prot · H00990 · 2013-04-12 00:00:00 — är en sådan ort. Men själva poängen med distansundervisningen är ju att man inte är närvarande, inte är på plats. Man kan lika gärna vara uppkopplad mot något lärosäte som ligger ganska långt bort. Det är ju hela idén med distansundervisning. Att en stor distansundervisningsverksamhet skulle motivera att verksamheten ska ligga på en viss geografisk plats är svårt att förstå. Hela idén med distansundervisning är ju att den geografiska platsen inte har någon betydelse. Inte heller det argumentet gissar jag att styrelsen för har funnit vara centralt i sammanhanget, att skolan måste ligga just i . Men det är som sagt styrelsen för som själv har fattat detta beslut. Jag förstår naturligtvis synpunkterna från , från orten och de människor som verkar där, att de tycker att detta är trist. Det har jag stor förståelse för. Men det ändrar inte grundprincipen att universitetsledningar i har ansvar för att utveckla mot det sätt som de anser ger bästa möjliga kvalitet i utbildningen. Det ansvaret tänker jag inte ta ifrån eller någon annan universitetsstyrelse i . 11 (S): Jag måste återkomma till vad högskolepolitik handlar om. En av de senaste rapporterna från visar att med politik kommer att hamna i en situation där länder som och kommer att ha fler högskoleutbildade än vad kommer att ha. kommer att hamna på en nivå som är lägre än genomsnittet i . Det är politik. Det är de ungdomar som sitter på läktaren som inte får plats på dagens universitet. Det är vad det handlar om i grunden. Där blir och något slags lex Björklund-exempel på hur politiken bedrivs. Det är vad det handlar om. Vi kommer att minska många platser när vi, fru talman, har 415 000 arbetslösa, och när de som är födda , en ganska stor ålderskull, kommer ut och ska in på universiteten. Då får vi 20 000 färre universitetsplatser. Vad ska konkurrera med när vi blir omkörda av , och andra EU-länder? Vad ska vi konkurrera med då? Vad tycker utbildningsministern att vi ska konkurrera med? Det är frågan. Det är inte underligt att före detta statsminister agerar mot det här beslutet, att före detta statsminister lämnar tillbaka sin doktorshatt och att författare lämnar tillbaka sin doktorshatt. Det handlar inte enbart om . Visst handlar det om men inte enbart, utan om den politik som utbildningsministern bedriver. Det kommer att visa sig att både och kör om oss beträffande utbildningsnivå och det antal högskoleutbildade som vi kommer att ha. Det tycker jag är trist. Jag tycker att det är trist att ska hamna i en sådan situation bara därför att utbildningsministern har en idé om hur man bedriver högskoleutbildning. Det är verkligen trist, fru talman. Därför blir ett exempel på hur politiken bedrivs på ett helt felaktigt sätt. När vi har 150 000 arbetslösa ungdomar, och när vi har stora årskullar som kommer ut från skolan och ska in i vuxenlivet fattar utbildningsministern beslut om att man ska spara in på antalet högskoleplatser. ska man dra ned, nu ska inte möjligheten finnas i lika stora omfattning i hela landet, utan nu koncentrerar man utbildningen till de stora lärosätena. Det gäller inte bara detta, utan det gäller även forskningen. Där missgynnas de mindre universiteten. Detta är alltså en genomtänkt politik. Men ministern säger här i talarstolen att det är styrelsen som har fattat beslut. Det är mycket lätt att gömma sig bakom en styrelse. Den är dessutom oenig. Det var tidigare mycket lätt för ministrar att gömma sig bakom andra yrkesgrupper. 