prot · H009120 · 2013-06-11 00:00:00 — Låt mig börja med att säga att ungdomsarbetslösheten är en av de stora utmaningarna på arbetsmarknaden. Det krävs en mängd olika lösningar, och regeringen har genomfört en rad reformer för att motverka ungas utanförskap och för att sänka trösklarna för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Det är i sammanhanget viktigt att komma ihåg att ungdomar är en mycket heterogen grupp. De insatser som ungdomar tar del av hos Arbetsförmedlingen ska anpassas till ungdomarnas individuella behov. Det handlar om förstärkt förmedlarstöd i arbetslöshet, stöd i jobbsökande och att rusta individerna bättre för arbetsmarknaden genom utbildning och praktik. Det handlar också om att motivera ungdomar som har hoppat av skolan att återvända till studierna för att slutföra utbildningen. Ungdomars etablering på arbetsmarknaden ska också stödjas av en aktiv matchning mot lediga jobb. I syfte att förbättra matchningen har Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att utveckla sina arbetsgivarkontakter för att stödja personer med en svag förankring på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens återrapportering visar att det målinriktade arbetet med arbetsgivare har lett till att andelen deltagare i jobbgarantin som har haft en arbetsplatsförlagd aktivitet har ökat, vilket har gett fler ungdomar möjlighet att komma i kontakt med arbetslivet. Erfarenheten visar att en viktig framgångsfaktor när det gäller projekt för att minska ungdomars utanförskap är just samverkan mellan kommuner och Arbetsförmedlingen. Jag vet att det på vissa håll finns synpunkter på hur samverkan fungerar, och det finns alltid utrymme för förbättringar. Men jag vill säga att jag reser mycket och har besökt många kommuner där samverkan mellan kommunen och Arbetsförmedlingen fungerar mycket väl. Min generella bild av samverkan runt om i landet är att den oftast fungerar väl. Att hjälpa ungdomar ur utanförskap är en prioriterad fråga för regeringen. Det handlar inte bara om vilket stöd ungdomar får hos Arbetsförmedlingen. Det handlar också om att skapa en bra grogrund för samverkan på lokal nivå eftersom de lokala förutsättningarna är avgörande för att politiken ska lyckas. Regeringen följer ungdomars situation på arbetsmarknaden mycket noga. 51 (S): Tack, arbetsmarknadsministern, för svaret på interpellationen! I har vi en oerhört hög arbetslöshet. Om man ska bedöma om någonting är högt eller lågt, stort eller litet jämför man det med andra. Arbetslösheten i är mycket högre än i jämförbara länder. Ungdomsarbetslösheten i är förskräckande hög och så att säga värre som speciell arbetslöshet än arbetslösheten i sig. Det har riktats kritik mot regeringen för brister i åtgärder mot arbetslösheten i allmänhet och ungdomsarbetslösheten i synnerhet. Vi socialdemokrater har varit oerhört kritiska, och jag har själv haft ett antal debatter med arbetsmarknadsministern här i kammaren där jag har ställt krav på aktivitet, på att det ska hända något och att ministern ska ta något initiativ för att bryta utvecklingen, men i alla svar så här långt har ministern varit nöjd med det rådande tillståndet. Hon har aldrig föreslagit något egentligen, utan det är samma politik som går på, och man tar inte till sig att den politiken inte biter. Jag kan ha en viss respekt för att arbetsmarknadsministern kanske inte lyssnar på oppositionens kritik, men när det nu kommer mycket hård kritik från när det gäller individuellt stöd och matchning för ungdomar finns det anledning för ministern att faktiskt lyssna. Den granskning som gör tyder på att Arbetsförmedlingens insatser är mer inriktade på att hantera stora volymer, och man förutsätter att ungdomarna själva ska vara aktiva. Man har inte insatser som är individuellt anpassade för att åstadkomma en konkret matchning mot arbetsgivaren, enligt . Man hävdar att regelverket är hindrande att regelverket hindrar ett tidigt och aktivt matchningsstöd. Samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna behöver utvecklas. Det konstateras att de aktiva insatser som Arbetsförmedlingen riktar till ungdomar huvudsakligen består av insatser som ska motivera ungdomarna och bygga upp deras förmåga att söka och få ett arbete. Däremot får ungdomarna sällan aktiv och konkret individuell matchning i form av tips på lämpliga jobb eller praktikplatser. En fjärdedel av ungdomarna har inte sökt något arbete alls. Den tid som arbetsförmedlarna avsätter för arbetsgivarkontakter har inte ökat i förhållande till en mätning som gjorde 2009. Detta är mycket hård kritik. visar alltså att regelverket upplevs som hindrande. Det är ett regelverk som arbetsmarknadsministern är ansvarig för, inte Arbetsförmedlingen. Regelverket hindrar ett aktivt och tidigt matchningsstöd till ungdomar som söker arbete. Detta är vad får fram när man beskriver hur regeringen arbetar med ungdomsarbetslösheten, och det är kritik som vi vid ett flertal tillfällen har riktat mot regeringen och arbetsmarknadsministern. Jag ser att arbetsmarknadsministerns svar på frågan om hon kommer att ta initiativ till en mer aktiv politik mot ungdomsarbetslösheten, mot bakgrund av bland annat kritik, tyvärr är nej. I svaret från ministern framgår det tydligt att hon är helt nöjd med dagens situation. Det kommer inte några som helst förslag på en ny politik trots att kritiken mot den förda politiken är massiv från alla som över huvud taget har en möjlighet att studera svensk arbetsmarknad. stämmer in i vår kritik. Svaret från ministern är tyvärr nej. Det är tragiskt men tydligt: Nej, ministern kommer inte att ta några som helst initiativ till en ny politik. 52 (MP): Tack, ministern, för svaret! Liksom för är det inte heller för mig första gången jag interpellerar ministern om samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna och den oförmåga som Arbetsförmedlingen har att hjälpa ungdomar, som har det svårast att komma in på arbetsmarknaden. har skrivit många rapporter om detta. Vi har kontakt med verkligheten och har talat med människor som jobbar med ungdomar. Allt detta har legat till grund för den bild som visar att det inte fungerar. När nu kommer med sin granskning blir den naturligtvis ingen överraskning för oss, utan den bara bekräftar den bild som vi redan hade. Jag vill ändå läsa ur revisionsrapporten för våra webbtittare och åhörare, så att de får en aning om vad det står: Granskningen tyder på att Arbetsförmedlingens insatser är mer inriktade på att hantera stora volymer av arbetssökande ungdomar som själva förutsätts vara aktiva inom ramen för de insatser som förmedlingen erbjuder och mindre på individuellt anpassade insatser för att åstadkomma en konkret matchning mot arbetsgivare. Ministern brukar medge vissa problem när hon talar i offentliga sammanhang, och i svaret finns det väl en antydan om något sådant. Men jag menar att ministern ändå stoppar huvudet i sanden när det kommer till konkret handling för att hjälpa just dessa ungdomar, som varken jobbar eller studerar. Sanningen är att det är väldigt kostsamt att gå in och jobba på individuell basis, och alliansregeringen gör andra prioriteringar i sin budget. Det är alltså inte så konstigt. Vi har 77 000 unga mellan 16 och 29 som varken arbetat eller studerat. 20 000 av dem har inte ens kontakt med Arbetsförmedlingen. Då brukar ministern säga: Om de bara kommer till Arbetsförmedlingen får de hjälp. Men det stämmer ju inte, ministern! Det är ju detta som står här. Ungdomar är smarta. Varför skulle de gå till Arbetsförmedlingen om de inte får någon hjälp? Det säger ju sig självt. Det är därför vi står här och kritiserar regeringens insatser. De hjälper ju inte. Jag undrar hur ministern kan acceptera att 77 000 ungdomar varken jobbar eller studerar. Dessa ungdomar sitter hemma, och jag vet inte vad de håller på med, men antingen blir de försörjda av någon anhörig eller så får de bidrag. Några av dem gör sådant som de inte borde, olagliga saker, för att försörja sig. Jag vill fråga arbetsmarknadsministern varför arbetslinjen inte gäller de här ungdomarna. Varför får de inte det stöd de behöver för att förverkliga sina drömmar? 