prot · H00968 · 2013-02-20 00:00:00 — Det här är en historisk proposition, för aldrig någonsin har det satsats så mycket på forskning och innovation, på hela kedjan från det mest grundläggande till det mest tillämpade. Många har frågat sig vad oppositionen egentligen vill, och jag kan sälla mig till den skaran. Det låter som om det är väldigt mycket snack och väldigt lite konkretion om man går till det som faktiskt står i reservationer och i de alternativ som oppositionspartierna erbjuder i betänkandet. Till exempel, som har nämnts, klarar Socialdemokraterna tyvärr inte av att hålla i sina egna samverkanssatsningar ens i opposition. Man drar av miljarder från sina egna alternativa förslag. När man lyssnar på och hör att i en miljöpartistisk värld skulle universiteten få betydligt större resurser än i basanslag kan vi säga att det är precis det de får när vi utformar politiken. De får ju rejäla satsningar. Men när jag läser alternativ kan jag då inte utläsa vad det är de ska dra ned på. Om man ska öka lärosätenas egna medel så pass mycket, vad är det man ska ta bort pengar från? Svaret finns inte. Frågan är om ens representant har det svaret. Jag vill avsluta där jag började. Det är inget annat än historiskt att kunna stå här och tillföra dessa viktiga framtidsinvesteringar 4 miljarder , det i en värld och på en kontinent, , där många av våra kolleger tvingas till precis motsatsen. Det ska vi vara mycket tacksamma över oavsett vilket parti vi representerar. 12 (S) replik: Först skulle jag vilja säga att man ska visa sina politiska motståndare respekt genom att inte fara med osanning, att de inte har en budget som håller ihop, för det har vi verkligen. Man ska inte heller förminska sina motståndare och säga att de inte har några förslag. Vi har 40 yrkanden. Antingen vill man förminska oss eller också har man inte läst vad vi skriver. Jag skulle också vilja hänvisa till den skrivelse som fick för ungefär sedan. Där är det två centerpartistiska företrädare som framträder, Per Schöldberg i och i . De tycker också att forskningspropositionen inte nyttjar hela potential. Det är lite frestande att fråga även vad det är de inte begriper som begriper bättre utifrån en regional verklighet med ett universitet och många starka företag. En annan sak som inte heller nyttjas till fullo är de yngre forskarna. Konkret säger vi: Ta bort utbildningsbidraget! Då säger ni: Nej, det ska vi inte göra. Stärk de yngre forskarna och låt dem bli anställda ! Då stärker man svensk forskning. Varför håller ni på och velar? Varför nyttjar ni inte hela potentialen? Man ser den i . Man ser den i . Centerpartister i och ser den, men ser den inte. Det skulle vara intressant att lyssna till vad det är du har uppfattat som ett ljus som inte de har gjort. 13 (C) replik: refererar till två mycket kloka partikamrater till mig som jag har haft väldigt mycket kontakt med i samband med arbetet med den här propositionen. Det är så att vi faktiskt ökar ansträngningarna just för samverkan och för hela landet. Jag har även själv under arbetet med föregående proposition tagit i min mun att vi borde öka satsningarna på samverkan, att vi borde öka satsningarna så att de kommer hela landet till del. Det är precis vad som sker i den här propositionen. Man kan alltid önska mer, men faktum kvarstår att givet det ekonomiska läget, givet vad som var rimligt att tro att vi skulle åstadkomma, är det här en riktigt bra proposition. Samtliga lärosäten får ökade resurser. Vi har aldrig satsat så mycket på samverkan och den forskning som sker med omgivande samhälle och näringsliv, och det är jag mycket stolt över. Sedan var det frågan om de yngre forskarna och utbildningsbidraget. Vi är egentligen överens i sak. Däremot delar jag inte uppfattningen att man ska lagstifta sig till en lösning på alla problem i världen. Låt oss se på vad som händer ute på lärosätena. Många lärosäten har gjort detta till en icke-fråga. De har anställt alla sina doktorander. Vissa