prot · H00988 · 2013-04-10 00:00:00 — Detta sammantaget med osäkerhet, nyfikenhet och i vissa fall kanske vilseledande information kan ha lett till något vikande siffror. Men det har kompenserats av ökat intag på de teoretiska linjerna, vilket tydligen några retar sig på alldeles enormt. Jag har varit ute i kommuner och intervjuat många, och då har framkommit att antalet elever på byggprogrammet minskar. Det beror på att man ser på konjunkturen. Tyvärr ligger man fel i fas. De elever som går in på byggprogrammet kommer naturligtvis inte att ha några problem att få jobb när de går ut, men de tittar på konjunkturen just . Men vi hoppas på att fler syvare ska ge bättre information, och kommuner och län måste också ta till sig av statistiken på ett bättre sätt. Vad gäller vård- och omsorgsprogrammet kommer regeringen att återkomma med ett förslag som ska göra programmet mer attraktivt. Jag vill avsluta mitt anförande med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag vill också komma med en vänlig och stilla önskan, även om jag kanske talar för döva öron, nämligen att sitta still i båten. Låt reformerna verka ett tag, och låt oss tillsammans lyfta fram allt det positiva i Skolsverige. Det finns en del saker som vi kan göra bättre, och där ska vi hjälpas åt, men vi ska också se till att lyfta fram och sprida allt som är bra. I detta anförande instämde och (båda M). 9 (S) replik: Det är sant att skolan behöver breda överenskommelser. Där är vi överens. Men det är intressant att pratar om annat än den politik man står för och att ta ansvar för den politik som regeringen nu för. Ändå är den utbildningsminister som efter har suttit längst vid makten. Då har man väl ändå någon sorts ansvar för utbildningen. Jag talade om nedskärningarna i gymnasiet. I min hemkommun har det skett en nivåsänkning med 115 miljoner. 8 miljoner av dessa 115 miljoner motsvarar det som regeringen säger är effektiviseringar. Resten är helt enkelt nedskärningar. Med de förutsättningarna äventyras många goda satsningar, bland annat de jag nämnde på Angeredsgymnasiet och andra skolor. Hur kan ni påstå att ni satsar på gymnasiet som ni gör kännbara nedskärningar? 10 (M) replik: Det bör inte ha gått någon förbi i kammaren att årskullarna minskar drastiskt . Det innebär att det kommer att gå åt något mindre pengar till gymnasieskolan. har suttit vid makten. Vi hoppas att det blir . Vi sjösatte ett antal reformer 2011, och det är väl ingen här inne som tror att de redan kan ha påverkat den utveckling som har pågått sedan 20062007. Resultaten av den lärarutbildning som har införts nu kommer inte att synas förrän . Jag har en fråga till angående den obligatoriska gymnasieskolan som ni har talat er varma för. Jag har här siffror från en utredning som ni har gjort inför förslaget om obligatorisk gymnasieskola. Den största orsaken till avhoppen är Trött på att studera, och den gruppen är . Jag misstänker att ni har funderat igenom förslaget, och jag skulle gärna vilja veta: Hur många fler elever tror du att ni kan hjälpa genom att införa en obligatorisk gymnasieskola, speciellt eftersom en del av avhoppen sker efter att de fyllt ? 11 (S) replik: Det är intressant att vi inte får något svar på varför ganska abrupta nedskärningar i skolan är ett effektivt sätt att utveckla gymnasiet. Man skulle kunna besvara frågan om det obligatoriska gymnasiet med ännu en fråga: Varför har inte regeringen engagerat sig lite mer i att ge de här ungdomarna det stöd de behöver för att känna studiemotivation när man vet att gymnasieskolan är nödvändig? Arbetsgivarna säger att det inte finns någon chans att klara sig med bara grundskola. Då sänker ni kraven. Är det ert enda svar till dessa ungdomar? Det duger inte. Ungdomarna vet att man behöver utbilda sig. Vi vill hitta sätt att ge dem möjlighet att göra det. Ni sänker bara kraven och säger: Slipp då! Det ger inte dessa ungdomar en bättre framtid. 