12 Utbildningsminister (FP): Det var mycket statistiktricksande i interpellantens anförande . Jag ska börja med att säga något om det ideologiska. Det finns en skillnad. När interpellanten nu nämner och doktorshattar i samma mening vill jag säga att det finns en skillnad mellan socialdemokrater och en borgerlig regering om hur den akademiska världen ska styras. fick sin doktorshatt för att han gick emot rekommendationer och utnämnde en regional högskola till universitet, trots att den inte höll tillräckligt hög kvalitet. Vi har uppfattningen att det är den akademiska ledningen i och på lärosätena som avgör hur kvalitet ska uppnås. Det är inte jag som ska göra det. Samhället ska sätta upp kvalitetsnormer och kvalitetsribbor. Men om man på den ena eller andra orten når dit är inte ett politiskt beslut. Det är ett beslut som ska fattas av rektorer och universitetskanslern på rena akademiska bedömningar och inte av regionalpolitiska skäl. Det finns en skillnad, och det var bra att interpellanten nämnde och doktorshatten. Skillnaderna blir så tydliga när det gäller hur det ska styras. har fler studenter i högskolan 2013 och 2014 än 2006. Det lät på som att det har skurits ned sedan Socialdemokraterna styrde. Vi har fler studenter i högskolan än 2006. Vi har fler studenter i högskolan än 2006. Finns det något som helst historiskt belägg för att Socialdemokraterna står för många platser när de styr och att vi står för få? Vi har aldrig haft så många studenter i svensk högskola som . Det är riktigt att antalet nu kommer att minska något. Det beror på ett par faktorer. Den ena är att vi drar in 10 000 platser för utomeuropeiska studenter som vi tidigare finansierade. Det var gratis för dem. Dessa platser dras in, och de får nu betala. Platserna finns delvis kvar, men de finansieras inte längre av . Det är alltså 10 000 av de 20 000. Jag vill understryka att är överens om det. De andra 10 000 platserna är den tillfälliga satsning som gjordes under den djupaste finanskrisen när vi såg framför oss att lågkonjunkturen skulle innebära en arbetslöshet på . Då tillförde vi 10 000 extra platser . De har dragits tillbaka eftersom det inte blev en så hög arbetslöshet. Trots det har vi ungefär 300 000 studenter, och vi har fler platser och studenter i högskolan än vi hade när Socialdemokraterna lämnade ifrån sig högskoleansvaret 2006. Interpellanten säger att stora ålderskullar går ut. Sanningen är att det är precis tvärtom. minskar ålderskullarna drastiskt. Det är det som många av lärosätena vet. Det är därför som det nu är reportage på tv rätt ofta, där jag ofta får medverka och bli intervjuad, om att gymnasiet i har överkapacitet. Det hade man inte , men det har man . Det beror inte på att gymnasiet har vuxit kraftigt, utan det beror på att ungdomskullarna minskar drastiskt just . Kommun efter kommun måste dra ned på gymnasieutbildningar och ibland lägga ned gymnasieskolor. Inte heller fristående gymnasieskolor kan fortsätta därför att kullarna minskar. börjar de minska även i högskolan. Det beror på att det föddes färre ungar än . Det handlar om demografin. Det är inte alls så att det är större ungdomskullar . Det är mindre ungdomskullar än någonsin som kommer ut . Detta kommer att innebära en stor övertalighet av platser i svensk högskola. Problemet kommer inte att vara att platserna inte räcker till. Problemet kommer att vara att massor med högskolor har mängder av tomma platser. Det går mycket snabbt . Precis det problem som gymnasiet har finns snart i högskolan. 13 (S): Jag sade mycket tydligt att den största årskullen av 90-talisterna som är kvar att komma ut i vuxenlivet är de som är födda . När denna grupp kommer ut har vi en ungdomsarbetslöshet på 150 000 personer. Då säger utbildningsministern att arbetslösheten inte blev så hög som vi trodde att den skulle bli. Men hur många arbetslösa ungdomar behövs för att ni ska anse att arbetslösheten är hög? Hur många unga behöver gå arbetslösa för att ni ska förstå att arbetslösheten är hög? Det är obegripligt att en minister, vice statsministern, kan säga någonting sådant i talarstolen här i . När det gäller doktorshattar har jag inte nämnt i sammanhanget med doktorshattar. Jag har nämnt bland andra . Ministern har fått tillbaka ett par doktorshattar. Frågan är hur många doktorshattar som han hinner få tillbaka innan han lämnar sin post. (Applåder) Frågan är vad ministern ska göra efter detta. En second hand-affär med doktorshattar skulle kanske vara bra. Att ministern i talarstol säger att arbetslösheten inte är hög när vi har drygt 150 000 ungdomar som går arbetslösa det är inte tillräckligt många för ministern är en skandal. 