andra släpar lite efter. Men färdriktningen är glasklar. Här ingår det jag ser som viktigt just när det gäller lärosätenas autonomi, nämligen att takten i utvecklingen måste anpassas utifrån de förutsättningar som finns på lärosätena. Att doktoranderna ska få bättre och tryggare villkor är vi helt överens om. 14 (S) replik: Vad företrädarna i och ser är strukturproblem. De ser att det är fråga om system som leder till att de stora lärosätena får mer resurser. För mig är det logiskt med tanke på vad utbildningsministern har sagt om satsningar på forskningsuniversitet av elitkaraktär. Då måste det gå ut över någon. Det är strukturproblem som gör att de stora strömmarna förs till de stora lärosätena. Det slår mot övriga, och det är viktigt att uppfatta detta. De yngre forskarna nyttjas inte heller till sin fulla potential i och med att ni inte vill ta bort utbildningsbidraget. I propositionen argumenterar ni på rad efter rad för hur viktigt det är att stärka de yngre forskarnas situation, alltså hur negativt det är att de inte anställs . Den logiska konsekvensen vore då att ta bort utbildningsbidraget. Nej, då går ni ett halvt steg och säger att det ska minskas . Men det kan inte handla om pengar. Ni prioriterar sänkt restaurangmoms och stora bolagsskattesänkningar. Det kan inte vara pengar det handlar om. Ni tillför resurser till lärosätena. Vad är det som gör att ni inte vill ta steget som ger den logiska konsekvensen att säga nej till utbildningsbidraget? Det är också lite flummigt. Ni är inte tydliga, och det är vår kritik. Självklart är det bra att det finns lärosäten som går före och fattar beslut. Men vi vet också att det finns lärosäten som inte vill. Där är det politikens roll att säga att det nu är dags eftersom behöver en stärkt forskningspotential. behöver de yngre forskarna. Ta bort utbildningsbidragen! Ni vågar inte det. 15 (C) replik: Färdriktningen är klar. Våra doktorander ska ha bättre och tryggare villkor. Det får de. Det vi inte är överens om är vägen dit. Jag har inte det grundläggande synsätt som har, det vill säga att lagstifta fram alla lösningar på alla problem i världen. Jag tror på autonomi för våra lärosäten. Det tål att upprepas att alla lärosäten får ökade resurser. Vi har aldrig satsat så mycket på samverkan och innovation. Om det är något som lärosätena i hela landet behöver, är det något som näringslivet och det omgivande samhället som ska samverka med akademierna behöver, är det klara spelregler och besked. Då duger det inte att ena stunden säga att vi ska satsa 800 miljoner på detta och i nästa stund säga att vi ska satsa 500 miljoner på detta. Vem vet hur mycket som är kvar den dagen olyckan är framme och du får makten, med tanke på den utveckling som har skett när du har varit i opposition och kan säga vad du vill utan att behöva ta ansvar. Våra mindre lärosäten och akademier behöver långsiktiga spelregler och någon de kan hålla i hand. Vi står för vad vi säger, och vi satsar riktiga miljarder till skillnad från er. 16 (KD): Vi har aldrig haft en så bra forskningsproposition och förslag som finns i betänkandet som vi debatterar. Det är spännande. Jag kan peka på en rad punkter, herr talman, där vi har kommit dithän att det finns transparens. i historien finns tydlighet i vart pengarna går, varför pengarna går dit de går och hur mycket. har aldrig haft ett så generöst forskningsförslag att ta ställning till som . Detta kan vän av ordning vara riktigt glad och tacksam för. I regeringsförklaringen och jag är övertygad om över alla partier i var vi överens om att är en kunskapsnation som ska bevaras och fortsätta att utvecklas. Hur utvecklas den? Jo, genom att vi satsar på forskning. Forskningen är vår framtid. kan inte vara en kunskapsnation om vi inte ligger längst fram på kunskapsfronten med kunnande, bevarande av den kunskap som finns och en förmåga att ta till sig den kunskap som finns över världen. Det är så vi bygger riktigt starkt. Här är det