prot · H10930 · 2013-11-19 00:00:00 — Utbildning blir allt viktigare i moderna samhällen. Det vet vi, och det har inte minst den här debatten visat . Men vi fick ännu ett belägg för detta när samarbetsorganisationen publicerade sin stora undersökning om vuxnas färdigheter, PIAAC, Programme for the International Assessment of Adult Competencies. Studien visar att ligger långt framme. Detta är rimligt av hög utbildningsambition i fråga om både kvalitet och kvantitet. Men en sak som inte riktigt kommit fram i medierna är att rapporten tydligt visar något vi socialdemokrater länge har sagt: Tillgången till högre utbildning är i sig en avgörande faktor för framväxten av de högkvalitativa arbetstillfällen som är nyckeln för konkurrenskraft och framtida tillväxt. Därför är det oroväckande att utbildningsministern är så nöjd med att antalet platser sjunker och att regeringen minskar ambitionen i förhållande till våra konkurrentländer i . Detta har , föregångaren till , varnat för. Vi ligger faktiskt lite efter. Vi har inte gjort det tidigare, men har regeringen accepterat en nivå som egentligen de facto är den vi ligger på . Detta håller inte, och det vet näringslivet. Jag har i min hand en rapport från . Det är väl rimligt att regeringen inte lyssnar så mycket på oppositionen. Jag kan föreställa mig att inte i första hand lyssnar på oss i Socialdemokraterna. Men kanske lyssnar han på arbetsgivarorganisationen , som varnar för att nu tappar andelar på exportmarknaden. Man har en mätmetod som visar hur tappar exportandelar. Det handlar om specialiseringen av produktionen i industrin, som för övrigt inte alls är basically gone, som regeringen tror, utan är en stark motor för sysselsättning i . Man meddelar att utvecklingen mot alltmer fragmenterade globala produktionskedjor fortgår. Förutsättningarna för att ska lyckas höja sitt förädlingsvärde och klara sig i den tuffa internationella konkurrensen beror framför allt på förmågan att öka den kunskapsintensiva tjänsteproduktionen i landet. träffade jag en del av de företag som ligger bakom . De talade om sin oro för att det inte finns tillräckligt engagemang för den högre utbildningen. Även i sjunker antalet platser på . En minskning med över tusen platser har redan gjorts. Det betyder att man inte utnyttjar den potential som finns i . Vi tillgodogör oss inte den styrka, kraft och resurs som alla människors vilja att utbilda sig innebär. Som så många har sagt handlar det inte enbart om 19-åringar, även om deras styrka är den absolut viktigaste att ta hand om. Ungdomsgenerationen är givetvis den viktigaste. Men för framtiden måste vi kunna utbilda oss år , generation efter generation, om och om igen. har vi ett enormt högt söktryck. Precis som interpellanterna undrar jag: Hur kan utbildningsministern vara så nöjd? Söktrycket är högt, och till och med inom arbetsgivarorganisationen är man orolig. 22 (S): I linje med den här debatten, som handlar om ökat söktryck och alltför låga ambitioner för högre utbildning, skulle jag kunna tala om de taggade sökande vid mitt hemuniversitet, , som inte kom in och blev studenter, eftersom antalet platser minskar också där. Jag skulle kunna tala om deras spruckna drömmar och deras möten med stängda dörrar. Jag skulle också kunna tala om den ryckighet som lärosätena utsätts för eller den kritik som levereras till oss i utbildningsutskottet varje gång vi träffar lärosätena. Men det jag har fastnat för och som fascinerar mig mest är det som flera redan har varit inne på, nämligen utbildningsministerns anpassade förhållande till siffrorna. Genom att konsekvent tala om procentandelen 19-åringar som kommer att kunna läsa vidare får utbildningsministern det att låta som att vi ligger i framkant. Genom att konsekvent tala om att det faktiska antalet studenter har varit fler än någonsin får han det att låta som att det är högre ambitioner. Det snacket går kanske hem om utbildningsministern får i tv. Men du kan inte på allvar tro att du kan köra med det