12 (M) replik: Jag vet inte om vi befinner oss i samma värld. Jag tyckte att jag läste i betänkandet att tre partier vill sänka kraven för de teoretiska linjerna. Jag förstår inte riktigt hur det går ihop. Om det är så ni vill lösa problemen, varför då inte ta bort behörighetskraven helt och hållet? Det är ju alldeles utmärkt och ser jättebra ut vad gäller siffrorna. Det är väl också så att ni socialdemokrater har pratat om ett kontrakt mellan föräldrar, skola och elever. Jag levde i förvissningen om att födelseattesten var ett tillräckligt kontrakt för att man skulle bry sig om sina barn och elever. Jag kan inte heller se hur det på något sätt ska kunna hjälpa fler elever med ett ganska otydligt kontrakt när de är . Jag har själv en 14- och en 1516-åring, och jag vet vilka diskussioner man kan ha . Att ha vissa saker på papper tror jag inte hjälper så mycket. Min fråga gäller de sänkta behörighetskrav som ni vill ha för de teoretiska utbildningarna: Är det så ni ska lösa de problem vi har? Jag vill också rikta en fråga om detta med ettårigt gymnasium: Var i budgetpropositionen kan det stå? 13 (V) replik: sade att den nedförsbacke som vi ser i kunskapsresultaten började tidigare än när den här regeringen tillträdde, och det är sant. Men det som glömde i sin historieexposé var att vi tillsammans med den socialdemokratiska regeringen och i princip hade sjösatt en ny gymnasieskola, någonting som ni stoppade innan. Det var inte så att vi tyckte att den förra gymnasieskolan fungerade perfekt. Vi såg problem med den och hade förslag på att göra om den. Det som skilde stort mellan våra olika gymnasiereformer var att vi inte gjorde den differentiering som ni har gjort. Vi gjorde inte den uppdelningen, för vi anser att yrkeselever såväl som de som läser högskoleförberedande program bör ha samma grund att stå på, för att klara inte bara yrkeslivet utan även samhällslivet. Det är den stora skillnaden mellan våra olika reformer. Tyvärr var det inte vår reform som gick igenom. Det jag vill fråga är: Vad menar han med att det är vilseledande information som har lett till minskade ansökningar till yrkesprogrammen? Är det inte så att man måste använda individuellt val och utökat program för att få högskolebehörighet? Jag tittade snabbt och såg att det krävs särskild behörighet bara för att bli förskollärare. Den som går barn- och fritidsprogrammet och använder sitt individuella val och utökat program kommer ändå inte att ha behörighet att söka till förskollärarutbildning. Det är bättre för den eleven att söka sig till ett högskoleförberedande program. Vad den eleven då går miste om är praktik och kontakt med arbetslivet. Det är väl ingen bra utväg. 14 (M) replik: I en tidigare debatt här i kammaren erkände en oppositionspolitiker att hon hade vilselett och gått ut med felaktig information. Jag har varit en ganska flitig resenär runt om i landet, vilket säkert många andra i utskottet också har varit. Flera studie- och yrkesvägledare har då sagt: Jaså, ligger det till på det här viset? Det visste vi inte. På något sätt har vi bibringats felaktig kunskap om att dörrarna skulle vara stängda. Flera har alltså erkänt det öppet. Det leder naturligtvis till en oro för många elever en mycket förståelig oro. Om jag ska fortsätta historielektionen, som kan vara ganska intressant, har jag här en färsk rapport från IFAU. Man säger att har andelen som slutfört gymnasiet minskat kraftigt. Vidare säger man att avhoppen ökade i både yrkes- och studieförberedande program men var ett särskilt stort problem i yrkesprogrammet, där andelen som gick klart minskade till följd av de nya betygen. Bland annat skedde det en dramatisk ökning när man ökade från tvåårig till treårig gymnasieskola. Jag tycker naturligtvis att det var riktigt att man gjorde det. Problemet är att ni vill tvinga in elever i samma form. Vi tror inte på det. Vi tror att alla elever har lika värde. Vi ska ge alla samma förutsättningar i skolan, men vi måste också låta elever göra ett eget val. Jag har intervjuat elever på el- och energiprogrammet, på byggprogrammet och många andra och frågat speciellt de i denna skola som inte har valt att läsa in högskolebehörighet, och de har sagt: Nej, vi vill inte. Vi vill koncentrera oss på våra kärnämnen, för vi vet att vi ska ut i yrkeslivet så fort som möjligt. Men vi vet också att dörrarna inte är stängda. Skulle vi ångra oss sedan finns möjlighet att komplettera utbildningen. 