fråga om transparens. När jag kom in i fanns inte transparensen. Då kunde man inte få svar på en fråga i en interpellation om varför pengar hade gått till ett lärosäte eller inte. finns mer att göra det ska absolut inte sägas något annat men det finns en klar viljeinriktning och en långtgående tydlighet där kvaliteten får styra och där alla lärosäten får sin del samt möjligheter att ta till vara de basresurser som finns. Jag är mycket glad för att jag får vara med om och tala för detta här i kammaren. Mina allianskolleger har haft många tydliga och bra anföranden om vad forskningsförslaget innehåller. Jag står naturligtvis bakom vad de har sagt. För att inte tynga debatten med ytterligare upprepningar ska jag koncentrera mig på delvis andra saker. Vad beror resultatet på som gör att kan förbli en kunskaps- och forskningsnation? Vad är det allra viktigaste villkoret? Visst är det viktigt med pengar. Visst är det viktigt med en bra infrastruktur, och så vidare. Men ytterst behöver vi riktigt bra forskare. Det ska vara forskare med personliga egenskaper som gör att forskningen blir tillförlitlig vetenskapligt så att den accepteras överallt i världen, forskare som har både hjärta och hjärna. Forskaren ska både ha en känsla för vad som är viktigt och vad som ska komma samt ha kompetens och intellektuell förmåga att ta till sig, använda och finnas med i sammanhang där det hettar till. Varifrån kommer våra forskare? I allt väsentligt kommer de från gruppen studenter som av hederligt och hårt arbete med studier på våra lärosäten har kommit vidare i sina karriärer. Därför är det inte oväsentligt vilken högskoleutbildning som finns i landet. Vi kristdemokrater vill sätta personen, den unga studenten, doktoranden, i centrum. De måste lära sig att leva i en kreativ miljö, i en kunskapande miljö, och där få rimliga livsförhållanden. Därför måste vi se att forskningspropositionen inte har kommit till i ett vakuum utan som det har funnits beslut om autonomi, självständighet, på våra lärosäten. har vi höjt kvaliteten på utbildningarna. Det kommer ytterligare en sådan debatt . Det här är en fråga om studenters och doktoranders livsmiljö eftersom det på lärosätena också finns forskning. kommer studenternas egen beredning att lägga fram ett budgetförslag. Det ska vi ta till oss. Deras perspektiv på livet är viktigt för att forskningen ska gå framåt, för att doktorander ska forska och så vidare. Vi vill se detta som en helhet. Därför är vi redan väldigt noga med studenter. Vi kristdemokrater vill ta bort fribeloppet. Därför att detta ska ge dem ökade möjligheter att välja levnadsnivå och få en plats på arbetsmarknaden. Det finns många andra delar som vi tycker är viktiga. Studentboende är en. Doktoranderna ska också bo och leva. Den tid man är på ett lärosäte får aldrig bli en transportsträcka i ens liv. Varje del av ens liv är viktig. Jag är helt övertygad om att med goda villkor för studenter inom den högre utbildningen, inom grundutbildningen generellt, får vi goda forskare som är beredda att axla det jätteansvar som krävs för att vår nation ska hålla sig vid framkanten av kunskapsbasen. Egentligen behöver jag inte säga det i den här församlingen, men självklart är allt från förskola, grundskola till gymnasieskola, hela vägen, av riktigt stor betydelse. Vi i Alliansen vill se förbättringar i doktorandernas situation, särskilt när det gäller social trygghet. Det står tydligt i betänkandetexten. Men detta görs inte med ett tärningskast. Man sätter inte bara stopp. Skillnaden mellan utbildningsbidrag och en doktorandtjänst i form av ren anställning är rätt så stor på den enskilda institutionen. Vi har, återigen, överlämnat ett ansvar till lärosätena att få bestämma och avgöra saken. Då kanske man inte ska fara fram och bestämma från den politiska kretsen exakt hur det ska gå till. Men inriktningen är solklar för Alliansen, och där tycks vi vara överens med oppositionen. Respekt för och tilltro till individer