i en interpellationsdebatt. Att du får det att låta som att ni har högre ambitioner betyder inte att det blir så. Bara för att klargöra det för åhörarna skulle jag vilja fråga utbildningsministern om han kan uppge samma så kallade satsningar men i stället tala om hur stor andel av de kullar som har gått ut gymnasiet som har fått möjlighet att läsa vidare och hur den utvecklingen har sett ut. Jag skulle också vilja veta hur många 19-åringar i faktiskt antal som kan läsa vidare jämfört med hur många som kunde göra det eller . Det skulle jag vilja ha svar på för att minska förvirringen i den här debatten som talade om. 23 Utbildningsminister (FP): Det finns förmodligen hundra sätt att räkna detta, och alla sätten verkar förekomma i den här debatten. Det går att räkna bara på 19-åringar. Men då missar man det faktum att de flesta inte börjar plugga på högskolan när de är , utan de börjar . Därför kan man inte räkna bara på 19-åringar. Man kan räkna på hur många som är inskrivna just . Men då missar man det faktum att de som är 17, 18 eller ska gå där . Därför har EU enats om ett sätt att räkna. Man räknar på hur många i en årskull som kan påbörja studier i åldern 19–och hur många av dem som pluggar . Det räcker inte att de skriver in sig, utan de ska plugga också. Det är det sättet vi använder. De sätt ni använder är andra sätt att räkna. Ni hänvisar till någon egen undersökning som alla har med sig här, som är gjord på det socialdemokratiska partikansliet och saknar total förankring. Det är bara siffertricksande. Använd det sätt som är vedertaget och bestämt. Det är annorlunda med , eftersom nästan alla börjar där när de är . Men alla börjar inte vid en viss ålder i högskolan. Det är därför man har modellen att man säger: Hur många i en årskull kan bedriva högre studier? Det är därför man räknar på det sättet. Man får ta en årskull och se: Hur många räcker platserna till? För dem som fyller är siffran . Den är högre än den någonsin var . kommer vi upp i . Det beror på att ålderskullarna minskar kraftigt. Någon stod här och påstod att vi är sämre än de andra nordiska länderna. Det är nonsens. Vi ligger högst i , i princip högst i tillsammans med något annat land och bland de högsta i världen. satte upp ett 50-procentsmål. Han nådde aldrig dit. är vi på . Det beror både på en utbyggnad och på att ungdomskullarna minskar. Vi har det förhållandet att ungdomskullarna är så olika stora. Det är därför man måste räkna i procentandelar i stället för i antal studenter för att förstå dimensionen på det. Jag tror att i någon släng nämnde JB Education, även om debatten inte handlar om det. Varför får JB Education lägga ned? Varför måste många kommuner lägga ned gymnasierna nu? Jo, därför att ungdomskullarna minskar kraftigt. De minskade ungdomskullarna beror på att föddes väsentligt färre barn i . Antalet barn som föddes minskade . Det är därför som vi med stor säkerhet kan säga att vi nu och möjligen når en peak i sökandet. Det kommer att gå ned, allt annat är statistiskt omöjligt. Söktrycket kommer att gå ned. Om man ska bestämma sig för att bygga ut finns det inte sökande till platserna. Man kan inte bygga ut för att det ett enda år är fler sökande. Utbyggnad och neddragningar måste ske lite mer långsiktigt än så. Ni har nämnt . Ni säger att vi har lägre examensfrekvens och att det är så bekymmersamt med låg utbildningsnivå. I alla era interpellationer som är mängdkopierade står just den siffran. Det är sant. Men ni låtsas att det betyder att vi har en lägre utbildningsnivå. Det beror på att vi har ett annat examenssystem. Man måste begära ut sin examen i . Mängder av personer avstår från det. Efter årtionden av politik i är inte akademisk examen värt så mycket på arbetsmarknaden. Det är andra saker som är värt mycket. Man begär inte ut sina examensbevis. Men vi har högre utbildningsnivå än i de andra nordiska länderna. Det är all-time-high . Försök ta in det i den fortsatta debatten. 