15 (V) replik: svarade inte på min fråga: På vilket sätt har man vilselett elever? Är det inte så att eleven måste läsa in på sitt individuella val och utökat program? Är det en osanning? Vad ska den elev som tänkte bli förskollärare göra? Det räcker ju inte att gå bara barn- och fritidsprogrammet, läsa utökat program och använda sitt individuella val, för man behöver också särskild behörighet för att gå förskollärarprogrammet. På vilket sätt är det vilseledande att tala om det? Ni har byggt en gymnasieskola som säger att det är bättre för den eleven att söka sig till ett högskoleförberedande program och gå miste om den praktik och den kontakt med arbetslivet som barn- och fritidsprogrammet erbjuder. Om vi ska förstärka yrkesprogrammen på riktigt ska man inte urholka dem på det sätt som regeringen har gjort och förutsätta att elever inte bryr sig så mycket om teoretiska ämnen. Jag vill verkligen att du svarar på den frågan, : På vilket sätt har vi vilselett någon? Stämmer inte det jag säger? Det finns också ett annat bekymmer med den nya gymnasieskolan. Ni säger att de som går yrkesprogram ska ha hälften så mycket samhällskunskap. Ska de inte vara lika delaktiga samhällsmedborgare som alla andra? Det är ju det ni säger. Vi vet att män inom LO-yrkena är de som läser allra minst och till och med inte alls. Ni bygger en gymnasieskola som inte kommer att leda till en annan utveckling utan tvärtom leder till att de kommer att läsa till och med ännu mindre än vad de redan gör . Det ställer till det för deras barn och utvecklingen när det gäller kunskapsinhämtning. Det är ert ansvar. 16 (M) replik: En bättre gymnasieskola kommer vi framför allt att åstadkomma med en bättre grundskola. Det förbättrar många elevers möjlighet och kunskap att göra de riktiga valen i gymnasieskolan. Det suddar också ut en del skillnader som finns beroende på om man kommer från studievana hem eller inte. Har vi redan cementerat mycket av detta är det väldigt svårt att ändra någonting i gymnasieskolan. Vi är också bekymrade. tog upp de 1520 miljoner som en elev kostar under en livscykel. Kryddar vi det hela med lite kriminalitet, vilket tyvärr ofta är fallet, hamnar vi på 40 miljoner. De siffrorna har vi också. Det är förfärligt. Det är därför vi på alla sätt försöker stärka utbildningen och se till att det blir enklare också för ungdomar att komma in i arbetslivet. Tyvärr är det enda jag ser från den samlade oppositionen att ni vill återgå till den gamla utslagningsskola som gymnasiet delvis var. 17 (FP): Ett viktigt och ständigt debatterat område i utbildningspolitiken är gymnasieskolan. Få skolformer diskuteras så mycket och har utretts så som svensk gymnasieskola. En orsak är förstås de stora kvalitetsutmaningarna men också hur viktigt det är för ungas framtid att ha en utbildning med sig oavsett framtidsplaner. och regeringen lägger nu om hela gymnasiepolitiken. Uppdraget från regeringen till utredarna var väldigt tydligt: en ny gymnasieskola där utbildningen ska vara av hög kvalitet och bygga vidare på kunskaper. Den ska inte vara en förlängning av för att använda ord och den ska ge elever möjlighet att välja utbildning efter fallenhet och intresse. De elever som började är de första med den nya programstrukturen. tar den första elevkullen studenten i nya gymnasiet. Läser man oppositionens motioner kan man knappast påstå att det är en framtidsinriktad politik som utvecklar gymnasiet. Frågan är då: Varför gör vi allt detta inom svensk gymnasieskola? Vi har sett avhopp, brister i kvalitet, dålig genomströmning, ett IV-program som blev det största, dålig arbetslivskoppling