som tar sitt samhällsansvar för bevarande och utveckling av kunskaper är viktigt, och jag vill nämna några ytterligare aspekter. Vi kristdemokrater har alltid framhållit vikten av humaniora, beteendevetenskap och samhällsvetenskap, ja, den så kallade bildningen i stort. Den är viktig. Det framkom av anförande att man tycker att det saknas en del. På den proposition som regeringen lagt fram är det inte mindre än sju utskott som har haft synpunkter. Det är en proposition som innehåller mycket, och snart sagt alla, åtminstone av befolkningen i vårt land, är i någon mening berörda av den här forskningspropositionen i första, andra eller tredje led. Då kan inte allt finnas med . Det finns ett avsnitt om samhällsvetenskap och humaniora. Det framkommer tydligt att det ser lite annorlunda ut än tidigare, för det sprängs in, det är integreringar och det är tvärvetenskaplighet i det hela. Jag håller med om att den här propositionen i stor skala handlar om insatser för forskning och samhällets och näringslivets behov och nyttiggörande av den forskningsbaserade kunskapen generellt. Men det innebär inte att de övriga områdena när det gäller humaniora och bildningen i stort är mindre viktiga. måste vi våga fokusera när det är 150200 sidor att fördela texten på. I bilagedelen framgår klart att har fått ökade medel till den här delen av forskningen, och därtill finns basresurser och basanslag på varje lärosäte. Återigen är det en sak där vi skiljer oss åt från Socialdemokraterna inom forskningspolitiken, nämligen attityden mot styrning. Vi vill att lärosätena, forskargrupperna och de som finns nära forskningen ska få styra över sin verklighet. Då skapas kreativitet, och då kan våra välrustade studenter bli goda forskare och gå vidare. Vi tror inte att just vi politiker som kommer från olika ställen ska peka ut hur varje enskilt lärosäte ska göra. Dessutom kan det till och med vara så att på ett lärosäte är en modell bra, på ett annat en annan. Så olika är de ju. Jag vill vidare nämna några delar i den här framtidssatsningen som jag är särskilt stolt över. Det är Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning, . Det är fantastiskt. Som ni säkert kommer ihåg bröts under Socialdemokraternas ledning den medicinska kliniska forskningen ned i mycket hög grad. var det från ax till limpa inom medicinsk forskning, från grundforskning till klinisk forskning ut i i verksamheterna. Det hade vi, och det var då vi fick den sprudlande läkemedelsindustrin och annat till nytta och glädje för vårt samhälle och många incitament för att gå vidare i grundforskning med bra erfarenheter internationellt. Men sedan bröts det ned; det skulle benas upp, som det hette. Då försvann en stor del av den kliniska forskningen. Om man inte har respekt för hur saker och ting hänger samman i ett samhälle får vi fragment. Det gjorde att det blev knepigt. gör vi jättesatsningar. Det är vi tacksamma för, herr utbildningsminister. Vi är tacksamma för att byggs upp. ESS, och är också viktiga satsningar. har fått det europeiska och strålningsforskning; det är fantastiskt. Det håller på att byggas ut. Det är en satsning som vi kommer att dra nytta av långt framöver. Våra barn, barnbarn och barnbarnsbarn kommer säkert att ha glädje och nytta av att vi vågar ta sådana stora steg . Rymdforskningen och energiforskningen ja, det är framtiden. Vi gör jättestora satsningar där. Vi håller oss inte bara kvar vid den kunskap som har varat och varar. Den behövs, åtminstone stora delar av den, men vi måste ta nya stora kliv för att finnas med . Sist men inte minst vill jag säga att vi har utbildningsvetenskaplig forskning. Det lät på Socialdemokraterna som att den var bortglömd. Nej, det är utmärkt att vi ska ha forskning för skola och förskola, och vi har lagt uppdrag på olika ställen. Vi är måna om att det finns en god utbildning hela vägen från förskola till och med forskningen. Därför har vi lagt in att det ska startas ämnesdidaktiska centrum. Vi