prot · H009126 · 2013-06-19 00:00:00 — är helt ensamma i den här kammaren om att ha recept för en förbättrad matchning på arbetsmarknaden. Jag skulle också vilja tala om en geografisk matchning. Här i är arbetslösheten lite lägre än i stora delar av övriga landet, men inte hela landet. Det finns undantag. Däremot finns här en bostadsbrist utan dess like. Den urbaniseringstrend vi har upplevt är förvisso inte särskilt unik; den finns över hela världen. Men är det verkligen en naturlag att den svenska landsbygden ska avfolkas och att vi alla ska bo i tätort? är hela parti. Vi har en bred politik för alla delar av landet, och vi tycker att hela ska leva. Det finns stora delar av näringslivet där förutsättningarna kan vara lika bra eller bättre på landsbygden än i storstaden. Tillverkningsindustrin för maskiner, motorer och fordon, råvaruutvinning, framställning av stål och metall, logistik, distribution och transport samtliga dessa näringar har haft en starkare sysselsättningstillväxt på landsbygd än i tätort. Vi ser också ett uppsving i intresset för närproducerad mat, vilket har lett till en tillväxt i småskalig livsmedelsförädling. ser en utmaning i att skapa attraktiva förutsättningar för näringar som drar nytta av fördelar som landsbygden har att erbjuda: skogen, jordbruket, fiske- och vattenbruket, gruvnäringen och mineraler, natur- och kulturmiljöer samt besöks- och turismnäringen. Vi vill kraftigt upprusta och tvärbanorna för att öka kapaciteten och bygga bort skogsnäringens flaskhalsar. behöver klara ett högre axeltryck, och den behöver elektrifieras. Vi vill investera i bättre förutsättningar för svenskt vattenbruk och fiskodlingar. I vårt grannland odlar man närmare en miljon ton matfisk . I stannar vi på blygsamma . Det finns en statlig offentlig utredning som har legat på jordbruksministerns bord och som pekar på möjligheterna att skapa sysselsättning inom denna näring, att förutsättningarna för detta är goda och att kostnaderna är relativt låga. Trots detta har ingenting hänt. Passiviteten är oroande. Vi vill omförhandla flera av avtalen med EU och sluta importera kött och chark- och mejeriprodukter som strider mot intentionerna i den svenska djurskyddslagen. Vi vill på så vis också skydda svenska bönder mot en konkurrens som inte baseras på lika villkor, utan där konkurrenterna har en fördel endast för att de inte sätter samma värde på djurens väl. Vi vill reformera lagen om offentlig upphandling för att möjliggöra att man ställer krav på närproducerad mat. Det kan naturligtvis också ha en positiv effekt för våra lokala bönder och matproducenter. Stora delar av marknaden utgörs ju av det offentliga. Vi vill, i motsats till exempelvis , höja återbetalningen av dieselskatten för bönder. Hela ska leva. Vi vill satsa på förbättrad infrastruktur och enklare regelverk för att stimulera turismen och besöksnäringen på landsbygden. En näring som omsätter och sysselsätter 165 000 personer kan med rätt förutsättningar närmast fördubbla sig till 2020, enligt branschorganisationen . En fördubbling är alltså möjlig med rätt förutsättningar. Vi behöver upprusta för att gruvnäringen ska kunna expandera. För gruvnäringens skull behöver vi också satsa på fler utbildningar allt ifrån enklare och kortare yrkesutbildningar till längre civilingenjörsutbildningar. Vi vill, som enda parti i den här kammaren, återupprusta den svenska Försvarsmakten. Vi vill återinföra den svenska värnplikten, om än i begränsad upplaga jämfört med 80-talet. Vi vill återöppna nedlagda regementen och flottiljer samt kraftigt stärka närvaron på . Detta gör vi därför att vi tycker att det är genant att vi har ett enveckasförsvar, som dessutom verkar ha stängt på helgtid. Men vi skapar sysselsättning, inte minst på just landsbygden. har lanserat ett landsbygdslyft ett lyft som skapar tillväxt på landsbygden och förutsättningar för upp till 25 000 nya jobb. Det finns flera partier i den här kammaren som har brustit i sitt ansvar, men när det gäller landsbygdens villkor är det särskilt ett som sticker ut. Jag talar naturligtvis om . , det gamla bondeförbundet, har haft alla förutsättningar att leverera och att förbättra villkoren för att bo och verka på landsbygden. Men man har misslyckats totalt. Med fyra statsråd, nuvarande och tidigare , , Ek och Hatt har haft det fulla ansvaret för skog, jordbruk, fiske, hav och vatten, regional tillväxt, transport och infrastruktur. På område efter område har man misslyckats. behöver ett parti som tar även landsbygden på allvar. är hela parti. Jag yrkar bifall till reservation 3. 