prot · H00970 · 2013-02-22 00:00:00 — Om projektet ska bli värt någonting, framför allt för de pendlare som vi har i till och från , är det i allra högsta grad viktigt att det blir ett spår med kapacitet för höghastighet. Precis som ministern nu sade i svaret kommer det en utredning från som presenteras . Då blir det intressant att se vilket vägval regeringen har för avsikt att göra när det gäller denna del. Vi kanske inte ska tala så mycket om historia kring Ostlänken, men jag vill bara lite kort ge en bakgrund. Det är ett projekt som har diskuterats, debatterats och vänts och vridits på. Vi har jobbat med det mycket lokalt och regionalt i länet. Jag har själv varit med vid ett antal tillfällen då vi har uppvaktat de olika infrastrukturministrarna . Det är klart att det kändes värdefullt när regeringen ändå gav ett tydligt besked om att detta ska byggas; det vill jag säga. Men det återstår att se hur detta kommer att hanteras och på vilket sätt det kommer att ske. Vi har ett jättebekymmer just nu i som ministern mycket väl känner till. Det handlar om trafiklägen för våra pendeltåg. Problemet kommer att accentueras när vi kommer att starta pendeltåg till och från min hemkommun. Jag ser med oro på problematiken med spårvägen rent generellt i . Vi måste lösa den. Det enda sättet är egentligen att bygga Ostlänken i denna del för att kunna underlätta spårkapacitet på den befintliga banan. Jag ser verkligen med förväntan fram mot att detta kommer till. Jag skulle vilja att ministern lättar lite mer på förlåten. Jag är medveten om att en utredning pågår, men jag skulle vilja höra lite mer om vartåt det lutar när det gäller höghastighet. Det är ganska avgörande för om vi ska få en acceptans för systemet framöver när det gäller pendlingen till och från . Då vill jag återigen peka på att det inte bara handlar om pendling till . Minst lika viktig är pendlingen ned till från . Vi har behov av kvalificerad personal till vårt näringsliv. är det många som väljer att bo kvar i och pendla ned till jobbet. En höghastighetsbana skulle innebära att vi får helt acceptabla restider. Det är avgörande för utvecklingen både i och vill jag hävda i och . Det handlar om både och i denna del. 24 (S): fick mina barn en chokladkaka. På baksidan av chokladkakan stod att läsa, med liten stil: Kan innehålla spår av nötter. Jag tror inte att ens följande beteckning skulle kunna vara möjlig för detta svar: Kan innehålla spår av svar. Statsrådet har haft en månad på sig att inkomma med svar. Det är dubbelt så mycket som den tid riksdagsordningen stipulerar. Trots det lyckas statsrådet inte formulera ens spår av svar på de frågor som ställs i interpellationen. Jag ska därför hjälpa statsrådet på traven och upprepa de viktigaste frågorna i interpellationen. menar beträffande Ostlänken, tvärtemot de offentliga underlag som presenterats, att StockholmLinköping kan trafikeras och StockholmNorrköping . Därför undrar jag: Delar statsrådet uppfattning, och vilket underlag bygger regeringen den uppfattningen på? menar, tvärtemot alla offentliga underlag som presenterats, att Ostlänken ska byggas för gods, vilket skulle kunna minska kapaciteten med en fjärdedel och göra banan avsevärt dyrare. Jag måste därför fråga statsrådet: statsrådet den uppfattningen, och vilket underlag bygger regeringen den uppfattningen på? menar att tåg som går snabbare än är science fiction trots att dessa tåg går ett varv runt jorden och har funnits i de flesta utvecklade länder . Delar statsrådet uppfattning, och vilket underlag bygger den på? Det är tre frågor som ministern haft en månad på sig att besvara. Kanske kan hon nu för kammaren och svenska folket berätta hur regeringen egentligen tänker. På vilket underlag har regeringen fattat ett av de dyraste beslut man någonsin fattat? 