53 (M): lämnar många stolta studenter landets gymnasieskolor för att sedan ge sig vidare ut i vuxenlivet. Vissa ungdomar kommer att påbörja vidare studier medan andra kommer att söka sig till arbetsmarknaden. Många ungdomar känner oro och undrar om de ska lyckas få något jobb eller om de ska hamna i arbetslöshet. Det är viktigt att inte skrämma bort framtidsdrömmarna, framtidstankarna och visionerna från ungdomar som söker jobb. sägs det att en hel generation kan gå förlorad, vilket är ett felaktigt påstående. Många ungdomar får relativt snabbt ett arbete. Långtidsarbetslösheten bland ungdomar i är den lägsta i . För oss moderater och för Alliansen är det viktigt att se till att skolan förbereder eleverna för en anställning och att trösklarna mellan studier och arbetsmarknad är låga, till exempel genom att vi kopplar ihop skola och arbetsliv genom ett utbyggt lärlingssystem. Här har kommuner, näringsliv och fackliga organisationer en mycket viktig roll. För en del ungdomar är vägen till jobb lång och krokig. Svårast har den som har gått ut gymnasiet utan fullständiga betyg. Att inte ha fullgjort sin utbildning minskar chanserna att få ett arbete, då många arbetsgivare ser en fullgjord gymnasieutbildning som ett minimikrav. Förutom satsningen på att återupprätta kunskapsskolan är det viktigt att med olika medel få unga utan fullständiga betyg på arbetsmarknaden tillbaka till studier. Det är den vägen man måste gå. Regeringens folkhögskolesatsning innebär exempelvis att arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan med studiemedel kan ta del av insatserna i arbetslöshet. Det handlar även om att sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för unga genom att göra det enklare och billigare för företagen att anställa ungdomar. Genom satsningen på halverade arbetsgivaravgifter för unga och sänkt restaurangmoms ser vi nu att allt fler företagare välkomnar ungdomar till arbetsplatser runt om i landet. har presenterat en undersökning som visar att fyra av tio företag har fler unga anställda tack vare sänkt arbetsgivaravgift, och satsningen på halverad restaurangmoms har lett till 6 000 nya arbetstillfällen i , enligt branschorganisationen . Siffrorna talar sitt tydliga språk. Våra reformer har haft effekt. I det läget är det fel väg som Socialdemokraterna och vill gå när man lägger fram förslag som gör det dubbelt så dyrt att anställa ungdomar. Det är mycket anmärkningsvärt. Vårt mål är att fler unga ska få ett jobb efter studentexamen eller fortsätta med högre studier om det är det vägval man som ung gör efter sin examen. I dessa examenstider tror jag att det är viktigt att vi visar på de möjligheter som finns till fortsatt utbildning eller jobb, att vi förmedlar den framtidsbilden i stället för det mörker som oppositionen sprider. 54 FINN (M): säger, när han talar för sin interpellation, att arbetsmarknadsministern i svaret verkar helt nöjd med sakernas tillstånd och inte har något att tillföra. Låt mig säga att jag, när jag läser arbetsmarknadsministerns svar, får en helt annan bild. Det gäller alla de åtgärder som regeringen har satt in och även att man aktivt med största intresse, naturligtvis, följer utvecklingen för att förbättra ytterligare. Man kan i stället lite grann granska och även interpellationer och kommentarer kring hur det verkligen förhåller sig med arbetslöshetssiffrorna. Då kan man kanske hyfsa debatten något. Jag håller med om att arbetslöshetsproblemet är ett generellt problem i . Det finns länder som har något bättre siffror än . Det finns också många som har betydligt sämre siffror. Talar vi om de stora klyftorna här talar vi om krisländerna i , där vi har en arbetslöshet som ligger tre fyra gånger över den svenska arbetslösheten. Ungdomsarbetslösheten är naturligtvis ett problem. Den är ett problem i . Den är det i många andra länder också. Man kan då fundera