4 (V): Vi är många som känner förväntan . vet vi att även denna dag är det många som har vaknat och som vet att deras resurser och kompetens inte heller denna dag kommer att tas till vara. De har inte möjlighet att bidra till samhällsbygget och inte ens till sin egen försörjning genom arbete. Deras kompetens och resurser tas inte till vara. Det finns drygt 400 000 människor som inte tas till vara. Det är ett enormt resursslöseri både med individer och med samhällsekonomi. Människors vilja att arbeta borde ses som vår främsta och största tillgång. Med 92 000 fler arbetslösa , med en långtidsarbetslöshet som har stigit med och med drygt 100 000 unga som varken studerar eller arbetar borde det finnas anledning för regeringen att åtminstone ha någon form av probleminsikt. Inte ens det faktum att regeringen tvingades skriva upp arbetslöshetsprognoserna med ungefär 140 000 personer för har lett till justeringar i politiken. Det är snarare tvärtom: Allt är bra! Lite siffertricksande hos Arbetsförmedlingen om hur arbetslösheten ska beräknas och lite siffertricksande med överskottsmålet är allt som behöver fixas till. Sedan är det bara att köra på som vanligt. går det sju arbetslösa på varje ledigt jobb i . I , som jag kommer ifrån, går det 15 arbetslösa på varje ledigt jobb. Regeringens svar på det är att försvåra för människor att vara med i a-kassan, och ersättningsnivån är så låg att det är direkt pinsamt att leva med den ersättningen. Det strukturella problemet arbetslösheten görs till ett individuellt problem eller, som Per sade , ett privat problem av regeringen. I budgetpropositionen står det: För personer som har varit arbetslösa länge har även den sänkta kompensationsgraden i arbetslöshetsförsäkringen gjort det mer lönsamt att arbeta. Samma sak gäller inom sjukförsäkringen där införandet av en bortre gräns inneburit att incitamenten att återgå till arbete har stärkts. Regeringen menar på fullaste allvar att människor väljer att stanna hemma i stället för att jobba eller bli sjuka i stället för att gå till jobbet. Det är en sorglig människosyn. Med andra ord skulle regeringen kunna säga: Skärp dig! Ta dig i kragen och ta ett jobb! Eller som kanske säger till de sjuka: Ta din säng och gå! Det är också de här grupperna som, tillsammans med pensionärerna, bestraffas med högre skatt enbart för att de har haft oturen att förlora jobbet eller bli sjuka. Hur pensionärerna ska ta sig i kragen har jag lite svårare att förstå, för det är ju rätt svårt att bli yngre. Den ideologiskt drivna, ensidiga skattesänkarpolitiken är en politik utan visioner som sätter människor i kläm. Sänkta skatter än regeringens svar på alla samhällsproblem. verkar numera tro att jobbskatteavdraget också ska påverka bostadsbristen. Jag väntar bara på att sänkt skatt ska rekommenderas som kur för dem som drabbas när nästa influensa kommer. skriver att samhället inte skulle klara av att tillgodose medborgarnas behov av omsorg utan de anhörigas insatser. Det innebär att det är kvinnorna som bär välfärden på sina axlar. Vi kan se hur bilden av det jämställda krackelerar alltmer. Kvinnor slutar jobba eller går ned till deltid för att obetalda ta hand om anhöriga. Förskolegruppernas storlek ökar, likaså fritidsgrupperna. Lärartätheten är alltför låg för att varje barn ska kunna få den hjälp och det stöd det behöver. Personalen i äldreomsorgen går med en känsla av otillräcklighet, hoppar över raster och