25 Statsrådet (M): Det är fantastiskt att just Ostlänken engagerar så starkt. Det sker av förklarliga skäl. Ett skäl är att vi har problem inte minst mellan och . Det sätter inte bara tågsystemet för fjärrtåg och godståg i ett prekärt läge. Det ställer också till det, precis som sade, för hela den regionala trafiken. För att hela transportsystemet ska fungera för att människor och gods ska komma fram betydligt snabbare än , men också för att kunna känna förtroende för att komma fram så som det är tänkt har regeringen nu uttalat och bestämt sig för att vi ska bygga Ostlänken. Att däremot ursäkta, fru talman lite lätt raljera på det sätt som utifrån olika uttalanden gör är att egentligen vrida debatten åt ett annat håll. Regeringen har nämligen varit mycket tydlig med att inte exakt tala om hastigheten, varken i pressmeddelanden, i infrastrukturpropositionen eller i det direktiv som funnits. Som jag nämnde i mitt första inlägg är underlagen för kostnadsberäkningarna baserade på de utredningar som , tidigare , har gjort. Där har man tittat på alternativen 250-plus, alltså från 250 som bas och . låter det, inte minst från , som om vi bara skulle ha tittat på 320 och därutöver. Så är inte fallet. Om vi ska ta till oss en del av kritiken särskilt har tagit fram uppgifter för att vi ska använda pengarna på rätt sätt förutsätter det att vi, vilket vi gjort i direktivet till gällande åtgärdsplaneringen, även ser över andra alternativ i den höghastighetstekniska standarden, alltså omkring 250. På så sätt kan vi få fram en helhetsbild av effekterna, kostnaden för drift och energiåtgången, och kan sätta det i relation till hela transportsystemet. Det om något borde göra att vi när vi får fram hela underlaget, vilket jag förväntar mig att få rätt snart, med större säkerhet kan göra rätt antaganden. Det är nog så viktigt när vi har så stora projekt som dessutom kommer att kosta mycket pengar. Därför, fru talman, går det inte att på rak arm säga till och hur snabbt tågen kommer att gå. Självfallet ska man bygga med ny och modern teknik, och tågen ska gå avsevärt mycket snabbare än . Det ska också finnas en redundans och en tillförlitlighet i hela transportsystemet. Jag tycker att det är självklart att den totala bilden ska tas fram. Låt mig gå tillbaka till det som uttrycker bekymmer för, tidsaspekten. Det här har pågått oerhört . När det gäller Motalatrafiken, som snart kommer i gång, har det funnits önskemål om att få såväl broarna som vägen och järnvägen på plats. är det för invigning även av den sträckan. Vi vet att den järnvägsplan som måste göras kommer att ta ungefär . Därefter kan vi sätta i gång med bygget. Därför tycker jag att vi inte ska raljera över att har fått det uppdraget. Det är deras myndighetsuppgift för att vi ska kunna fatta ett riktigt beslut som håller och där pengarna används på bästa sätt. Utgångspunkten är att vi ska få tåg som på ett mycket bättre sätt klarar av robusthet, framkomlighet, säkerhet, allt detta på ett snabbare sätt än vad som är fallet . 26 (S): Jag vill börja där statsrådet slutade, broarna i . Det är något jag känner till mycket väl från mina år som kommunalråd. planlades förbindelsen över . , berättade en äldre herre för mig, hade Kungl. sagt åt honom att flytta på sin båt som låg i , för året därpå skulle bron byggas. står bron klar; den håller på att byggas. Det är alltså mycket långa ledtider i infrastrukturprojekt. I har de för denna del varit . Jag är fullt medveten om att det tar sin tid, men icke förty är det oerhört viktigt att regeringen väljer att bygga en höghastighetsbana till för att det ska bli ett så acceptabelt trafiksystem som möjligt både för Östgötaregionen och, inte minst, för . När man gör bedömningen, och sedermera sätter ned foten, tror jag att det är viktigt att göra en avvägning utifrån de utredningar som kommer fram till och då väga in att det handlar om pendling både till och från . Vi är lika beroende av bägge delar. Om framöver ska klara av att arbetskraftsförsörja den utveckling som åtminstone de regionala politikerna i förutser måste vi från landet hjälpa till och fylla på med arbetskraft. Då vill vi naturligtvis att folk bor kvar i sin hemregion