och stora kostnader i efterhand på vuxenutbildning och arbetsmarknadspolitiska insatser för att lappa och laga efter gymnasieskolans haveri för att inte tala om alla utredningar. Allt detta indikerar tydligt att systemet inte var tillfredsställande. Att efter knappt fyra terminer återgå till en gymnasiepolitik där tre av tio elever aldrig fick ett slutbetyg är något vi inte tänker medverka till. Av samtliga elever som började sina studier som nybörjare och lämnade gymnasieskolan hade ett slutbetyg. Bland dem som läste de studieförberedande programmen var det som uppnådde slutbetyg, trots att målet var högskoleförberedande, och bland dem som läste på yrkesprogrammen, där målet i den gamla gymnasieskolan var arbetslivet, var det som uppnådde målet om allmän högskolebehörighet. Fyra av tio yrkeselever lämnade gymnasiet utan slutbetyg. Orsakerna är flera. Men en sak är klar: Att åter teoretisera gymnasiets yrkesprogram är att återigen svika dessa elever. Helt klart finns det flera principiella skillnader i gymnasiepolitiken mellan Alliansen, och inte minst Socialdemokraterna som jag härmed vill lyfta fram. Vi menar att det måste finnas tydliga utbildningsvägar som skiljer sig beroende på intresse, motivation och arbetsmarknadsutsikter. Medan vi försöker skapa tydliga program har Socialdemokraterna gjort allt för att skapa en grå massa av allt. Senast den förra beställde en gymnasieutredning, som lämnades , var det mest centrala att ytterligare minska skillnaderna mellan studieförberedande och yrkesförberedande utbildningar. ledamot har tyvärr lämnat kammaren. Han frågar: Varför ska man straffa elever som tidigt väljer yrkesprogram? Vi tycker att alla elever ska få en chans att inte bara antas till ett program, utan man ska också få en rimlig chans att slutföra ett program med en fullständig gymnasieexamen. När så många elever inte lyckas är det en signal att det gamla upplägget inte var bra. Det viktigaste för mig är att eleverna får ett slutbetyg, inte att de tvingas läsa in en högskolebehörighet. Med er gamla gymnasieskola var det av yrkeseleverna som aldrig fick ett slutbetyg. Glöm inte att detta är en förutsättning för att ta nästa steg, till exempel till . Högskoleförberedande är den stora lösningen, ropar de rödgröna i betänkandet. har studier och statistik från visat att övergången från naturvetenskapsprogrammet till högskolan är , på samhällsvetenskapliga programmet är den mellan , medan siffran på bygg- och fordonsprogrammen är . Erfarenheten från kommunerna är att majoriteten yrkeselever erbjuds jobb direkt efter studierna, men väldigt många har inte slutbetyg, gymnasieexamen, med sig. Som sade står de på trappan och sjunger Studentsången och viftar med mössan, men de har inget slutbetyg. Även detta måste vara möjligt för dem. Låt mig nämna några övriga delar i betänkandet. Vi har skärpt intagningskraven från tre till åtta ämnen på yrkesprogram och från tre till tolv ämnen på studieförberedande program. Jag blir lika förvånad varje gång S och V återigen väcker en motion där man vill sänka kraven från så att det bara ska krävas fem ämnen samt svenska, engelska och matematik för att antas till det studieförberedande programmet. Varför vill ni göra det? Socialdemokraterna och Vänstern motionerar om att alla program ska vara treåriga. Alla nationella program är ju redan treåriga! Vet att ungefär 7 000 ungdomar hoppar av gymnasiet ? har ni haft på er att föreslå konkreta åtgärder för just denna målgrupp, som inte är behörig till de nationella programmen. Men tolkar jag oppositionens förslag rätt vill man tvinga dem som går yrkesintroduktion att gå ett treårigt program. Är det så ni menar? För de berörda eleverna vore det en katastrof att ställa ett sådant krav. Dessa elever har hamnat på yrkesintroduktion just på grund av att de inte är behöriga till nationellt program eller har så pass stora svårigheter att de över huvud taget aldrig kommer att antas till ett nationellt program. Vår lösning är att erbjuda