har försämrats och att matchningen på arbetsmarknaden är ett gigantiskt problem. säger finansministern att politiken har gått ut på att förbättra matchningen. Då måste detta vara ett gigantiskt politiskt misslyckande, fru talman. I verkligheten är det så här: Trots att vi har en stor arbetslöshet det är många hundra tusen människor som är arbetslösa misslyckas var femte rekrytering, enligt . Man kan inte anställa fast det finns ett behov av att anställa. Det finns en mängd arbetslösa, och det finns en mängd arbeten. Men man kan inte matcha dem. Det är en matchningsproblematik som ökar under finansminister regeringstid. Detta identifieras av de flesta som ett av de stora problemen på svensk arbetsmarknad. På vilket sätt har regeringen förbättrat det här? Verkligheten visar ju på att det har försämrats. Vi har arbetslösa. Vi har lediga jobb. Då är det naturligtvis politikens uppgift att få ihop det här. Det har regeringen misslyckats med. Finansministern säger också i sitt svar att arbetsmarknadspolitiken har lagts om. Han har aktivt medverkat till att lägga om arbetsmarknadspolitiken. Även där finns det anledning för finansministern att förklara lite grann hur han tänker. När man går ut och studerar läget på svensk arbetsmarknad kan man konstatera att matchningen inte fungerar och att nästan alla, utom möjligen finansministern, är överens om det. Nästan alla är också överens om att Arbetsförmedlingen inte fungerar. Finansministerns arbetsmarknadspolitik, fru talman, har lett till en arbetsförmedling som inte fungerar. Trots att vi har hundratusentals arbetslösa där ute lämnar Arbetsförmedlingen upp till 3 miljarder. Det är pengar som är avsatta för att utbilda de arbetslösa och för att lösa matchningsproblematiken. Så är det för att det regelverk som regering, fru talman, är ansvarig för har blivit så stelbent och omöjligt att hantera. Trots att man har fått pengar av finansministern kan inte Arbetsförmedlingen använda de pengarna till att utbilda de arbetslösa så att de kan ta de arbeten som faktiskt finns. Även när det gäller arbetsmarknadspolitiken, fru talman, har finansministerns regering fullständigt misslyckats. var inne på de omfattande utbildningsreformerna. Då är det bara att konstatera att även där talar verkligheten precis emot finansministern. Yrkesutbildningen får sämre sökande. De förslag som slängs ut från regeringen är att man ska satsa på ettåriga gymnasieutbildningar och sänka utbildningsnivån i . Är det detta finansministern menar med omfattande utbildningsreformer, att vi ska möta framtiden med sänkta utbildningskrav? I så fall, fru talman, finns det all anledning för och svenskarna att vara mycket oroliga för den politik som finansministern står för. 45 Finansminister (M): Det yttersta målet för vår politik är full sysselsättning, att skapa förutsättningar för att alla som vill och kan ska ha ett arbete. När världen går igenom den värsta ekonomiska krisen sedan depressionen sätter det vår samhällsmodell, vår regering och vårt land på svåra prov. Socialdemokraterna säger att är raserat, att inte fungerar och att alla andra länder klarar sig bättre. Det är inte en korrekt beskrivning. Vi fick tillväxtsiffror första del, och de visar att det är och som växer snabbare än . har den tredje högsta tillväxten av alla europeiska länder. Arbetslösheten har ökat mindre i än i de flesta jämförbara länder. har en arbetslöshet på . I eurozonen ligger den på . Sysselsättningen i har ökat med 200 000 personer . När det gäller arbetskraftsdeltagandet står vi ut i termer av att det är fler som har klivit in på arbetsmarknaden . Och när det gäller långtidsarbetslösheten var det upplysande att höra när fick redovisa siffrorna för och klargöra för honom att har den lägsta långtidsarbetslösheten av alla europeiska