och pendlar till . Det finns alltså många goda skäl till en höghastighetsbana mellan och . Jag vill återigen trycka på problematiken med den lokala pendeltågstrafiken i . Om man inte klarar ut detta i närtid, om det ska till ytterligare utredningar och analyser, blir det väldigt bekymmersamt. Det var på håret att man klarade den sista upphandlingen och sista trafiklägesdelen. Det har nämligen kopplingar till det övriga systemet i länet, alltifrån länsbusstrafiken till stadstrafiken. Allt hänger ihop i ett kollektivtrafiksystem. Jag vet att ministern är väl införstådd med att det hänger ihop, men jag vill ändå passa på att ta tillfället i akt och trycka på att det är oerhört viktigt att man sätter ned foten, efter att analysen är klar, och ger klartecken för byggstart så fort som möjligt. Jag förutsätter att det då blir en höghastighetsbana mellan och . Vilken bedömning gör ministern när det gäller den kommande trafiken för att få så stor acceptans som möjligt för bra pendlingsmöjligheter både till och från ? 27 (S): är tydligen , även om den är dubbelt så lång som den stipulerade tiden. Jag frågade inte i min interpellation vilken bana som ska byggas. Inte heller i mina fyra frågor som jag upprepade för ministern gjorde jag det. Jag frågade: Vilket underlag har regeringen för de beslut som regeringen har fattat om att bygga banan? Statsrådet må ha dåliga rådgivare eller vara dålig på att googla, men när jag satt i min riksdagsbänk och googlade fick jag fram tio träffar där olika statsråd hade uttalat sig om att banan skulle gå i max . Det var i Ekots lördagsintervju, , statsminister, , vice statsminister, , partiledare för och , partiledare för . Alla sade de att tågen på denna bana skulle gå i max . Vilket underlag bygger detta på? Det offentliga underlaget som finns handlar om en bana där tågen ska gå i . Det är vad påstår är science fiction trots att det finns i , och . Vilket underlag bygger regeringen på? Frågan om hastigheten kan tyckas vara en randfråga. Går det i 270, ? Men det handlar om att man ska blanda godstrafik och tåg med höga hastigheter. Gör man det sjunker kapaciteten på banan. Investeringen blir värd en fjärdedel av vad den annars hade blivit värd. Om man vill bygga med godstrafik, så som de fyra partiledarna sade när de presenterade satsningen i eller så som finansministern sade i Ekots lördagsintervju, blir enligt det offentliga underlaget kostnaderna mer än det som regeringen har presenterat. är satt av folket att granska statsrådens verksamhetsutövning. Därför är det av intresse att veta: Vilket underlag bygger regeringen sina överväganden på? Vill ni bygga en bana för eller för ? Det är en viss skillnad. Vill ni bygga en bana av modernt europeiskt höghastighetssnitt som finns i de flesta andra europeiska länder, eller vill ni bygga en bana där tågen går i ? talar om hastigheter som gör att det tar till och . Jag tror att statsrådet är fullt medveten om att det skulle kräva hastigheter . Vilka underlag är det regeringen har som man inte vill svara på frågor om i kammaren? Trots att man har haft en månad på sig, dubbelt så långt som den stipulerade tiden, har man inte lyckats presentera ett enda svar på det. Vi vet att fick rött ljus i i det moderata husorganets egen faktakoll för att han inte kunde belägga påståendena. Statsrådet har ett antal minuter kvar av sin talartid. Skulle vi kunna få svar på de två huvudfrågorna? Delar statsrådet uppfattning i dessa fyra frågor? Vilket underlag har regeringen byggt slutsatsen på att vi ska ha en långsam järnväg för gods i stället för en modern europeisk höghastighetsbana? 