springer allt fortare. Och medan de som arbetar i välfärden sliter och anstränger sig allt vad de kan ser vi att regeringen inte ens ger dem en trygg ekonomisk tid när de blir sjuka genom sitt arbete. Det är vi kvinnor som betalar priset om välfärden dras ned, och det i dubbel bemärkelse. Vi får sämre tillgång till välfärdstjänsterna för egen del, och dessutom är det framför allt vi kvinnor som går in och täcker upp när den offentliga omsorgen brister. Därför är det extra allvarligt när vi ser hur den kommunala konsumtionen beräknas att nästan halveras i jämförelse med den historiska konsumtionen . För att kommunsektorn ska kunna upprätthålla den nivån och klara kravet på god ekonomisk hushållning behöver kommunsektorn 17 miljarder i ökade statsbidrag . Men det lär den inte få, för regeringen planerar i stället att sänka skatten. Vi kommer att drabbas av besparing efter besparing. Vi ser hur kvinnors disponibla inkomst sjunker i förhållande till mäns. Enligt har inkomstskillnaderna ökat eller . vet vi att andelen kvinnor som lever under den relativa fattigdomsgränsen har ökat med , och framför allt är det fler i gruppen ensamstående kvinnor med barn som lever i relativ fattigdom. Kvinnors ställning och lika möjligheter på arbetsmarknaden är, utöver en demokrati- och maktfråga, också av stor vikt för samhällsekonomin. Individualiserad föräldraförsäkring, fasta jobb på heltid och en gemensam och väl fungerande barn- och äldreomsorg ökar kvinnors arbetsutbud och möjligheter att delta på arbetsmarknaden på lika villkor. Om kvinnor förvärvsarbetade i samma utsträckning som män skulle sysselsättningen bland kvinnor öka med motsvarande 250 000 heltidstjänster. Det skulle stärka de offentliga finanserna med . vill bekämpa gapet mellan kvinnors och mäns sysselsättning, löner och inkomst och stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. Vi storsatsar därför på bättre kvalitet i vård, skola och omsorg. I vår motion föreslår vi framför allt satsningar på mer personal och utbildning inom hemtjänst och äldreomsorg. Sambandet mellan en väl utbyggd hemtjänst och äldreomsorg och kvinnors deltagande på arbetsmarknaden gör detta till en avgörande jämställdhetsfråga. får mindre än 5 000 barn omsorg i förskolan på obekväma arbetstider, trots att var tredje svensk jobbar på sådana tider, och av dem har hela 300 000 barn . Var tredje kommunalare med små barn uppger att det inte går att jobba heltid på grund av förskolans öppettider. Inte ens kommunernas egna anställda kan jobba heltid på grund av att barnomsorgen inte är tillräckligt utbyggd. Det visar på betydelsen av en lagstiftning om rätten till barnomsorg på obekväm arbetstid. föreslår en utbyggnad med 15 000 platser. Detta finansierar vi genom att avskaffa , den skattesubventionerade, privata städningen. Vi vill se ett solidariskt samhälle som bygger på gemensamma lösningar. Det ekonomiska ramverket måste utgå från dagens stora samhällsproblem, inte från gårdagens. Huvuduppgiften måste vara att bekämpa arbetslösheten. Full sysselsättning ska vara det övergripande målet. föreslår därför ett nytt, modernt ekonomiskt ramverk. Det innebär bland annat att penningpolitiken ska kompletteras med ett sysselsättningsmål och att dagens överskottsmål ska ersättas med ett mål om en budget i balans över en konjunkturcykel. Det är ett förslag som har brett stöd i stora delar av samhället både på vänster- och högerkanten. Det skulle öka möjligheterna till investeringar för att skapa nya jobb och pressa ned arbetslösheten. Med ett ramverk som har denna inriktning skapas förutsättningarna för att bekämpa arbetslösheten och för att föra en ansvarsfull långsiktig ekonomisk politik för full sysselsättning. De samhällsnyttiga investeringarna behöver öka. Det hänger ihop. När investeringsnivån sjunker påverkas sysselsättningen. Och det finns ju saker som behöver göras. Vi behöver stärka framtid. Därför är det viktigt att bygga ut och förbättra landets infrastruktur för att ta itu med uppgiften att bygga ett