14 Utbildningsminister (FP): Interpellanten kommer inte att kunna ersätta stringens i argumentationen med ett demagogiskt tonläge. Det kommer inte att fungera i längden. Alla kommer in på högskolan . Alla kommer inte in på sina förstahandsval. Det har de aldrig gjort. Men alla kommer in. Det finns ingen platsbrist. Alla kommer in på högskolan, men alla kommer inte in på det som de vill allra mest. Men så har det aldrig varit. Vi har fler studenter i högskolan 2013 än vi hade 2006 när interpellantens parti styrde. Alla prognoser visar att vi har fler studenter än vi hade 2006 när interpellantens parti styrde. Att antalet högskoleplatser liksom antalet vuxenutbildningsplatser byggs ut tillfälligt när man ser framför sig en mycket djup lågkonjunktur är inget ovanligt. Det har alla regeringar alltid gjort. Vi tillförde 10 000 extra högskoleplatser . Tillfälliga platser är just tillfälliga. När den djupaste krisen är över dras de in, och det är det som har skett. Vi har fortsatt en stor ungdomsarbetslöshet i , dock inte så stor som prognostiserades. Alla som söker kommer in. Det är väl ändå det centrala? Det tycker jag för min del. Det är möjligt att en annan regering kommer att göra på ett annat sätt och att det inte längre kommer att vara akademiska kriterier som ska styra vilka lärosäten som ska finnas och att man delar ut doktorshattar till politiker som ska tala om vilka högskolor som ska vara universitet trots att universitetskanslern inte anser att kvaliteten uppfylls. Det är möjligt att detta kommer tillbaka med en annan regering. Men med mig som utbildningsminister är det akademisk kvalitet som avgör vilka högskolor som ska finnas i . Detta vill jag än en gång understryka. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2012/13:346 om utbildning till arbete 15 Utbildningsminister (FP): har frågat mig om jag är informerad om söktalen när det gäller yrkesprogrammen och risken för nedläggning av vissa yrkesutbildningar. Han har även frågat mig om vad jag avser att vidta för åtgärder för att vända utvecklingen. Låt mig till att börja med konstatera att behöver yrkesutbildning av hög kvalitet för att klara den globala konkurrensen. Gymnasieskolans yrkesprogram utgör en viktig del av den nationella kompetensförsörjningen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att höja kvaliteten i yrkesutbildningen och öka dess anknytning till behoven på arbetsmarknaden. Genom gymnasiereformen har till exempel allt innehåll i yrkesutbildningen setts över i samarbete med branscherna, yrkesutgångar har införts och kraven på arbetsplatsförlagt lärande har förtydligats. Dessutom har regeringen beslutat om flera uppdrag som syftar till att höja yrkesprogrammens kvalitet och attraktionskraft. Ett särskilt område där bristen på arbetskraft förväntas bli stor framöver är vård- och omsorgssektorn. Betydligt färre elever har sökt sig till dessa utbildningar jämfört med till exempel . För att säkra kompetensförsörjningen på området har regeringen lämnat ett uppdrag till om utveckling av vård- och omsorgsprogrammet. ska utreda om det är lämpligt att utfärda en särskild undersköterskeexamen för elever med yrkesexamen från programmet. Dessutom ska en särskild inriktning föreslås för den som vill studera vidare till sjuksköterska. Jag är väl informerad om elevernas intresse för olika program, både yrkesprogram och högskoleförberedande program, och att det varierar . Intresset för yrkesutbildning är vikande. Det är en trend som startade långt före denna regerings reformer, och det är samma trend i hela . Dessutom skiljer sig situationen åt för de olika programmen. Exempelvis har det samlade intresset ökat för de teknikinriktade programmen inklusive teknikprogrammet där det finns en möjlighet till ett fjärde tekniskt år och gymnasieingenjörsexamen. Det finns även yrkesutbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen som har ett högt söktryck, och de utgör också en del av arbetsmarknadens kompetensförsörjning. Jag anser att yrkesutbildningarna ska hålla hög kvalitet och leda till skicklighet i yrket samt möjliggöra en övergång till arbetslivet direkt efter examen. får inga program utgöra återvändsgränder, och alla elever ska erbjudas möjlighet att förbereda sig för vidare studier. Därför finns det en rättighet för eleverna på yrkesprogrammen att inom gymnasieskolan skaffa sig grundläggande behörighet till högre utbildning. Det kan ske på flera sätt, till exempel inom ramen för det individuella valet eller genom att läsa utökat program. kan eleverna på sju av tolv yrkesprogram, genom att använda sitt individuella val, erhålla grundläggande behörighet inom ramen för 2 500 gymnasiepoäng. Jag har redan tidigare aviserat att det ska bli möjligt för huvudmännen att erbjuda eleverna denna möjlighet på alla yrkesprogram. Dessutom har elever som går på ett yrkesprogram, och som väljer att inte utnyttja de möjligheter jag just har nämnt, rätt enligt skollagen att läsa in den grundläggande behörigheten inom ramen för den kommunala vuxenutbildningen. Avslutningsvis vill jag poängtera att vi har ett gemensamt ansvar för att uppvärdera yrkesutbildningarnas status. 16 (S): Tack för svaret, utbildningsministern. Arbetslösheten är tillsammans med skolan de stora misslyckandena för den moderatledda regeringen. Det är 426 000 arbetslösa, och 13 000 i mitt hemlän . Det är 146 000 ungdomar, och 4 000 av dem i mitt hemlän. Massarbetslösheten är ett enormt resursslöseri, ett socialt lidande och resurser som samhället går miste om. besöker jag företag i mitt hemlän. De berättar för mig om brist på arbetskraft inom sektorer som exempelvis verkstadsindustri och möbelindustri. Detta sker när yrkesprogrammen på gymnasieskolan har minskat . Utbildningar som omgående skulle kunna leda till arbete läggs ned exempelvis i alliansstyrda , min hemkommun. Resurser som skulle kunna ha använts till utbildning slukas i stället av det kommunala försörjningsstödet i spåret av en havererad arbetslöshetsförsäkring. Privatskolor som lägger ned sitt fordonsprogram därför att lönsamheten är för liten. har logistiktäta som ropar efter arbetskraft. När jag besöker gymnasieskolor berättar ungdomarna samlat om varför deras kamrater inte söker programmen: Det är gymnasiereformen som Socialdemokraterna protesterade emot som är vår återvändsgränd. Ungdomarna inser vikten av en bred utbildning och det livslånga lärandet. Utbildningsministern och den regering han företräder har en annan och ålderdomlig syn på utbildning som innebär medverkan till det totala misslyckandet med jobben och skolan. Om detta handlade min interpellation. Den gällde vad utbildningsministern avser att göra och om han reagerar. Jag får till svar, liksom i många andra debatter med regeringsföreträdare i kammaren, lite allmänna kommentarer kring frågeställningarna. Vi har en regering som verkar ha upphört att regera. Den sitter och administrerar och blickar ut över en värld av misslyckanden och lämnar allmänna kommentarer som om den inte vore en av vald regering utan i stället av städslade kommentatorer. Man kunde kräva och bör kräva väsentligt mer av en utbildningsminister när gymnasieskolan havererar. 17 Utbildningsminister (FP): måste ha förväxlat inlägget med det han tänker hålla vid förstamajdemonstrationen. Det var bara retorik och demagogi. Om vi ska föra en seriös diskussion om problemet som är ett problem, vi har en hög ungdomsarbetslöshet måste vi ändå utgå från verkligheten. har en högre ungdomsarbetslöshet än jämförbara länder. Det är sant. Men det har vi haft även under tidigare socialdemokratiska regeringar. Vi har strukturfel som ingen av regeringarna riktigt har rått på. Vi har dock identifierat och erkänner dessa strukturfel och arbetar med dem. Ni erkänner dem inte ens och kommer därför inte att lyckas med dem. Låt mig börja med att