24 (S): Det finns en siffra som inget statsråd och inte ens utbildningsministern kommer ifrån. Det är dryga 400 000 arbetslösa. Utbildning och arbete hänger intimt ihop. Det är Alliansens stora misslyckande. Det var det första jobbskatteavdraget, det andra, det tredje, det fjärde och det femte. Arbetslösheten har bara ökat för varje jobbskatteavdrag. Men det finns några som har betalat det. Det är barn i förskolan, barn i , gymnasieungdomarna och också studenter på högskolan. Det är så det hänger ihop. Alliansens sterila politik för att utveckla vårt land är en ren marknadsliberal utbudspolitik. Sänk skatten, sänk lönen och piska människor till en arbetsmarknad som har stagnerat. En socialliberal skulle skämmas så att han rodnade, så att det blänkte i mitt röda partimärke, om han hade gått så hårt åt arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring som och hans kamrater. Det är någonting annat som skapar arbete. Det är näringspolitik, utbildningspolitik och en stark omställningspolitik. Jobbfiaskot är också utbildningsministerns och regeringens gigantiska misslyckande. Socialdemokraterna kommer att få göra det en gång till: röja upp i massarbetslöshet efter dem. 25 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får erinra debattdeltagarna att denna interpellationsdebatt handlar om högskola och universitet. 26 (S): Jag skrev interpellationen som handlar om som är den starkaste motorn som vi har för att upprätthålla sysselsättningen men även för att försöka ha så många som möjligt boende i vår region. Industrin behöver utbildade människor. Industrin behöver inte längre människor som har nioårig skola eller kanske på gymnasieskolan. Den behöver högskoleutbildad personal för att kunna klara av den produktion man har inom basindustrin. Men det får den inte. Inte ens när basindustrin investerar pengar i forskning tycker utbildningsministern att det är värt någonting genom att lägga in det i ett kvalitetskriterium. Inte ens då är vårt näringsliv värt någonting och den investering som den gör i en region. Den här debatten är inte någon masskopiering. Det handlar om den oro som vi känner i vår region när vi ser vad man gör med de universitet vi har med begränsade möjligheter för ungdomar och även för livslångt lärande. Det är universitet som är anpassade för livslångt lärande. De är till för människor som är mitt uppe i karriären som behöver förkovra sig och höja sin kompetens. Den här debatten handlar om den oro människor känner i regionen när de ser politik. Svara på min tidigare fråga: Har alla kommit in på universiteten ? Jag har inte fått något svar. 27 (S): kunde man alltså, som jag berättade, gå direkt från in i ett arbete. Det kan vi inte längre . Arbetslivet kräver utbildning. Jag menar inte att vi behöver bygga ut; däremot måste vi få behålla. I vår lokaltidning kunde vi se rubriken: 760 platser försvinner. Det är inte en ökning, utan det är platser som försvinner. Det är rektorn på som säger detta. Dessutom säger hon: Det är inte första året vi tvingas göra nedskärningar, och vi har försökt behålla så många program som möjligt. Då har vi plockat bort fristående kurser, men blir det allt svårare. Så här ser det ut hos oss, och jag vill inte att det ska vara på det här viset. Jag tycker att de som vill gå i skolan ska få det. Dessutom kräver arbetslivet hos oss att vi har en högre utbildning. Den kan vi få genom att ha möjlighet att läsa på det här viset. Jag föreslår att han skriver en egen interpellation om det som han tar upp om olika mätningssystem. Då kan vi diskutera det , för tiden löper ut alldeles för fort . Men jag tar gärna en sådan debatt och deltar i den, även om ministern också tvingas delta om det blir en interpellationsdebatt. Jag vill avsluta med att säga att söktrycket ökar hos oss. Ministern sade att det går nedåt och minskar . Det ser inte vi eftersom vi inte bara vänder oss till 19-åringar. Vi vänder oss till människor som är betydligt äldre – på grund av de nedskärningar, varsel, uppsägningar och flytt av företag som sker hos oss. Det är detta som gör att allt fler ser möjligheten att gå en högskoleutbildning och få en annan och ny framtid hos oss och i hela . 