länder. Låt oss titta på reallönerna. Vi har kunnat höja reallönerna mer än vad man gjort i andra länder. När det gäller disponibel inkomst, vad folk har kvar i plånboken, har vi, trots en ekonomisk kris där inkomsterna brukar sjunka, haft en standardförbättring i . Det beror på att vi har fört en konsekvent politik. Vi inser att det ska löna sig att arbeta. Det ska finnas drivkrafter för att man ska vara på arbetsmarknaden. All forskning och erfarenhet visar att det är det effektivaste sättet att skapa förutsättningar för att fler människor ska vara på arbetsmarknaden. Vi vet att det behövs fler företag som vill och vågar anställa. Då måste vi förbättra företagsklimatet. Då måste vi sänka kostnaderna för att anställa. Då måste vi öka företagens förmåga till omställning och flexibilitet. Vi vet att på lång sikt sammanhänger ofta arbetslöshet med brister i utbildningssystemet. Där måste vi reparera det som har varit fel. Då får vi mer av betyg, mer av nationella prov, bättre lärarutbildningar, mer av lärlingar och mer kvalitet i yrkesutbildningen. Det är en väldigt konsekvent politik för att förbättra matchningen. Det är därför och andra drar slutsatsen att jobbskatteavdrag och drivkrafter är så centrala och har så stora effekter på sysselsättningen. Mot detta står en mycket märklig socialdemokrati en mycket märklig svensk socialdemokrati skulle jag nog säga. I vår åldrande välfärdsstat med fler äldre att försörja som står utanför arbetsmarknaden vill man bygga ut bidragssystemen och höja skatterna. Vi ska alltså möta demografiska effekter och en globaliserad världsekonomi med att bygga ut vartenda bidragssystem och höja skatterna på jobb. Det är till och med socialdemokrater i andra länder som inser att det inte fungerar. Vi fick höra Hollande stå på Socialdemokraternas jubileum i och hylla för att han sänkt a-kassan. Vi vet att sänkte den. Vi vet att var ansvarig för det. Vi vet att danska socialdemokrater nu halverar tiden i a-kassa. Man inser nämligen att det måste finnas drivkrafter för omställning. Det är så ett land når full sysselsättning. Det är klart att vi förstår vad den socialdemokratiska politiken, att bygga ut vartenda bidrag och höja skatten på vartenda jobb, leder till. Den leder till att det blir mindre lönsamt att jobba, att det finns färre som är beredda att anställa och att det finns färre som är beredda att driva företag. Det är en politik som inte tar människor till något annat än utanförskap. 46 (S): Jag vet att har lärt sig att man måste upprepa och upprepa för att se till att väljarna tror på det. Det är bara det att verkligheten talar ett helt annat språk. Verkligheten visar hur klyftorna ökar i , hur människor har fått det tuffare, hur utbildningssystemet raseras och att det inte blir bättre resultat i skolan. kan stå här och peka på att det ska vara si eller så i teorin, men han måste titta på hur det ser ut för människor i samhället. Neddragningar sker i kommunerna. Lärarna sliter och hinner ändå inte med eleverna. Fritidspedagogerna satsar allt vad de kan, och ändå hinner de inte med barnen. Kommunerna måste göra neddragningar därför att ni har slutat att höja anslagen till kommunerna. Ni har inte räknat upp siffrorna därför att ni inte tycker om det som ni kallar för offentlig sektor, men det handlar om människor. Det är människor i vård, skola och omsorg som drabbas när ni gör sådana här gigantiska övervältringar på kommunerna, och skolresultaten sjunker. säger att vi måste ha ordning och reda och mer prov, och ordning och reda ska vi verkligen ha i skolan. Svenska utbildningsutskottet var i eftersom man i klarar utbildningen väldigt bra och har goda resultat. Där säger de: Grisen väger inte mer bara för att man väger den ofta. Med det menar de att det inte hjälper att ha tusen nationella