lite grann på hur vi mäter arbetslösheten. Den mäts i åldern . I har vi ett väldigt sent inträde på arbetsmarknaden. Det sker vid närmare för genomsnittsindividen. Det gör naturligtvis att många är heltidsstuderande. När de svarar ja på frågan om de har sökt ett jobb räknas de som arbetslösa när de är heltidsstuderande, om de inte har fått det här jobbet. Om man justerar för att många av dem kanske inte skulle ta det jobbet för att de faktiskt är i studier skulle man få mycket lägre siffror. Detta är ett fenomen som drabbar negativt. Jag vill inte vifta bort de problem vi har med ungdomsarbetslösheten. Men man hör talas om förskräckande höga siffror och så vidare. Jag delar inte fullt ut den bilden om jag tittar på den verklighet vi har. Men jag förstår heller inte vad Socialdemokraternas politik i så fall skulle innebära, om man med ett dråpslag fördubblar skattehöjningen för företag som anställer unga genom att öka de sociala avgifterna med sammantaget . Det är ingenting mot de små miljonbeloppen. De är visserligen stora i sig, men de ställs mot mångmiljardbelopp i fråga om utgiftsfördyringar för dem som verkligen vill anställa unga. Vi kan till det lägga den fördubblade restaurangmomsen på drygt 5 miljarder som man vill införa från Socialdemokraterna det här är också en väldigt öppen väg in för många unga på arbetsmarknaden. Då har jag väldigt svårt att förstå hur den politik som Socialdemokraterna förespråkar på något sätt skulle förbättra situationen för unga som är arbetslösa. Jag vill avsluta mitt inlägg med att kommentera något som är viktigt ur ett utbildningsperspektiv, som också tangerade. Vi hade en interpellationsdebatt tidigare där vi konstaterade att de länder som har en ungdomsarbetslöshet som är lägre än har en lärlingsutbildning och en yrkesutbildning som liknar den som har föreslagits av alliansregeringen. Den kommer att genomföras men har ännu inte visat kraft i sitt genomförande. Individer ges då möjlighet att utbildas direkt till ett yrke för att sedan kunna komma in på arbetsmarknaden. Det är slående att de länder som har den typ av utbildningspolitik som vi nu inför i också har den lägsta ungdomsarbetslösheten. Mot detta står Socialdemokraternas nästan befängda omvända resonemang, att alla människor i detta land ska utbildas till högskolebehörighet. På vilket sätt skulle det hjälpa ungdomar in på arbetsmarknaden, och hur skulle det hjälpa dem tidigare in på arbetsmarknaden? Det är fullständigt obegripligt, och det är kontraproduktivt. Egentligen har Socialdemokraterna den skadliga politiken när det gäller ungdomsarbetslösheten. 55 Arbetsmarknadsminister (M): Låt oss konstatera att vi har en för hög ungdomsarbetslöshet. Bland de ungdomar som är det är ungefär 1,2 miljoner är det för många som saknar jobb. I statistiken kan vi konstatera att två tredjedelar i den senaste mätningen är heltidsstuderande. Det som kännetecknar arbetslösheten bland ungdomar är korta perioder av arbetslöshet. Vi har den näst lägsta långtidsarbetslösheten bland ungdomar. Det är bara som har ett bättre resultat. säger lite raljant: Regeringen tar inte några som helst initiativ. Inget kan vara mer felaktigt än det som påstår. Förutom att vi har gjort det betydligt billigare och enklare att anställa unga har vi satsat avsevärt många miljarder på just utbildning och praktik och stöd . Alla ungdomar har rätt att få ett förstärkt förmedlingsstöd i arbetslöshet när de kommer in på Arbetsförmedlingen och också jobbförslag. De ungdomar som löper risk för långtidsarbetslöshet ska dessutom få en tidig insats. Men alla ungdomar ska inte ha en tidig insats, . Varför inte det? Det låter ju väldigt tilltalande att få en praktikplats på en gång. Nej, man kan konstatera att många ungdomar får jobb på egen hand. En tredjedel av alla ungdomar får jobb inom en månad på egen hand. Att ge dem en praktikplats eller en arbetsmarknadsutbildning, , är kontraproduktivt. Och det hindrar ungdomarna att få en anställning med lön. Trots de kraftiga