hållbart transportsystem i , och då menar jag hela . Transportsystemet måste minska utsläppen och inte, som i det förslag vi nu har sett, öka utsläppen i . Det behövs ett transportsystem som sätter pendlaren i centrum. Vi är allt fler som behöver pendla för att oss till jobbet. Bostadsbristen behöver byggas bort, liksom trångboddheten. Regeringen tror att marknaden ska lösa det, eller kanske kommer de med ett skatteavdrag för tält som lösning på problemet. Men låt mig säga: Ni är fel ute. Det är inte rimligt att drygt 240 av landets kommuner har brist på hyresrätter. Vi vill att unga ska kunna flytta hemifrån, att folk ska kunna flytta dit jobben finns, att företagen ska kunna få tag i personal och att sex personer inte ska behöva bo i två rum och kök. Därför vill vi bygga hyresrätter. Vi vill ha investeringsstöd till byggande av hyresrätter och till upprustning av miljonprogrammets bostäder och välfärdslokaler, som skolor, förskolor och äldreboenden. Det skapar jobb och bättre förutsättningar för vår gemensamma utveckling. ser ungdomsarbetslösheten som ett av våra största samhällsproblem. Vi kan konstatera att regeringens satsningar på jobbgaranti och sänkta arbetsgivaravgifter för unga inte har gett någon effekt. Det har varit, som Per brukar säga, ett rejält magplask. Det är en ineffektiv och dyr åtgärd som är utdömd av alla. föreslår i stället en ungdomsgaranti för arbetslösa ungdomar i åldern . Förslaget innebär att unga ska garanteras jobb till avtalsenlig lön eller utbildning efter 90 dagars arbetslöshet. Förslaget innebär att 57 000 jobb och utbildningsplatser skapas. Vi finansierar det med en skatt på finansiell spekulation. Det ger finansmarknaden en ökad stabilitet och styr kapitalet till riktiga investeringar. Regeringens ensidiga skattesänkarpolitik har gjort till såväl massarbetslöshetens som långtidsarbetslöshetens land. Vi har ett land där ojämlikheten ökar, välfärden krackelerar och klimat- och miljöutmaningarna prioriteras ned. Låt oss i stället bygga ett land där vi gemensamt löser problem, där arbetslösheten tas på högsta allvar och där jobben kommer först. Låt oss bygga ett land där solidaritet och jämlikhet står i centrum, ett land byggt på omtanke. Jag yrkar bifall till vår reservation. I detta anförande instämde (V). 5 (M): Vi har snart gått igenom av den här debatten. Vi har hört olika klagomål från oppositionspartierna. Det är deras jobb, naturligtvis. Men jag har inte hört om så många nya jobb från några av de olika förslag och riktlinjer som här presenteras. Jag ska återkomma till det. Jag tänkte ta min utgångspunkt i ett besök vi hade . Jag hade besök i av indiska släktingar. De kom när det var som finast i Sommarstockholm, precis . De ville titta på och på de gamla slotten. Det var prinsessbröllop och nationaldag. Det var egentligen alla de här symbolerna för hur i viss utsträckning tronar på fornstora dar. Vi pratade om skolan. Vi pratade om våra familjer. Vi pratade om våra barn. Med sig hade de sin elvaåriga dotter som de i skolan började träna i matte redan . Vi diskuterade våra olika skolsystem och våra olika näringsliv. har vi fortsatt diskutera hur den ekonomiska världskartan ritas om. I takt med att den ekonomiska världskartan ritas om länder som till exempel moderniseras, människor lyfts ur fattigdom, fler blir rikare och fler tillväxtländer i andra delar av världen växer ökar omvandlingstrycket på . har till exempel export ökat nästan 13 gånger och investeringarna ungefär fem gånger. Det är ungefär hälften så stora ökningar som vi har sett i , där exporten har ökat nästan 24 gånger och investeringarna tio gånger. I ansöktes det 1990 om ungefär 1 000 patent. var motsvarande siffra ungefär 7 000. I skedde en 60-faldig ökning , till drygt 300 000 patentansökningar 2010. Vi kan titta på de länder som handlar med. Vi är en liten öppen ekonomi; det vet alla i det här utskottet. fanns de så kallade BRIK-länderna inte med på vår topp-tio-lista över viktiga exportmarknader. På den allra högsta