28 Statsrådet (M): Den första fråga man ska ställa sig är: Hur hög fart har ett höghastighetståg? Vi kan hålla oss till europeisk standard. Antingen går de i 190250 eller så går de i 250320 eller så går de snabbare än 320. Alla dessa tåg kallas höghastighetståg. De franska höghastighetstågen, som hänvisar till, går i över 320, vilket är fantastiskt. Men så fort det är vinter bestämmer man sig i förväg för att de inte ska gå snabbare än . Det är någonting som i den här debatten skulle kunna uppfattas som att det inte är höghastighetståg längre. kan också googla på det när det gäller hastigheter, fru talman. talar vi om och hur vi ska få bättre förutsättningar för människor att arbetspendla. Det handlar också om att hitta möjligheter i hela transportsystemet för godset att komma fram på ett säkert sätt. Här har rätt. Blandar man för mycket blir det svårigheter med olika hastigheter. Det är det problem vi har . Därför är den viktigaste förutsättningen att genom en ny byggnation börja separera trafik i sådan som kan gå snabbare och sådan som kan gå långsamt. behöver vi titta på hela transportsystemet och hur transporterna förhåller sig till varandra. Det som man har tittat på, som jag sade i mitt inledande svar, är det som finns i med de tidigare underlagen från , numera . Man har tittat på 250-plus. Det är spannet upp till 320. Jag förstår att också är lite fundersam på hur vi ska klara det ekonomiskt och hur vi gör det på rätt sätt. Regeringen har avsatt pengar. Det brukar annars inte vara vanligt när man talar om sina visioner. Det är viktigt att ta reda på helheten. Vi talar fortfarande om höghastighetståg. Man tittar på de fördjupade kostnadsberäkningarna och det tidsmässiga genomförandet. har det bara varit översiktligt det känner säkert väl till även om man i regionen har jobbat länge med frågan. Det står väldig tydligt. Det kanske vore bra om också googlade på det och inte bara på uttalanden. Det gäller vad regeringen har sagt i skriftlig form i beslut. Det finns pressmeddelanden i anledning av själva utspelet och infrastrukturpropositionen. Det viktigaste är direktivet som gavs till efter det att denna församling hade beslutat om de 522 miljarderna som regeringen har föreslagit . Där ingår det att titta på de olika effekterna för hela transportsystemet och effekterna när det gäller slitage, energiåtgång, drift och underhåll med olika hastigheter. Detta bör vi ha med. ställde en fråga. Jag vet att det driver . Man vill egentligen bara komma fram. När kan vi byggstarta? Vi vet att järnvägsplanering tar tid. Vi har sagt att ska inkomma med hela paketet med åtgärdsplaneringen till . Om man är färdig tidigare än när det gäller Ostlänken kommer vi att ta in det till oss för att komma i gång med processen. Här har vi ändå pekat ut att Ostlänken ska byggas. Vi kommer inte att försinka det arbetet. 29 (S): Tack för svaret så här långt. Jag vill betona en sak till i mitt sista inlägg. Ministern var själv inne på att det har varit en väldigt lång process när det gäller att bygga Ostlänken. Jag nämnde det i mitt förra inlägg. Det är också väldigt mycket medel nedlagt i projektet. Jag tänker då inte minst på medel från och kommuner. Jag hade en dialog med vår landshövding i . Man håller nu på för fullt att rigga för hela processen med planprövningar och annat som kommer till. Det är oerhört angeläget att det kommer ett beslut om en byggstart. Jag förutsätter att det handlar om ett beslut och inte en vision. Jag tyckte att ministern lite grann i sitt inlägg andades att det fanns visioner och annat kring detta. Jag vill avslutningsvis säga att jag är väldigt glad att ministern inte har använt samma kalkyler som har gjort när det gäller detta. Det verkar vara kalkyler som är tagna mer eller mindre ur luften när det gäller det ställningstagande som regeringen har gjort om Ostlänken. ser jag fram emot att Ostlänken blir av och att det blir ett höghastighetståg som vi kan använda till pendling med en hastighet av . Med det vill jag tacka för debatten. 