prot · H00956 · 2013-01-23 00:00:00 — Regeringen har tillsatt en utredning för att komma till rätta med sena betalningar i . Med den utredningen som grund har det utarbetats ett förslag på där utgångspunkten är att ska vara den längsta acceptabla betalningstiden och att det med leverantörens uttryckliga medgivande, det vill säga inte i allmänna villkor utan genom ett faktiskt medgivande när beställningen läggs, ska vara möjligt att träffa avtal om i det privata näringslivet. Offentliga upphandlingars betalningstider ska däremot fastställas indispositivt. Sena betalningar betyder att underleverantörers möjligheter att investera, erbjuda en god löneutveckling och en egen kompetensutveckling och i övrigt erbjuda bra anställningsvillkor omintetgörs. Det hämmar svensk industris utveckling när leverantörerna inte tillåts att ha ett eget kapital att investera i produkt- och tjänsteutveckling. Därför är det välkommet att regeringen nu säger att man vill följa utvecklingen noggrant och kan komma att skärpa lagen om den fria avtalsrätten inte räcker till. När Socialdemokraterna, nu i elfte timmen och i tolfte timmen gemensamt säger att de vill införa en bindande lagstiftning på nivån riskeras den konkurrenskraft som svenska konsult- och bemanningsföretag ännu har. Inte nog med att de vill återställa arbetsgivaravgifterna och driva unga bort från arbetsmarknaden, utan de vill också driva jobben bort från . Det kan bli den omedelbara följden av en ensidig svensk lagstiftning om 30 dagars betalningstid, vilket man nu föreslår i elfte timmen. Vi ska inte tala om sydeuropeiska betalningstider här. De är långa, och framför allt efterlevs inte de regler som finns. I stället kan vi tala om hur det ser ut i och i . Med 30 dagars absolut betalningstid i går vi betydligt längre och hårdare fram än exempelvis och , som tillåter med rätt att träffa avtal om , eller , som har lagt sig på exakt den nivå som regeringen nu har föreslagit, det vill säga med bibehållen avtalsfrihet. I är det också möjligt att avtala om längre betalningstid om säljaren uttryckligen medger det. är det viktigt att gå före och vara ett gott exempel internationellt, men att så till den grad anpassa sig till EU-lagstiftningen att man går avsevärt längre än vad direktiven föreskriver och längre än vad de närmaste grannländerna gör på en så rörlig global marknad är inte så genomtänkt. Det är rent av oansvarigt. Vi har talat om svårigheterna för små företag att klara likviditeten vid långa betalningstider. Risken att gå i konkurs är överhängande för den som tvingas ligga ute med egna leverantörsfakturor, moms, arbetsgivaravgifter och löner medan man väntar på att få betalt av de stora företaget, det vill säga kunden. Men det finns också förhållanden där det är kunden som har låg likviditet och behöver avtala om längre betalningstider. Det kanske är ett nystartat företag under uppbyggnad som tvingas låna eller ta upp checkkrediter för att få verksamheten att gå runt den . För dessa företag skulle det vara en fördel att kunna komma överens och med leverantörens, storföretagets, goda vilja få lov att betala för det man har köpt. De i sin tur väntar kanske på att få betalt. En tvingande lagstiftning är således riskabel för nystartade företag, som riskerar konkurs redan innan de har fått betalt för sin första kundfaktura. För är omsorgen om småföretagen viktig. Vi är medvetna om att det finns olika intressen att tillgodose. Näringslivets organisationer har stöttat regeringen i sitt förslag och har bidragit med sina egna erfarenheter. Regeringen har lyssnat till dem även om några av dem har börjat ändra sig. I vårt betänkande skriver vi att vi förutsätter att regeringen kommer att följa effekten av den nya lagstiftningen och vid behov återkomma med ytterligare förslag. Med den erfarenhet jag har kan jag säga att det behövs en påtryckning mot storföretagen. Därför tycker jag att det är väldigt glädjande att det här tillägget finns. Men det är också exakt det som Socialdemokraterna skrev i sin kommittémotion på propositionen. Skulle det visa sig att storföretagen missbrukar sin maktställning för att pressa fram medgivande om sena betalningstider