toppen av våra viktiga exportmarknader har vi fortfarande till exempel och . Det är fortfarande som är vår hemmamarknad. Men det man ser är att , , och står för av vår export. Det är nu vår tredje största exportmarknad. Det utmanar oss. Det är mot den bakgrunden som Alliansen fortsätter satsa på skolan, satsa på jobben, satsa på att bygga starkare och satsa på att bygga svensk konkurrenskraft i en orolig och utmanande värld. Vi har klarat de senaste årens kris i bättre än många jämförbara länder. Vi har gett svenska hushåll ökade disponibelinkomster. Vi har kunnat ha en positiv bnp-utveckling när andra länder runt om i tvingats skära ned och euroområdet nu är i recession. Den utvecklingen måste vi fortsätta att stärka. Det handlar först och främst om att även framöver värna ordning och reda i statsfinanserna. Det är grunden för att man till exempel, som i höstens budgetproposition, ska kunna skjuta in energi i ekonomin. kan vi ha säkerhetsmarginaler för att agera ifall utvecklingen skulle försämras. Här är det finanspolitiska ramverket inklusive överskottsmålet helt centralt. I tider av lågt resursutnyttjande bör det finansiella sparandet vara lägre, förutsatt att statsfinanserna kan vara långsiktigt hållbara, vilket de är i . Det ger oss möjlighet att föra en förhållandevis expansiv finanspolitik i lågkonjunktur när det behövs för att stimulera tillväxten av nya jobb. I takt med att svensk ekonomi växer ska vi självklart återgå till ett resursutnyttjande i balans och sedan överskott över en konjunkturcykel. Vi har haft många diskussioner den här våren, inte minst, om hur lång en konjunkturcykel är. Men låt oss konstatera och kan vi inte försöka vara överens om det också att faktiskt är mitt i en ganska lång och besvärlig period av lågt resursutnyttjande. Då är det inte bara möjligt utan också viktigt att tillämpa ramverket så som det är tänkt och skrivet, nämligen att man ska ha överskottet över en konjunkturcykel och kunna hjälpa ekonomin lite grann när det behövs. Det vore farligt för jobben att tvärtom, som man tror att Socialdemokraterna förespråkar ibland, strama åt i lågkonjunktur. Den styrka som vi har i de svenska offentliga finanserna ska vi använda för att stärka vår konkurrenskraft och fortsätta skapa bättre förutsättningar för fler jobb. Det handlar om att fortsätta göra det mer lönsamt att arbeta. Det handlar om att fortsätta ge utrymme till låg- och medelinkomsttagare i plånboken. Både IMF och har visat att det ger ett välbehövligt stöd när det gäller efterfrågan, vilket är viktigt i ett svagare konjunkturläge. Och det förbättrar drivkrafterna till arbete. Det handlar om att fortsätta återupprätta kunskapslinjen i skolan. På så sätt rustar vi unga för morgondagens konkurrens med bland annat de indiska, de kinesiska och de andra europeiska barnen och vuxna. Det handlar om att fortsätta investera i forskning och innovation, så att vi även kan konkurrera med kunskap och kompetens. Med årets proposition och förra årets budgetproposition ökar forskningsanslagen till den svenska forskningen och till innovationsarbetet med , jämfört med hur det har varit tidigare. Vi ligger bland de länder i världen som satsar störst andel av bnp på forskning och innovation. Den platsen ska vi stärka. Det handlar om att se till att det lönar sig att investera i , i små och stora företag. Därför sänkte vi bolagsskatten för att komma till en mer konkurrenskraftig nivå jämfört med till exempel EU och , som vi hade hamnat över i nivå. Vi jobbar nu vidare med till exempel investeraravdraget för att stimulera framväxten av de allra minsta företagen, som sedan kan ges möjlighet att växa. stod riksdag värd för en högnivåkonferens med . Parlamentariker från ett tjugotal länder samlades här i riksdag för att diskutera inte bara styrkan i ekonomin och konkurrenskraften den är god i , som bekant utan också den nordiska modellen och den inkluderande tillväxt som vi i kan vara stolta över att vi har kunnat skapa. OECD-experterna, besökarna från