28 (S): Denna debatt har lockat många talare – tolv till antalet, och det inkluderar . Det stora intresset för debatten visar hur viktig frågan är, och skillnaderna mellan partierna framstår tydligt. vill utöka klasskillnaderna; Socialdemokraterna vill minska dem. vill sätta käppar i hjulet för folk; Socialdemokraterna smörjer samhällsmaskineriet tillika högskolemotorerna ute i regioner, däribland Linnéuniversitetet. Högre utbildning lönar sig, herr talman. För individen handlar det om en chans att utvecklas som människa, om frihet och om att få fler valmöjligheter. Högskoleutbildade har högre lön, lägre risk för arbetslöshet, lättare att byta jobb och bättre hälsa. Men andelen ungdomar som kan börja vid högskola eller universitet minskar trots att söktrycket ökar. Denna utveckling visar sorgligt nog inte många tecken på att stanna av, men det måste vi få ett slut på. Regeringens kraftiga neddragningar måste brytas nu – , herr talman! 29 (S): Debatten handlar som sagt om utbildning. Med andra ord handlar den om framtid och möjligheter till jobb och om att motverka klyftorna i samhället. Den handlar om att ge de många människorna möjligheter att förverkliga sina drömmar och skaffa sig en utbildning och ett jobb . Vi ser på det lokala perspektivet. Jag ser på , men sammantaget har vi en bred bild av hur det ser ut i . Utbildningsministern vill inte lyssna på oss socialdemokrater. Han borde kanske lyssna på rektorerna. Jag vet att han avfärdar det hela med att säga: Ja, ja, de där ämbetsmännen vill bara ha mer pengar. Dem behöver man inte lyssna på. Men han kan kanske lyssna på näringslivet om han inte vill lyssna på oss eller på de rektorer runt om i landet som ser mycket allvarligt på situationen. Vi ser det som mycket allvarligt att får en minskning med 400 platser. Ministern står här och säger: Vi kan inte bara lyfta ut en årskurs, för vi måste räkna på samma sätt. Ändå står han sedan här och säger att det är 19-åringar som det är all-time-high för och att det är de som står för . Vi socialdemokrater vill ge fler chansen. Vi vill att man ska ha en möjlighet hela livet. De siffror som vi har beräknat och visar gäller för 19–24-åringar. Men vi vill ge fler möjligheten att komma tillbaka senare i livet. Om vi ska ha vuxenutbildning och flera chanser till högre utbildning längre fram i åldrarna kan man inte minska antalet platser därför att man tror att det är färre 19-åringar . Vi vill höja ambitionen eftersom är ett litet land. Vi är fler än tidigare, men är fortfarande ett litet land. Vi ska vara på tå i den internationella konkurrens som vi har. Vi behöver utbilda fler med hög kvalitet och genom högre utbildning. 30 (S): 849 platser försvinner från – platser som mer än väl hade behövts. Detta sker som söktrycket är enormt. 17 700 vill läsa vid . De 849 platserna motsvarar nästan en tiondel av antalet platser, och de hade mer än väl behövts i dessa tider av hög arbetslöshet och omställningsbehov. När utbildningsutskottet besökte ifrågasatte utbildningskommissionären låga mål för det antal som går vidare till högre studier. Vi har redan nått det mål som regeringen har satt upp. Det är en märklig politik att sätta mål som redan är uppnådda. Men denna målsättning följer samma linje som regeringen brukar använda, till exempel argumenten att det är så många fler som läser inom den högre utbildningen än 2006. Ett sådant påstående måste jämföras med något för att det ska få relevans. Det är intressant att jämföra med antalet invånare i . hade vårt land nästan 9,1 miljoner invånare. är siffran nästan 9,6 miljoner. Då skulle det väl vara märkligt om inte det antal som studerar vore större än 2006. Min fråga om breddad rekrytering har inte fått svar. Jag blir nyfiken på hur utbildningsministern tänker om de 800 000 människor som vi har i som har slutat skolan efter och som mycket väl behöver bygga på sin kompetens. Är utbildningsministern nöjd med att antalet studerande per tusen invånare stadigt minskar? Stärker det vår konkurrenskraft gentemot andra länder? 