kommer regeringen att agera och skärpa lagstiftningen. Det är också den position som Socialdemokraterna har haft tills . och har inte haft någon uppfattning alls intill . å sin sida hade föreslagit bindande, och risken med det är att det görs till praxis och att de korta betalningstiderna som vi redan har förlängs så att fler företag än de som pressas av storföretagen blir utsatta. Läser man i tidningar som beskriver läget inför omröstningar och lyssnar till den självutnämnda lobbyisten som ringer runt bland partierna i den här frågan kan ett ej utrett, illa underbyggt och helt spontant framlagt förslag få majoritet i kammaren. Regeringen måste då på något sätt göra till viljes och arbeta fram en lag utan att konsekvenserna för företagen är riktigt klara, i strid med vad företagarnas organisationer har uttryckt som sin vilja när de har haft möjlighet att svara . Det åligger dem som lagt fram de här förslagen och oss som röstar att se till att fattar långsiktiga och väl underbyggda beslut som inte försämrar svensk konkurrenskraft, driver jobben utomlands och skapar problem för nystartade företag. Traditioner är viktiga, sägs det. De kanske inte är det jämt, men inom affärslivet och arbetslivet skapar de långsiktigt hållbara spelregler. Det är en trygghet för parterna att veta vad som gäller. Avtalsfrihet är en sådan sak, både mellan parter i en transaktion och mellan parter i arbetslivet. Jag vågar inte ens tänka på hur fackliga organisationer skulle reagera om vi inskränkte avtalsfriheten på arbetsmarknaden med politiska beslut som vi gör nu när det gäller näringslivet. Jag kan med egna erfarenheter intyga att det är något sjukt över storföretagens finans- och inköpschefers bonusar baserade på kassaflöden. I ett småföretag kan det ta upp till av vinster i anspråk för att fylla det hål i likviditeten som skapas vid betalningstider på runt , för att inte tala om vad som sker med likviditeten om företaget dessutom skulle växa . Det är oacceptabelt att små företag ska behöva agera bank åt storföretag och själva hindras att växa och utvecklas. Men den döbelnsmedicin som ordinerats här är klart överdriven och riskerar patientens liv och hälsa. Jag skulle kunna läsa lite ur dikt Döbeln vid Jutas, men vi tar det . Ni kan googla på det. Regeringens förslag, som jag har varit pådrivande för, innebär ett ökat och angeläget tryck på storföretagen att anpassa för en god utveckling med möjlighet till fler jobb i med storföretagen som den självklara motorn. Småföretagen är ryggraden i svensk ekonomi. Fyra av fem jobb har skapats i småföretagen . Möjlighet till en sådan anställning och till att leverera tjänster av hög kvalitet som konsult åt ett storföretag är det bästa sättet för en ung ingenjör att etablera sig på arbetsmarknaden. Det vilar ett tungt ansvar på alla att denna möjlighet inte utarmas och dessa jobb flyttar till något annat europeiskt land, till eller . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande CU6 och avslag på motioner och reservationer. 63 (SD) replik: Först vill jag komma med några tillrättalägganden. påstår att vi har föreslagit som någon absolut gräns som också skulle kunna bli ett rättesnöre och att vi därefter ändrat oss till att det ska fastställas som ska bli något slags rättesnöre. Det är inte riktigt. Det vi föreslog tidigare var plus möjlighet att, genom avtalsfrihet, förhandla upp det ungefär på samma sätt som i Alliansens förslag men att vi sätter gränsen till max . Det förslag som vi nu ställer oss bakom är ingen absolut gräns. Det vet också . Det är ett tillkännagivande till regeringen att komma tillbaka med ett förslag till . Vi tycker fortfarande att det ska finnas möjlighet att avtala till en viss gräns. Men det vi gör just nu är att vi ger bollen tillbaka till regeringen att komma med ett förslag som är förankrat i . Det var inte det tidigare förslaget. Det är rätt att vi är överens. Vi är överens om så mycket. Vi är alla överens här inne om att ska vara något slags norm. Det är jättebra. Vi träter egentligen om en väldigt liten del av det här betänkandet. Det är bra att vi är överens och att vi tar ställning för små och medelstora företag som utnyttjas på det sätt som själv beskrev från fordonsbranschen, som jag tror att det var. Så ska det naturligtvis inte vara. Det framstår för mig som lite märkligt att har de erfarenheter som han har och beskriver så detaljrikt hur små och medelstora företag i vissa branscher systematiskt utnyttjas som han har ståndpunkten att man ska ge de stora företagen möjlighet att fortsätta att göra detta. Gör så här: Gå hem, fundera ett varv till och låt regeringen komma tillbaka med ett förslag som är förankrat i kammaren och som innebär att vi kan ha avtalsfrihet men en begränsad sådan. 