30 (S): Statsrådet har avverkat en månad sedan interpellationen lämnades in. Hon har avverkat 14 av av talartiden i kammaren. Det har hon gjort utan att svara på någon av de fyra frågor som jag ställt. Det är lite märkligt att regeringens besked är helt disparata när vi ska göra en av de största järnvägssatsningarna . Vi ska nu inte längre lita på de besked som gav, som sitter där borta, som gav, som gav eller som gav. Vi ska i stället lita på något utredningsuppdrag som getts till . Ostlänken har plötsligt gått från att vara ett regeringsbeslut till att bli en vision. Vad var det egentligen som presenterades i av de fyra partiledarna? Jag tror att många i både och uppfattade det som ett förslag. Det var någonting som skulle byggas. vet vi att det var ett beslut som fattades utan underlag. Man visste inte hur snabbt tågen skulle gå. Man visste inte vilken sorts räls som skulle byggas för tågen. Man visste inte hur fort det skulle gå. Man visste inte vilka tåg som banan skulle trafikeras med. Detta fick ingen i regeringen att avhålla sig från att vitt och brett skicka pressmeddelanden och berätta för människor att det skulle gå i maximalt eller med nya hastigheter med . Det skulle blandas in godståg, och det skulle inte blandas in godståg. På vilken typ av underlag fattar regeringen sina största ekonomiska beslut? Det var min grundläggande fråga. Efter en månads tid och på 14 av har jag tyvärr inte fått svaret av ministern, men svaret är kanske ganska tydligt för dem som har följt debatten. Underlaget är en servettskiss någonstans mitt emellan partiledarna och . 31 Statsrådet (M): Jag ska börja med att läsa innantill ur det skriftliga svar som jag läste upp för att återigen besvara fråga om varifrån kostnadsberäkningarna kommer: De kostnadsberäkningar som finns framtagna är översiktligt genomförda av det tidigare , numera , och har varit en del av regeringens beslutsunderlag. Så är det kort och gott. Jag hoppas att vi är överens om den skrivningen och att det är det som jag har sagt. För att dessutom kunna gå vidare, och verkligen ta fasta på kritik som med rätta kommer emellanåt, bör vi avvakta uppdraget från regeringen, där såväl , och ingår i ett kollektiv och inte har några som helst andra uppfattningar. I direktivet till står det att man ska titta på helheten, göra fördjupade kostnadsberäkningar och utreda det tidsmässiga genomförandet. Därför behöver vi även titta på andra alternativ för höghastighetståg än de som gäller 250-plus upp till 320, som man mest grundligt har gått igenom, för att få fram effekten av slitage, energiåtgång, drift och underhåll. Jag brukar säga till min dotter att det inte finns någonting som är så billigt som att inköpa en häst det dyra är drift och underhåll av den efteråt. Precis på samma sätt är det när det gäller järnvägen. När det gäller visioner syftade jag snarare på tidigare regeringar, som väl känner till, som uttalade att man gärna skulle vilja bygga Ostlänken men aldrig med en krona finansierade den. Denna regering, som dessutom består av , och , har satt ned foten om att Ostlänken ska byggas och att medel är avsatta för finansiering av den. Min ambition tillsammans med hela regeringen är att få ett så bra underlag som möjligt så att önskemål kan tillgodoses, att vi ska byggstarta för höga hastigheter. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2012/13:237 om arbetsmarknad 32 Näringsminister (C): har frågat mig vilka förklaringar jag ser till utvecklingen på arbetsmarknad och vilka åtgärder jag avser att vidta för att vända utvecklingen och stärka arbetsmarknad. Låt mig först understryka att jag känner starkt med alla dem som drabbas av effekterna av konjunkturen och besked om varsel, oavsett var i landet det sker. är det viktigt att komma ihåg att alla varsel inte leder till uppsägningar, eftersom många varsel tas tillbaka. Alla uppsägningar behöver i sin tur inte heller leda till arbetslöshet. är beroende av nya och växande företag för jobb, förnyelse och tillväxt. När den globala ekonomin bromsar in blir det särskilt viktigt att ha en god omställningsförmåga, både hos företag och hos individer. En grundförutsättning för att kunna föra en aktiv politik och skapa goda villkor för näringslivets omställningsförmåga är goda statsfinanser. Tack vare detta kunde regeringen gå fram med en budgetproposition