31 (S): Jag noterar att utbildningsministern inte svarar på frågan om hur han kan vara så nöjd när näringslivets företrädare ständigt uttrycker en oro. De uttrycker inte alls en nöjdhet med att regeringen inte höjer ambitionen för högre utbildning. Ett lands allra viktigaste resurs är människors vilja att utbilda sig. Arbetslösheten, som regeringen har misslyckats med att få ned, gör nu att allt fler människor vill satsa på utbildning. Diskussionen om 19-åringar eller inte 19-åringar riskerar att ta bort fokus från det som vi alla vet: Det är de många människornas vilja att utbilda sig som är den största och viktigaste resursen. Vi behöver ha en politik som tar hand om den och som inte gör att allt fler rektorer och företrädare för universitet och högskolor måste säga: Jag måste stänga dörren för kompetenta sökande. Det är sorgligt att regeringen inte vill göra mer för att satsa på det svenska näringslivets behov av högre kunskap eller på att ta vara på människors vilja att gå vidare när arbetslösheten slår till i större utsträckning än . Det handlar också om en ovilja att ta vara på alla dessa människors vilja att öka sin egen kompetens på andra områden än just de efterfrågade och deras förmåga och önskan att bilda sig och bli kompetenta medborgare. Den svenska industrin är inte basically gone. Jag oroar mig för att det är arbetslösas och ungdomars möjligheter att komma vidare i , deras framtidshopp, som är basically gone. Jag vill ställa mig bakom fråga och upprepa min egen. Hur kan ministern vara så nöjd när man inom näringslivet är så oroad för den bristande kunskapsambitionen? 32 (S): Jag hoppas att åhörarna noterade att utbildningsministern trasslade till det ytterligare och fortsatte att tjata om 19-åringar och all-time-high utan att svara på mina frågor. Men det är faktiskt okej, för egentligen är det inte antalet 19-åringar som är den viktigaste faktorn och som ska styra våra ambitioner när det gäller högre utbildning. Jag känner inte till ett enda lärosäte som bara har 19-åringar på sina utbildningar. Det som borde styra vårt lands ambitioner är framför allt hur vi rustar oss i förhållande till andra länder. varnade för att andra länders utbildningsnivå riskerar att springa om . Att ta fram en sådan rapport var det sista de gjorde innan de lade ned. Det som också borde styra ambitionerna är hur chanserna på arbetsmarknaden ser ut för dem som saknar eftergymnasial utbildning. Här känner ni alla väl till matchningsproblematiken. Det handlar också om hur högt söktrycket till högre utbildning är, oavsett ålder. Vi vet att det slog rekord igen. Slutligen handlar det om i vilken takt våra lärosäten kan leverera utbildning av god kvalitet. Här kan du lyssna på lärosätena, . De saknar en dialog med dig, så kontakta dem. Jag tycker att du kan dra ut protokollet från den här debatten, begrunda de oroande faktorerna och tänka om. Eller så kan du säga rakt ut att inte ska konkurrera med kunskap och kompetens och att Socialdemokraternas ambitioner är för höga. Men några måste också bli akademiker, . Omvärlden har förstått att allt fler måste bli det. 33 Utbildningsminister (FP): Låt mig svara på några av de frågor som har ställts. är en industrination. ska förbli en industrination. Det tas in fler ungdomar till civilingenjörsutbildningar och högskoleingenjörsutbildningar än på mycket . Där har vi expanderat. Det är fler som pluggar till dessa yrken, och det beror på att vi har uppvärderat matte i gymnasiet, till skillnad från Socialdemokraternas tid då man valde bort matten. Vi utbildar nu fler ingenjörer, och det är viktigt. Jag tycker att den ideologiska diskussionen är viktig. Några här definierar klassklyftor som att inte alla går på . Det är det här som är det centrala, och det är här som pulsen slår i debatten, antar jag. Jag