dem en yrkesintroduktion. Den kan vara , , eller . De får med sig ett kursbevis och ett truckkort eller vad det nu kan vara och lämnar gymnasiesystemet med något slags officiellt dokument som kan stärka deras chanser på arbetsmarknaden. På denna punkt önskar jag ett svar, och ni är skyldiga att ge ett svar, för nu har ni haft betänketid sedan vi senast debatterade detta. Yrkesprogrammen och lärlingsutbildningarna är mycket viktiga reformer. Den arbetsplatsförlagda delen har tagits upp här. Det finns stora brister i kvaliteten. Det håller hela utskottet med om, och vi skickar en viktig signal till regeringen om att återkomma med tydliga uppdrag till , så att både och branschen, företaget, tar ett mycket större ansvar för handledning och kvalitet, så att det blir en arbetsplatsförlagd praktik och inte bara en skolförlagd sådan, som det är på vissa håll . Avslutningsvis vill jag ta upp antimobbningsarbetet. Det finns inget som är så viktigt för att skapa en trygg skola, både i förskolan, och gymnasiet, och det finns stora problem med mobbning. Därför är det viktigt att ta fram förslag. skärptes skollagen, där de vuxna på skolan får tydligare ansvar för att anmäla mobbning. Regeringen gick ut och aviserade en så kallad lex Sara-lagstiftning för just antimobbningsarbetet. Vi har kritik mot just för att man frångår arbetsordningen i utskottet och inte och tydligt har talat om var man står utan i stället överraskar i kammaren, trots att man är medveten om att vår regering är på gång med att arbeta fram ett sådant dokument. 18 (S) replik: Det är väldigt glädjande att nu erkänner att de behöver råd och hjälp från oppositionen för att klara skolpolitiken. och våren har vi presenterat en lång rad förslag. De har debatterats på vår kongress. Du är välkommen att läsa dem på vår hemsida. hade tidigare en hög profil i skolan. Men nöjer man sig med att sänka kraven. kunde vi läsa att utbildningsministern drömde om att sänka yrkesutbildningarnas längd. Man sade att alliansregeringen skulle kunna införa ettåriga gymnasieutbildningar. I stället för att ge eleverna möjlighet att klara en utbildning som rustar dem för framtiden väljer man att sänka förväntningarna och kraven. Det är dystert för landets näringsliv att kraven och förväntningarna på nivån i yrkesutbildningarna, yrkesprogrammen, är så låga hos er. Ni tror att det räcker att bara sänka och sänka och sänka och att det skulle vara ett sätt att lösa ungdomars problem med att vara skoltrötta. Det är två helt olika saker. Hur resonerar ni om ni tror att ni löser problemen på det sättet? Det här är ingenting som företagarna, näringslivet eller andra arbetsgivare vill ha. 19 (FP) replik: Jag vill starkt ta avstånd från att jag skulle ha påstått att det är skoltrötta elever som ska erbjudas yrkes- och lärlingsutbildningar. Vi höjde ju intagningskraven från tre ämnen till åtta ämnen för att man över huvud taget skulle få komma in på yrkesprogrammet. Så detta hittar du på här. När det gäller och så vidare tycker jag att Socialdemokraterna lyssnar för mycket på . Man lyssnar nästan bara på . Det finns faktiskt små företag. i , i min valkrets, eller några andra små företag inom industri och verkstadsindustri känner inte igen sig i Svenskt Näringslivs efterfrågan. vill i första hand nå ingenjörer och tekniker som ska gå vidare till universitet och högskola. Jag trodde att Socialdemokraterna stod vid sidan om och Alliansen för att stärka yrkesutbildningarna och höja deras status. Vi ökar kraven för att man ska kunna komma in på ett yrkesprogram. Vi ger mer pengar till handledning. Vi dubblar pengarna till handledningen för att få de ungdomarna och branschen att ta ett större ansvar och höja kvaliteten. Då påstår att vi sänker kraven. Alla hör att den här diskussionen är fullständigt bisarr. av eleverna fick aldrig slutbetyg med er gymnasieskola de eleverna gick ut . Varför kommenterar ni inte den siffran? Varför vill ni inte se fakta? Det är inte jag som har hittat på det, utan det är fakta. Avslutningsvis, herr talman! IV-programmet var gymnasieskolans stora katastrof. Den här regeringen inrättade fem nya särskilda program där man ställer kvalitetskrav. De som är nyanlända ska få gå ett spår. De som inte kommer in på gymnasiet ska kunna erbjudas någonting konkret. Men för att kvalitetssäkra innehållet skapades yrkesintroduktion som vi nu ska ställa krav på. Men där har ni inget annat alternativ än att föreslå treåriga utbildningar. 