andra länder, andra internationella bedömare och temanumret i tidningen , för att nämna några exempel, visar att det som är viktigt i för att bygga ekonomin stark är två faktorer. Det är dels att ekonomin växer sig stark, dels att vi slår vakt om den svenska jämlika modellen när vi fördelar inkomster och även välfärdstjänster väldigt jämnt. är både rikt och rättvist. Det ska vi vara stolta över. Därför är en annan viktig del i den fortsatta inriktningen av den ekonomiska politiken att värna sammanhållningen. Vi ska ha ordning och reda i välfärden, och ska fortsatt vara ett land där vi kan ha både en växande ekonomi och fördelning i absolut världsklass. Här far det omkring en del osanningar i debatten. Låt mig bara nämna att pekar på att spridningen i disponibla inkomster mätt med Gini-koefficient i stort sett har varit . Och när tittar på inkomstfördelningen och fördelningen av välfärdstjänster, alltså möjligheterna att ta del av den svenska välfärden, ligger vi i den absoluta världstoppen. Mer måste göras, men låt oss vara klara över att utgångspunkten är god och jämn. har tusentals svenska elever lämnat skolan på olika nivåer. Några har gjort det för att springa ut . De vill naturligtvis också springa ut på arbetsmarknaden. Trots att många av ungdomarna i statistiken har studieplatser är det för många som inte gick till jobbet eller som går till jobbet . När jag tog studenten var det ganska lätt att få de första och enkla jobben, när man inte riktigt hade kvalifikationerna eller inte riktigt visste vad man skulle göra. För min del gick jag till Arbetsförmedlingen ett tag efter studenten. De frågade om jag hade några yrkeskvalifikationer. Det hade jag inte. Jag hade gått teoretiskt gymnasium och hade inte särskilt klart för mig vad jag ville göra. Men jag hade körkort. Då fanns det flera olika tillsvidareanställningar på budfirmor att välja på. Man kunde köra som bud och skaffa sig bättre yrkeskunskaper och, i mitt fall, läsa vidare. Det här är ett ganska dåligt exempel. Men det är ett av flera exempel på att det var lättare förr att få det första enkla jobbet än vad det är för många . Omvandlingstrycket från till exempel BRIK-länderna gör att det är betydligt svårare att komma in via de enklaste vägarna, om man inte har kompetensen. Därför är det så otroligt viktigt både att jobben blir fler och att det blir lättare för ungdomarna att komma in, och det är därför vi har sänkt trösklarna in på arbetsmarknaden för ungdomar. Den inriktningen måste vi fortsätta med. Det finns de som säger det kommer säkert i replikrundan att det här med att fler jobbar inte är relevant, alltså att det inte skulle spela någon roll att 200 000 fler jobbar nu än 2006 eller att det skulle ha varit självklart. Låt mig då påminna om 90-talskrisen som gav oss 500 000 färre i sysselsättning. Det är alltså inte så att jobben bara kommer av en viss befolkningsmängd, utan de kommer av att företagen vågar investera, vågar anställa, har råd att anställa och kan satsa . Det kommer också av att man vågar prova någon som man kanske inte känner sedan förut, och det är därför det har varit så viktigt att sänka trösklarna. Det är också därför som vi i den senaste budgetpropositionen presenterade ett ungdomspaket om . Det är också därför vi i ändringsbudgeten nu i vår lade på ytterligare 12 400 nya utbildnings- och praktikplatser. Mer behövs för att fler ungdomar ska komma närmare in på arbetsmarknaden och kanske, ännu bättre, får de kvalifikationer som krävs för att få det allra första jobbet. Vi har sett till att alla unga som kommer till Arbetsförmedlingen också får stöd . Det är väldigt viktigt att man får en handläggarkontakt och att man så snabbt som möjligt också kommer i jobb. Ungdomar som inte får jobb ska inte i första hand till åtgärder eller något annat, utan de ska så fort som möjligt in på arbetsmarknaden. Det är det som är den stora inriktningen på politiken. Därför fortsätter också trepartssamtalen, och vi jobbar vidare med yrkesintroduktionsavtalen.