säga att detta att vi i har krävt att alla gymnasieungdomar ska läsa in högskolebehörighet är ett sådant strukturfel som många forskare pekar på. Det betyder att väldigt många ungdomar slås ut. Det är en viktig orsak till ungdomsarbetslösheten. Det är belagt i forskningen. Jag är inte ens säker på att våra gymnasiereformer räcker för att åtgärda det. Vi behöver nog gå längre. Men att, som ni gör, tro att lösningen ligger i att vi nu ska tvinga alla yrkeselever att läsa in universitetskompetens för att fixa ungdomsarbetslösheten är så naivt. Det är delvis det kravet som slår ut många ungdomar. ska ni lagstifta om obligatoriskt gymnasium, läste jag i ert framtidskontrakt eller vad det heter, som om studiemotivation skulle gå att lagstifta fram. Det har aldrig gått förut och kommer inte att gå nu heller. Resten av världen tar sig för pannan. Socialdemokraterna i är det enda partiet i hela världen som har uppfattningen att man ska lagstifta fram att hela befolkningen ska bli universitetskompetent. Det kommer att skapa en massutslagning. Det är sanningen. Den har skapats under , och den kommer att öka med den inriktningen. Jag tycker inte heller att allt är frid och fröjd med den reform som vi har genomfört. Det finns saker vi måste göra mer. Låt mig till att börja med säga att det är en väldigt stark trend som är svår att rå på. Den finns över hela . Det ser vi när alla EU:s utbildningsministrar möts. Vi måste erkänna att det är vår generation som har bibringat ungdomarna uppfattningen att det enda som räknas är högskolestudier. Det anses som ett misslyckande om man inte når dit. Om vi har den attityden kommer vi att slå ut många ungdomar, och det är också det vi gör. Vi måste tala väl om yrkesutbildningar. Vi måste tala väl om yrkesinriktade utbildningar. Vi ska inte tala nedsättande om dem och säga: Ger det inte högskolebehörighet så är det ingenting värt. Vi måste gemensamt göra detta. Här har ni socialdemokrater en stor skuld och ett ansvar för att under bara ha talat om att det är det enda som räknas. När man ska höja statusen på yrkesutbildningar är det tydligen inte genom att fundera över hur vi ska göra dem mer yrkesinriktade. Det är bara den akademiska nivån som avgör om de har status eller inte. Ungdomarna gör som vi säger; de hör att vi resonerar så. Om vi ska ställa detta krav måste vi förstå att vi slår ut många ungdomar. Det är det vi gör. Vi slår ut många ungdomar om vi ska ha synsättet att alla måste gå i högskolan, även de som inte mäktar med det. Man kan lagstifta om det och tro att man löser det genom att säga att det blir obligatoriskt att gå i högskolan. Det kommer inte att hjälpa. Det kommer att öka utslagningen ännu mer. Tekniksektorn, som togs som exempel, har lika stor andel sökande som i det gamla gymnasiet. Den är möjligen för låg, men det är lika stor andel. Det är fler som söker fyraårigt tekniskt program. Det är väl bra! Det är inget problem, utan det är bra. Om industrierna i får gymnasieingenjörer som har gått fyraårigt tekniskt program vad är problemet? Jag förstår det inte. Detta är inte ett problem. Men inställningen att allting inriktar sig på att alla måste gå högskolan och att man annars är misslyckad är ett problem. 18 (S): Jag noterar att utbildningsministern över huvud taget inte svarar på mina frågeställningar. Han talar om sin närda längtan att få tala på första maj. Möjligen har utbildningsministern den retoriska förmågan, men ack inte den sociala och den ideologiska kompetensen för att vara med om ett dylikt arrangemang. Det krävs nog omfattande utbildningsinsatser. De problem jag lyfte fram i interpellationen är två. Det ena är att kommunala gymnasier, som i , av ekonomiska skäl lägger ned program som leder till jobb. Detta gör man alltså på grund av resursbrist. Det andra är privatskolors eller friskolors slappa hantering av elever när de bara meddelar att är utbildningen i fordon och transport nedlagd på i . Varsågoda att ta vägen någon annanstans! Vår vinst är för låg. Detta