satsningarna är vi fortfarande inte nöjda, utan vi går vidare och kommer i höstens budget att lägga fram förslag kring yrkesintroduktion. Som Finn med flera tar upp har vi inte haft ett fungerande lärlingssystem i . Vi är inte heller benägna att helt kopiera ett annat lands system. I själva verket vill vi ha en svensk modell av ett lärlingssystem med avtalsenliga löner som parterna kommer överens om. Ungdomar ska erbjudas utbildning i sin anställning, ungefär till . Resten av tiden får de jobba med lön. Det regeringen kommer att föreslå handlar om ett handledarstöd till företag så att de kan avsätta personal som handleder och utbildar ungdomen och som också kan ge ett betyg eller ett intyg på den fullgjorda utbildningen. Därutöver kommer vi att ta bort hela arbetsgivaravgiften för ungdomar. Det är nämligen någonting som man i våra diskussioner med parterna tycker är väldigt positivt. Parterna tycker att det är viktigt att det blir billigare att anställa ungdomar. Parterna säger inte att det ska bli dyrare att anställa ungdomar utan att det ska bli billigare att anställa ungdomar. Det tycker parterna är positivt. Utöver det kommer vi att föreslå sänkta a-kasseavgifter. Det här är någonting som vi har diskuterat med arbetsmarknadens parter . Det har varit viktiga diskussioner. Vi har lyssnat på företagen och också tagit hänsyn till de fackliga organisationerna. Vi vill alltså bygga ett svenskt system av lärlingsutbildningar, en brygga från skolan in i arbetslivet. Det påstår stämmer över huvud taget inte, att regeringen inte gör någonting åt ungdomsarbetslösheten. Det är precis tvärtom, . Det tror jag att är väldigt medveten om. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till . 10 § (forts.) Svar på interpellationerna 2012/13:410 och 412 om brister i stödet till unga arbetslösa 56 (S): Jag är som sagt inte nöjd med arbetsmarknadsministerns åtgärder mot ungdomsarbetslösheten. Det är jag inte ensam om. Det är väl möjligen arbetsmarknadsministern och kanske hennes vapendragare här i allianspartierna som är nöjda. De hundratusentals ungdomar som är arbetslösa är dock inte nöjda. Arbetsgivarna är naturligtvis inte nöjda eftersom det skulle finnas behov av anställningar om det hade funnits en fungerande arbetsmarknadspolitik. är inte nöjd. I sin undersökning ser de att politiken och Arbetsförmedlingens insatser för de unga inte fungerar. Men om man framför kritik måste man naturligtvis också framföra förslag. Då tänkte jag, herr talman, berätta lite kort om vad vi socialdemokrater skulle vilja göra för att komma åt ungdomsarbetslösheten. Först och främst handlar det naturligtvis om utbildning. Då måste man satsa brett. Då handlar det om att satsa resurser i skolan på mindre klasser. Det finns studier som visar att mindre klasser leder till bättre skolresultat och större chans till bättre lön och bättre möjligheter till jobb i livet. Vi vill satsa på en så kallad 90-dagarsgaranti. finns det ett aktivitetsförbud i regeringens arbetsmarknadspolitik. Vi vill tvärtom att man ska satsa på de ungdomar som drabbas av arbetslöshet, och vi kommer i höstens budgetmotion att presentera vårt första steg i 90-dagarsgarantin: riktig lön och riktiga arbetsuppgifter så att vi bryter långtidsarbetslösheten, motverkar utslagning och stärker kvaliteten i välfärden. Detta är alltså en garanti. Vi vill satsa på en obligatorisk sommarskola för de elever i årskurs 9 som inte nått målet under terminen så att de kan få en gymnasieutbildning, eftersom vi ser att bristande gymnasieutbildning är ett av de största problemen för långtidsarbetslösa ungdomar. Vi vill satsa på ett så kallat naturvetenskapligt-tekniskt basår. Med detta ska vi överbrygga det så kallade rekryteringsgapet, alltså att det inte finns tillräckligt väl utbildade ungdomar som kan ta de jobb som finns. Detta är något som arbetsgivarna efterfrågar. Vi vill ha sommargymnasium på folkhögskola så att fler ungdomar som inte har avslutat läsårets kurser har möjlighet att avsluta dem på en