prov om man inte sedan också hjälper eleverna att lära sig. Det är det som har drabbat skolsystemet i . Hösten går åt till att lära ut, och ska lärarna sedan ägna sig åt de nationella proven. Så kan vi inte ha det. säger: Vi har fixat 200 000 nya jobb. Och vet när de kom till. Det har vi talat om tidigare i den här kammaren, att 2006 tillkom 132 000 nya jobb. Det var som vi styrde. har själv sagt att det tog innan er politik började bita. Ert första år i regeringsställning, 2007, tillkom visserligen 70 000 nya jobb men då hade fortfarande inte er politik börjat bita. När sedan er politik började bita, 2008, kom jobbstoppet. Sedan ramlade vi in i den internationella lågkonjunkturen, och ni förvärrade den eftersom ni slog sönder trygghetssystemet. talar om bidrag och tror att han ska nå väljare på det sättet, men det handlar om människor som blir utsatta människor av kött och blod som inte får en försäkring när de blir sjuka eller arbetslösa. Människor får gå från hus och hem därför att inte tycker om ordet bidrag. Men det är inte fråga om bidrag. Det är ett försäkringssystem, en omställning som man ska ha i de svåra situationerna. En försäkring är det som gör människor trygga. Ni har slagit sönder tryggheten i . Det visar verkligheten och också hur det ser ut i våra förorter . Ni vill ha skillnader. säger: Vi ska hålla ihop samhället. säger han: Men vi måste ha större skillnader. Hur ska han ha det egentligen? Är det skillnader som driver samhället framåt, eller är det ett tryggt samhälle där vi litar på varandra, där vi håller ihop och hjälper varandra? 47 (S): retorik kanske fungerade 2006, men har verkligheten kommit i kapp. räcker det inte att bara vara en duktig talare. måste också leverera lägre arbetslöshet, och det misslyckas han med. Dessutom är nöjd med långtidsarbetslöshetsstatistiken under sin regeringstid. Då kan jag bara upplysa dem som eventuellt lyssnar att har lyckats tredubbla den. Jag skulle inte ha varit nöjd med det om jag hade varit ansvarig för det. Men är nöjd med långtidsarbetslösheten. Jag ställde tre ganska enkla frågor som det skulle vara spännande att få svar på. Den första frågan var: Anser att matchningen på arbetsmarknaden har förbättrats under hans regeringstid? Det är en enkel fråga. Det finns nämligen rätt många uppfattningar om det. Det skulle vara spännande att höra uppfattning. Den andra frågan var: Anser att Arbetsförmedlingens funktionssätt har förbättrats under hans regeringstid? Det skulle också vara spännande att höra. Är nöjd med hur Arbetsförmedlingen fungerar? Det är en enkel fråga som man skulle kunna kräva ett svar på. Den tredje frågan var: Anser att skolresultaten har förbättrats under hans regeringstid? Det är också en enkel fråga som är enkel att besvara och faktiskt väldigt viktig för väljarna. Det handlar lite grann om att klargöra vilken verklighetsbild vår finansminister har. Är finansministern tryggt förankrad i den verklighet som vi andra finns i, eller lever möjligen i en drömvärld? Har matchningen förbättrats på arbetsmarknaden under Alliansens regeringstid? Fungerar den bra nu när är ansvarig? Har skolresultaten förbättrats nu när är ansvarig? Det är tre enkla frågor. Jag hoppas, fru talman, på tre enkla svar. 48 Finansminister (M): har alltså klarat den ekonomiska krisen bättre än praktiskt taget alla andra. Vi har haft mindre genomslag på svensk ekonomi. Vi har starkare offentliga finanser. Vi har inte drivit upp klyftorna, utan vi har kunnat värna en svensk modell. säger att man inte har fått det bättre i . Låt mig då bara påpeka att reallönerna i 20062014, om vi får titta på kommissionens prognoser, kommer att ha ökat snabbare än i något annat europeiskt land, om jag har förstått statistiken rätt. Det är 8 ½ procent i , avsevärt snabbare än genomsnittet.