med flera viktiga åtgärder som gagnar näringslivets långsiktiga konkurrenskraft, till exempel sänkt bolagsskatt, investeringar i infrastruktur, förenklade regelverk, resurser till forskning och utbildning, innovationsfrämjande samt åtgärder för tillgång till riskvilligt kapital. Vi kommer att noga följa budgetsatsningarna och deras effekter på sysselsättning och företagande. presenterade regeringen en nationell innovationsstrategi för att främja innovationskraft. Den lyfter fram betydelsen av att ta till vara potentialen i varje regions förutsättningar. Även i har en regional innovationsstrategi tagits fram av de regionala aktörerna för att arbeta med hur forsknings- och innovationsstrukturen kan stärkas, hur kapitalförsörjningen till företag kan öka och hur tvärvetenskapliga kunskapsutbyten mellan olika branscher kan underlättas. Sammanfattningsvis bedriver regeringen en politik som syftar till såväl stabila villkor som hög förnyelse- och omställningsförmåga. Det är den bästa grunden för att möta de utmaningar, och möjligheter, som den internationella ekonomiska turbulensen ställer oss inför. 33 (S): Jag vill börja med att tacka näringsministern för svaret, som i långa stycken är detsamma som det jag fick när vi hade den senaste interpellationsdebatten i ämnet. Liksom då måste jag tyvärr säga att jag inte är helt nöjd. Bakgrunden till min interpellation, precis som det står i den, är att läget på arbetsmarknad har förvärrats sedan sist vi sågs i kammaren och debatterade detta. Vi kunde då se att den varselvåg som drog över landet också fick fäste i huvudstadsregionen och att arbetslöshetsnivån tangerade den nivå som statsministern 2006 kallade massarbetslöshet. Vi kunde också se att långtidsarbetslösheten, inte minst bland ungdomar, ökar dramatiskt i . kan vi se att utvecklingen tyvärr fortsätter åt samma håll. Det är mycket oroväckande. I min interpellation nämner jag en rapport från i som redovisar att andelen av befolkningen i som drabbats av varsel var högre än i riket i övrigt: i jämfört i riket i övrigt. har presenterat sin så kallade Stockholmsbarometer, som sammanfattar läget så här, vilket också torde oroa en näringsminister: stannar upp och visar tecken på recession vilket är första gången . Arbetsmarknaden minskar kraftigt vilket prognostiseras att fortsätta i ännu snabbare takt . Antalet anställda minskar i samtliga branscher, särskilt i tillverkningsindustrin, byggindustrin och IT-branschen. It-branschen hittar inte rätt kompetens. Mot denna bakgrund hade jag, liksom i den förra interpellationsdebatten, förväntat mig ett något mer ambitiöst svar. Men enligt näringsministern gör regeringen, precis som , allting rätt och alla problem är i princip att hänföra till inbromsningar i den globala ekonomin. Det enda nya inslaget i näringsministerns svar är att det nu också finns en regional innovationsstrategi jämte regeringens egen. Jag tycker inte att detta duger som svar, och därför vill jag ge näringsministern en ny chans. Vilka förklaringar ser näringsministern till utvecklingen på arbetsmarknad? Det var min första fråga i interpellationen. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta för att vända utvecklingen och stärka arbetsmarknad? Precis som jag sade i vår förra interpellationsdebatt blir kopplingen mellan industri och företagsamhet i övriga delar av landet nu alltmer tydlig, med den uppdragssektor, den tjänstesektor, den finanssektor och inte minst den it-sektor som finns i och som i mångt och mycket numera lever i symbios med tillverkningsindustri och andra företag runt om i landet. När de här tecknen kommer på arbetsmarknad, när näringslivet så kraftigt bromsar in, borde det från en näringsministers utgångspunkt vara angeläget att leta fler förklaringar än att det bara är dålig konjunktur i resten av världen. 34 (FP): Den dess värre numera framlidna skrev en gång en bok som hette Alltid mer, aldrig nog. Det är väl något av det som är kärnan i de problem som vi har i den här regionen.