folkhögskola . Vi vill att sommarjobb ska vara en självklarhet för unga så att man får en kontakt med arbetslivet. Vi föreslår därför att kommuner som erbjuder större möjligheter till sommarjobb ska beviljas ett särskilt stimulansbidrag. Det här är ett antal konkreta förslag från oss socialdemokrater på vad man skulle kunna göra för att bryta den förödande ungdomsarbetslösheten. Det fanns en sak som arbetsmarknadsministern tog upp i sitt inlägg som jag tyckte var bra, och även det förtjänar väl att framhållas. Det är att arbetsmarknadsministern säger sig stödja ett gammalt socialdemokratiskt förslag om yrkesintroduktionsjobb. Det tycker jag är bra, herr talman. Möjligen är det tråkigt att man inte är beredd att göra det med omedelbar verkan. Vi socialdemokrater hade velat att man skulle starta det här , för vi vill komma i gång . Regeringen väljer tyvärr att förhala, och så ska man eventuellt komma med det . Det är lite synd. Men förslaget som sådant är bra, och det stöder vi. Det är klart att det är bättre att det kommer senare än att det inte kommer alls. Det är ett tecken på en gammal god socialdemokratisk politik hur man i samarbete med arbetsmarknadens parter kan gå vidare och lösa ett gemensamt problem. Det tycker vi är bra. Det är ett socialdemokratiskt förslag. Bortsett från det har det inte funnits någonting i arbetsmarknadsministerns svar här för att lösa ut de problem som finns i . I det första svaret som lästes upp fanns det faktiskt ingen insikt om de allvarliga problem som vi alla ser alla utom arbetsmarknadsministern och möjligen några trogna vapendragare här i kammaren. 57 (MP): före pausen här hörde vi Alliansens företrädare rabbla upp en massa åtgärder som regeringen har gjort. Frågan är vilka effekter dessa åtgärder har haft. Vi tycker naturligtvis att det finns vissa saker som regeringen har gjort som är bra. Till exempel är motivationskurserna på folkhögskolan väldigt bra. Problemet är att det är väldigt få ungdomar, bara några tusen, som får ta del av de här åtgärderna vad gäller folkhögskolan, och det är alldeles för lite. De här ungdomarna som varken arbetar eller studerar behöver motiveras för att gå på motivationskurs. För många av de här ungdomarna som har varit borta från arbetsmarknaden eller skolan är det liksom inte hej och hå, in med er i skolan! Vi har även tidigare diskuterat här att det inte är så enkelt. Ministern säger i sitt svar att samverkan mellan kommunen och Arbetsförmedlingen fungerar mycket väl. Det tycker i alla fall inte . Jag vet inte vilka mått ministern använder när hon säger att det fungerar mycket väl. Jag vill ta upp regeringens utredning. För åhörarna kan jag säga att regeringen har tillsatt en utredning som vill belysa situationen för alla ungdomar som varken jobbar eller studerar. Där står det väldigt tydligt: De handlar om behov av strukturerade vardagsaktiviteter med ett utbildnings- eller arbetsliknande innehåll. Insatserna måste i många fall få ta tid. Det handlar om att bygga upp självförtroende och självkänsla. Allt för många ungdomar saknar sysselsättning och det tar allt innan de kontaktas för att erbjudas stöd. Statens ambitionsnivå är otydlig. Det behövs tydligare lagstiftning för att säkerställa att ungdomarna får det stöd och hjälp som de behöver för att återgå till utbildning eller annan sysselsättning. Det kan ju inte vara mer klart än det som står i regeringens egen utredning. har länge förordat att samverkan mellan kommunerna och staten ska förbättras. Koncepten Navigatorcenter och Unga in är väldigt bra men behöver utvecklas. Vi förordar också att man skriver lokala samverkansavtal som utgår från de problem och förutsättningar som finns. Jag vet att arbetsmarknadsministern gillar Unga in. Det är en del av hennes plakatpolitik. tar upp det och skriver att det bara är fem orter som har det och att det bara är 187 unga som har fått ta del av det stödet. Frågan kvarstår alltså: Kommer ministern att verkställa några av de förslag som finns i utredningen? 58 (M):