nedvärderar inte yrkesutbildningar. Men det var precis vad gjorde när hon sade att vill ha klassklyftor eftersom alla inte går på . Andelen som går på är ju större än när var statsminister. Var det större klasskillnader då än , kanske? Vi går alltså mot minskade klassklyftor med den definitionen. Det är en väldigt märklig uppfattning. Fler än någonsin går i högre utbildning, och vi kommer att nå ännu högre siffror . Men ni säger att det skapar klassklyftor eftersom alla inte går där. Det är en otrolig uppfattning. Vad är det för fel på yrkeshögskolor och yrkesutbildningar? Ni kallar er för arbetarparti, men ni föraktar yrkesarbete. Det är oerhört märkligt. Det har gjorts rätt många fientliga uttalanden när det gäller våra nationella forskningsuniversitet. Det handlar om , , , och . De får för mycket pengar, menar man. Pengarna ska fördelas ut i stället. Jag ska naturligtvis berätta för dem att ni tycker det. Den fördelning som vi har är ungefär densamma som under den socialdemokratiska regeringen. Det är en kraftig forskningssatsning på de större universiteten, och vi satsar mindre på de små. Men det är medvetet, och det beror på att det är på de större universiteten som forskningen har allra högst kvalitet. har, herr talman, mycket höga ambitioner när det gäller högre utbildning. Vi ligger tvåa i världen när det gäller kvalitet i högre utbildning, och snart kan av våra ungdomskullar genomgå högre utbildning. Det är mer än någonsin, och det är unikt högt i ett internationellt perspektiv. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2013/14:100 om offentlighetsprincipen 34 (): har frågat statsministern vilka initiativ som statsministern avser att ta för att regeringen och på ett tydligare sätt ska respektera och skydda den svenska offentlighetsprincipen. Frågan har överlämnats till mig. Offentlighetsprincipen är en av hörnstenarna i ett demokratiskt samhälle. Vad offentlighetsprincipen slår fast är att allmänheten ska ha rätt till insyn i och kunna kontrollera myndigheternas agerande. Ett av de viktigaste uttrycken för offentlighetsprincipen är allmänhetens rätt att ta del av allmänna handlingar. Denna rätt är av stor betydelse för den allmänna debatten och medborgarnas ställningstaganden i olika samhällsfrågor. är ett föregångsland på detta område, inte minst i . Det är en viktig prioritering för regeringen att i förhandlingsarbetet i EU värna offentlighetsprincipen och att bevaka att de regler som, till följd av ett svenskt initiativ, finns i EU på detta område upprätthålls. är en öppen organisation. Offentlighet och insyn ska prägla verksamheten. Det görs betydande insatser inom för att på bästa sätt ge allmänheten och journalister en hög servicenivå. Varje ärende ska hanteras korrekt och skyndsamt. Ärenden som rör rätten att ta del av allmänna handlingar är högt prioriterade och behandlas med förtur för att tryckfrihetsförordningens krav på öppenhet och skyndsamhet i hanteringen ska säkerställas. Det har skett en ökning av antalet förfrågningar, och ärendena har blivit mer komplexa. Detta ställer krav på de rutiner och den organisation som behövs för att ärendena ska kunna handläggas skyndsamt och för att vi även i övrigt ska kunna hålla en hög servicenivå. Det är förstås av yttersta vikt att såväl regeringen som tillämpar de sekretessbestämmelser som är beslutade av på ett korrekt och noggrant sätt. handläggning och organisation ska anpassas för att möta det ökade antalet förfrågningar från allmänheten. Det pågår ett arbete med att ytterligare utveckla arbetsformerna inom hela i fråga om hanteringen av allmänna handlingar. I de här viktiga frågorna är ambitionen att kontinuerligt granska den egna tillämpningen av reglerna i syfte att säkerställa fortsatt öppenhet på det sätt vi alla önskar. 35 (S): Tack, justitieministern, för svaret, även om jag måste säga att jag tycker att det är ett anmärkningsvärt svagt svar mot bakgrund av den mycket hårda kritik som har fått för hanteringen av offentlighetsprincipen.