20 (S) replik: Det är intressant att vurmar för att man ska låta ungdomar klara sin framtid. Det är då dystert att man under sin regeringsperiod har minskat komvuxplatserna med 12 000, till exempel. Det är också siffror. Sedan gäller det näringslivet. Ja, har föreslagit att man ska se på det som ett särintresse. Det är inte vad Socialdemokraterna gör. Det är helt rätt. Du hänvisar till små företag. Jag kan tänka mig att till exempel organisationen inte handlar om väldigt stora företag. Kanske är inte heller något jättestort företag. De säger så här: De ökade kraven och specialiseringen på arbetsmarknaden gör att elever som skulle gå regeringens nu föreslagna ettåriga gymnasieutbildning kommer att få svårt att få jobb. Jag tycker att det är väldigt tydligt. Det finns ingen framtid för ungdomar som möts av den attityd som regeringen har. Man försämrar förutsättningarna för att ta sig framåt och man gör inte som säger. Det handlar om att se till att man inte skapar återvändsgränder. Vad är det för någonting som säger att en elektriker inte , , skulle vilja bli elektroingenjör? Att stänga dörrarna tidigt är ni bra på. Se till att öppna dörrarna och skapa förutsättningar i stället! Skapa ett inkluderande förhållningssätt till skolan och till de här ungdomarna! Det har vi inte hört så mycket om. Jag skulle fortfarande vilja ha svar på varför ni tycker att det räcker för ungdomarna att sänka förväntningarna och sänka kraven. 21 (FP) replik: Det finns riksdagsbeslut som kan ta del av där vi har höjt kraven för att man ska kunna komma in på gymnasiet. Ni har precis motionerat för att man ska sänka kraven när det gäller att komma in på det studieförberedande programmet, från nio ämnen till fem ämnen. Det står i betänkandet. Komvux kan vi lämna därhän. Men jag besökte den socialdemokratiska kommunen som erkänner att man drar ned på den kommunala vuxenutbildningssatsningen med tanke på att staten satsar. Jag tycker att det är mycket kritiskt att det får gå till så här. Det är helt oacceptabelt. 7 000 ungdomar hoppar av gymnasiet redan i årskurs 1. De vill inte eller är inte motiverade. Eller av olika anledningar kommer de inte in i den nationella programstrukturen. Och här påstår ni att vi inför ettåriga gymnasieutbildningar. Vi var ju överens i betänkandets text om att det inte finns något som heter ettåriga gymnasieutbildningar, utan konkret står det inom ramen för yrkesintroduktion. När beslutet togs i och i utskottet om att införa fem så kallade särskilda program var det, vad jag minns, ett enigt utskott. Om det är så att ni står här och arkebuserar idén om yrkesintroduktion är det ett nytt ställningstagande, som till exempel kanske vill kommentera. Det vore ett nytt ställningstagande från de rödgröna om ni frångår beslutet om fem särskilda program på yrkesintroduktion. Det är innehållet vi nu är inne på och ger specialuppdrag till om. Det är inget nytt. Det är inga nya program. Men vi försöker åtminstone hantera ungdomsgruppen . De här ungdomarna kommer kanske sedan att gå till vuxenutbildning eller arbetsförmedling, eller de kanske får ett jobb. Men då de är kommer de inte att bli behöriga till ett nationellt program, och där står ni totalt svarslösa. 22 (V) replik: Det är intressant att höra prata om att det är vi som skulle sänka kraven när det är ni som urholkar yrkesprogrammen på gymnasieskolan. Motivera gärna för mig varför det ska vara den skillnad som det är mellan att komma in på ett studieförberedande program och att komma in på ett yrkesförberedande program.