64 (C) replik: Det är just att sätta en hårdare press på storföretagen som regeringens förslag innebär. Som jag sade i mitt anförande handlar det här inte om att regelmässigt och med rutiner tvinga leverantörerna att skriva under avtal med längre betalningstider. Det handlar om ett mycket starkare krav på företagen att faktiskt begära leverantörens medgivande. Om tillrättavisar mig när det gäller vad jag berättar om förslag måste jag nog rätta när det gäller vad tillkännagivande innebär. Tillkännagivandet som vi kommer att votera om handlar . Det är inte ett förhandlingsmandat att komma överens om något annat. Jag ogillar antydningarna om någon form av kohandel. Vi gör inte sådana uppgörelser med , och det vet . Jag är nyfiken på hur det kommer sig att , som i andra sammanhang är ett EU-kritiskt parti som värnar svenska intressen i förhållande till och globala marknader, på det här sättet vill försvåra för svenska företag att göra sig gällande på en global marknad genom att ensidigt införa 30-dagarsregler som är icke-dispositiva och sent ansluta sig till ett sådant förslag från vänstersidan. Det förvånar mig mycket. 65 (SD) replik: Eftersom det som jag har sagt på exakt denna plats vid, tror jag, två tillfällen verkar otydligt får jag upprepa det. Skulle vi ha gått på vår egen reservation hade regeringens förslag gått igenom. går vi på oppositionens förslag, det vill säga regeringen får tillbaka bollen. Det är mycket enkelt att förstå. Regeringen får komma tillbaka med ett nytt förslag. Ja, vi är EU-kritiska. Men det händer väl att också en blind höna hittar ett korn. och kommer och kanske att vid ytterligare tillfällen få se att det finns andra EU-direktiv som vi kommer att ställa oss bakom. Jag tänker framför allt på blåkortsdirektivet och sanktionsdirektivet, där jag tror att vi kommer att stå på motsatt sida. Vi får väl se. När det gäller just det här direktivet tycker vi att det är bra. Vi tycker att man ställer rimliga krav på de avtal som kan slutas mellan företag när det gäller betalningstider. Återigen: ska alltså förlora affärer på att stora företag tvingas gå till banken och få krediter om de inte kan finansiera sina egna affärer därför att de inte kan låna av sina leverantörer under ytterligare 30, 60 eller . Vilka räntor betalar storföretagen på sina checkkrediter? Hur pratar vi om? Pratar vi om 30, 60 eller ? Vilken påverkan har det på ett slutpris på en produkt eller en tjänst? Och hur rimligt är det att anta att det är det som avgör om man får en order eller inte? Konsekvensanalys är det rimligt att anta att det som sägs stämmer? 66 (C) replik: Jag ska börja där slutade, det vill säga om kostnader för krediter i förhållande till pris. En av de saker som vi diskuterar här är avtalsrätten, och det borde i så fall inte vara främmande för att även ha synpunkter på vilka priser man sätter när man tecknar ett avtal med ett företag. Det kan faktiskt vara så att en kredittid eller en längre betalningstid kan kompenseras med prislappen eller annat om företagen är överens om detta. Detta hindrar dock inte att och regeringen tycker att det är ett oskick med långa betalningstider och lägger fram ett förslag där vi drar åt tumskruvarna hårdare framför allt på storföretagen och följer utvecklingen noga. Det är däremot väldigt oklart vad egentligen tycker i den här frågan. Det är över huvud taget svårt att följa i deras utskottsarbete. Det måste vara en tuff uppgift för ledamoten att stå för en sak i utskottet och sedan behöva stå för någonting annat i kammaren. Jag känner igen det från debatten om