vill utbildningsministern över huvud taget inte kommentera. Det här är två av de grundläggande sakerna tillsammans med den återvändsgränd som jag talade om. Ungdomarna ser vikten av den breda utbildningen och det livslånga lärandet. Man kommer inte att vara inom en trång yrkessektor hela livet, utan det hela ska vara vidare. Därför söker alltför få ungdomar till gymnasieskolan. Utbildningsministern har gjort en försiktig reträtt på området. Men den är alldeles för försiktig. Den förändring som Socialdemokraterna hemställer om är påhejad av näringslivet, fackliga organisationer och elevorganisationer ja, av alla utom utbildningsministern. Jag tror att grunden för vår diskussion om gymnasieskolan, försörjning av arbetsmarknaden och elevernas utbildningsmöjligheter är att och regeringen har en annan syn på arbetsmarknad och lönebildning. Hans svar på att förbättra gymnasieskolan är att starta ettåriga gymnasieprogram. Det behövs inte mer utbildning, menar han. Det är en ny sektor av arbetskraft som ska fram , inom ett nytt område. Förutom att vara utbildningspolitiker är den främste agitatorn för att sänka ungdomslönerna. Det är den metoden han vill ha. Han vill ha sämre utbildning, lägre löner och en annan arbetsmarknad. Det är detta man tror ska lösa ungdomsarbetslösheten. Det är en samhällssyn som när det gäller arbete och lönebildning minner mycket om utbildningsministerns syn på utbildning. Också på detta område vill han gå tillbaka . Jag tror att detta egentligen är den övergripande ideologiska frågeställningen. Vilka jobb och vilka utbildningsmöjligheter ungdomarna ska ha hänger ihop med hur vi ser på deras arbete och framtid. Där tror vi socialdemokrater att vi ska gå vidare i en värdekedja och förbättringar av jobb. Det hänger ihop med vår syn på utbildning och arbetsmarknad, och den kontrasterar kraftigt mot den nyliberala syn som regeringen har. 19 (S): Jag hade egentligen inte för avsikt att ge mig in i denna interpellationsdebatt. Men jag hör tala här om att han anser att vi socialdemokrater genom att säga att det är viktigt för alla unga att få högskolekompetens men inte nödvändigtvis gå vidare till högskola just nu slår ut unga när vi ger dem ökad kunskap. Det vore intressant om en utbildningsminister kunde förklara hur ökad kunskap slår ut människor. Ungdomar anger att yrkesutbildningarna inte är tillräckligt breda. De tror nämligen att detta kommer att stänga dörrar för dem . Det är därför de inte vill gå yrkesutbildningen. Jag tycker att det är konstigt att utbildningsministern inte ser detta. I sitt svar skriver han att får inga program utgöra återvändsgränder, och alla elever ska erbjudas möjlighet att förbereda sig för vidare studier. Det är det de inte gör. Jag tillhör den generation där alla inte gick treårig gymnasieskola, och jag har inte högskolekompetens. För att jag ska kunna komma vidare och läsa vidare på högskolan behöver jag komplettera och gå via komvux. Jag har nämligen bara tvåårig gymnasieutbildning. Regeringen har valt att dra ned på komvuxplatserna, och försöker man öka och säga att man satsar fast man egentligen inte har någon satsning. Detta stänger dörrar för många som mig. satsade den förra, socialdemokratiska regeringen på ett kunskapslyft för att nå just många grupper som inte hade högskolekompetens. Det här har varit en viktig del i politiken att ge alla människor i en möjlighet att komma vidare i det livslånga lärandet. Vi har insett och det borde också inse att arbetslivet inte ser ut som det gjorde . Man går vidare, och man byter yrken. Då är det också viktigt att kunna höja sin kompetens och kanske skaffa sig den högskoleutbildning som man inte hade tänkt från början och därmed ha dessa ingångar. Ser inte utbildningsministern detta? Hur kan vi ha en utbildningsminister i som säger att framgångsfaktorn är att sänka kravet på kunskap? Alla behöver inte ha denna kunskap, menar han. Varför skulle det slå ut unga om man ger dem möjlighet att höja sin kompetens och kunskap?