privatuthyrningen av bostäder, där man uttryckte en åsikt till att börja med och sedan ändrade sig mot slutet, men det här måste jag säga är nytt rekord i snabba förändringar. Jag har ungefär lika lite erfarenhet som av att sitta i , men jag vet vad ett tillkännagivande är. Finns det ett tillkännagivande så är det som gäller. Då är det regeringens uppgift att tillgodose det tillkännagivandet. lever i föreställningen om att det här är något man kan snacka om och diskutera. Men det är som gäller. Ni vill ha ; det kommer ni inte att få såvida ni inte följer regeringens förslag och röstar med oss i kammaren. Det är upp till er. 67 (KD): Vi har sett en väldigt bra framväxt av småföretagande i , detta av socialdemokratiskt vurmande för stora företag och straffbeskattning av de små och medelstora företagen och inte minst av deras delägare. Jag vill påminna kammaren om att framgångsrika företagare sågs med oblida ögon av den S-styrda statsmakten. Lagstiftningen premierade försäljning av företaget framför försäljning av de producerade varorna, och många sålde sina företag och flyttade utomlands för att undvika marginalskatter på i det så kallade landet Monismanien. Det var ett slag sedan, men det finns trots allt med i Socialdemokraternas cv. Sedan har man byggt på detta ganska med höjda arbetsgivaravgifter och ökade skatter på företag. Detta var bara som bakgrundsinformation för den här debatten. Konkurrenskraften är avgörande för företag, och att tillse att företagen kan upprätthålla en sund konkurrenskraft är viktigt för lagstiftaren. Lagstiftaren ska se till att det finns en balans mellan små och stora företag när det gäller att värna företagsamheten som är välstånds- och välfärdsskapande motorer i samhället och se till att de avtal som ingås mellan näringsidkare varken är otillbörliga eller oskäliga. Därför har vi tillsammans med våra nordiska grannar utvecklat en gemensam avtals- och köprätt , och den är fortfarande levande. Som det har beskrivits här förekommer allt som oftast diskussioner om hur dessa ska anpassas till varandra så att vi får en balans inom det nordiska marknadsområdet. Det är också positivt att EU nu kommer med sitt direktiv som ligger till grund för dagens betänkande om hur man ska kunna hjälpa mindre företag att slippa fungera som bank, vilket har beskrivits på ett alldeles lysande sätt här, och vilka nackdelar det får för mindre företag som oftast är nystartade. Vi är helt överens om den saken. Det är något vi måste göra någonting åt. I har det inte varit något större problem. Vi har en betalningstid i genomsnitt. Det finns dock stora företag som är köpare, till exempel inom fordonsindustrin, telekom och till och med inom spannmålsbranschen, som utnyttjar denna obalans och det företräde de har mot de lokala företagen till att avtala om vad som kan sägas vara oskäliga avtalsvillkor, där betalningstiden är ett av många. Det finns många andra avtalsvillkor som berörs i de här sammanhangen också, och jag tycker att debatten har blivit lite förenklad när man bara tittar . Om man skulle göra en grundlig analys skulle man säkert hitta många andra avtalsvillkor som har lika stor betydelse, om inte större. Regeringen föreslår i sin proposition 30 dagars betalningstid om inget annat uttryckligen godkänns av borgenären. Man förstärker medvetet avtalsvillkorslagen, bland annat 36 § avtalslagen. Det är den viktiga biten i det hela: Vi måste titta på balansen. Vi kan inte titta på bara ett avtalsvillkor, utan vi måste titta på hela spektrumet, och där kommer den viktiga förstärkningen av avtalsvillkorslagen in. Det är någonting som jag tycker att oppositionen har missat. Detta är helt i linje med våra internationella avtal och går i takt även med våra nordiska grannländer. Om man inte gör det finns det en uppenbar risk för att de svenska företagen förlorar i konkurrenskraft. Vi kan inte ha en speciallagstiftning för vartenda avtalsvillkor, men det är där vi riskerar att hamna. Det är det som oppositionen öppnar för med denna ask. Vi måste i stället se till att vi har en förstärkt avtalsvillkorslag som domstolarna och regeringen ska följa. Att få en detaljreglering som oppositionen öppnar för skulle vara synnerligen olyckligt. Vi skulle få sitta här varenda dag och votera i mer eller mindre samma frågor. Det är ingenting vi ser fram emot. Vi måste låta parterna hantera detta inom rimliga gränser, och det är upp till oss att sätta ramarna. Jag tycker att det har varit en klargörande debatt där vi från allianssidan har framhållit fördelarna med att bevara avtalsfriheten. Man stärker de små företagen på ett mycket bra sätt. Vi stärker näringslivet över huvud taget, och vi får en höjd moral. Därför, herr talman, yrkar jag avslag på reservationerna och bifall till förslaget i betänkandet. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §.) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU19 Vissa utredningsbehov med anledning av Panaxias konkurs Kammaren biföll utskottets förslag. SkU14 Personalliggare för tvätteribranschen Kammaren biföll utskottets förslag. CU5 Associationsrätt m.m. Punkt 3 (Hållbarhetsrapportering) 1. utskottet 2. res. (MP) Votering: 277 för utskottet 24 för res. 16 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 98 M, 21 FP, 20 C, 19 SD, 19 KD För res. : 24 MP Avstod: 16 V Frånvarande: 12 S, 9 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 3 V Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU6 Snabbare betalningar Punkt 1 Kammaren biföll utskottets förslag. Punkt 2 (Ytterligare förslag om betalningstiderna) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 157 för utskottet 160 för res. 1 1 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 M, 21 FP, 20 C, 19 KD För res. 1: 100 S, 24 MP, 19 SD, 17 V Avstod: 1 M Frånvarande: 12 S, 9 M, 1 MP, 3 FP, 3 C, 1 SD, 2 V (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Anmäldes och bordlades Motioner med anledning av prop. 2012/13:53 Avtal mellan och , till förmån för Palestinska myndigheten /13:U8 av m.fl. (S) 2012/13:U9 av m.fl. (V) 2012/13:U10 av m.fl. (SD) med anledning av skr. 2012/13:62 Arbetet med legitimationsreformen avseende lärare och förskollärare 2012/13:Ub9 av (MP) 17 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:213 Jämställdhet i akademin av (MP) till statsrådet (FP) 2012/13:214 fiberinfrastruktur och dess samhällsnytta av (MP) till statsrådet (M) 2012/13:215 Stöd till kvinnojourer av (V) till statsrådet (FP) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:264 Humanitärt stöd till utsatta och syrier på flykt av (KD) till utrikesminister (M) 2012/13:265 Försvarets materielsituation av (S) till försvarsminister (M) 2012/13:266 Soldatavhoppen av (S) till försvarsminister (M) 2012/13:267 Snösituationen på järnvägsnätet av (S) till statsrådet (M) 2012/13:268 Officersutbildningen av (S) till försvarsminister (M) 2012/13:269 Objektsram för JAS av (S) till försvarsminister (M) 2012/13:270 Objektsramar av (S) till försvarsminister (M) 2012/13:271 insyn i Davosöverläggningarna av (S) till statsminister (M) 2012/13:272 Studieskulder och kronofogdekrav av (S) till statsrådet (FP) 2012/13:273 Lönediskriminering inom finansbranschen av (S) till statsrådet (FP) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:241 Skyddet av svenska produktionsenheter av i (S) till näringsminister (C) 2012/13:249 Transportstyrelsens systematiska diskriminering av personer med funktionsnedsättning av (KD) till statsrådet (M) 2012/13:250 Diskriminering av personer med neuropsykiatriska diagnoser av (KD) till statsrådet (FP) 2012/13:251 Förtroendevaldas rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:253 Nystartsjobb i väntan på beslut av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:245 Postservicen på landsbygden av (V) till statsrådet (C) 2012/13:246 Korrespondensgymnasiet i kommun av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:248 E10 i av i (S) till statsrådet (C) 2012/13:252 Åldersgräns i sjukförsäkringen för egenföretagare av (S) till statsrådet (M) 2012/13:255 Jämställdhet bland högre officerare i Försvarsmakten av (FP) till försvarsminister (M) 2012/13:257 Tillämpning av hatbrottslagstiftningen av (S) till justitieminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 12 § anf. 34 och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.