skulle kunna gå ned på detaljnivå inom NO, teknik och matematik. Det pågår ett arbete med att iscensätta detta. Vi skulle kunna gå in på detaljer lite varstans i den här propositionen, och många skulle bli förvånade, men vi kan inte ta fram allt, så mycket är det, under en debatt. Varför finns det så många bra och väsentliga delar? Jo och då kommer jag till nästa del där det här forskningsförslaget är unikt det är för att så många människor har fått vara med att arbeta fram förslagen. Jag vågar säga att aldrig någonsin inför något politiskt beslut, åtminstone inte inom forskning, har så många människor, branscher, intressenter och aktörer varit med och sagt sitt. Detta är en produkt som vi kan vara rejält stolta över. Tillsammans bygger vi, genom forskningssatsningar och satsningar på skola och utbildningar, starkt . I detta anförande instämde (KD). 17 (S) replik: Jag måste erkänna att det är lite underhållande att lyssna till kvartetten från det borgerliga lägret som framträder. Den ene efter den andre sjunger en lovsång till den förträffliga regeringen, som i sin vishet har levererat ett så fantastiskt dokument, och jämför sedan med de blajiga Socialdemokraterna. skulle man vilja ha lite reflexion över saker och ting om det finns ett problem. Jag skulle vilja ställa en fråga till om genusperspektivet. I propositionen som vi skrev 2004 fanns ordet genus med 80 gånger. När utbildningsministern, som väl då i och för sig inte var ansvarig för forskningsfrågor men ändå ansvarig för departementet, formulerade propositionen 2008 hade användningen av ordet reducerats till sju gånger. Den här gången är utbildningsministern totalt ansvarig för propositionen. Då finns inte ordet genus med över huvud taget. Språkets makt över tanken känner ni säkert till. Detta signalerar ju någonting. Därför är min fråga nu till : Varför nedprioriteras genusperspektivet? Det är till och med så att det inte är någon nationell politik kring det, utan det är överlåtet till lärosätena att hantera. Varför tillät och KD att jämställdhetsperspektivet, genusperspektivet, inte är framträdande i propositionen? 18 (KD) replik: Först och främst måste jag säga: Ja, men låt då lovsången vara gemensam! Vårt arbete i Alliansen präglas av samverkan och gemenskap, så vad gäller första reflexion skulle jag snarare vilja fråga: Var finns er samverkan? Vad har ni att komma med för gemensam synpunkt på forskningsfrågorna? Det kan inte vi hitta, så därför ställde jag en motfråga. Vi är rätt glada för att vi har kommit överens så här långt, för det ger ett underlag för att fortsätta framgångsrikt med de viktiga framtidsfrågorna. Varför, herr talman, ska man haka upp sig på ett ord? Jag tror att den gemensamma synen i Alliansen är alla människors lika värde. Det finns sektorer där kvinnorna börjar bli fler, och det är inte underskott på kvinnor i högskoleutbildningar . Det sker en utveckling under hela tidsepoken. Fler kvinnor i högskola kommer också att innebära fler kvinnor som vill forska. När vi förändrar möjligheterna rent studiesocialt för att ge studenter och doktorander bra villkor, som jag precis sade, kommer det naturligtvis att påverka. Men jag är glad för att vi uppifrån inte gör tydliga styrningar. Varför skulle vi kunna göra detta bättre än lärosätena? De är väl lika måna som alla vi andra om att både kvinnor och män ska arbeta med forskning. 19 (S) replik: Jag tog del av det som Nationella sekretariatet för genusforskning skrev på sin hemsida i samband med att propositionen släpptes. Rubriken på deras utspel där var Genusforskning osynlig i forskningspropositionen. Det var alltså Nationella sekretariatet för genusforskning som skrev det. Det är alltså inte bara jag som påstår det, utan det är flera aktörer som säger att det har hänt någonting . För mig är det så att när man gör statistiska beräkningar och upptäcker att ett ord saknas säger det någonting om hållningen i genusfrågan, och det bekräftas ju av människor som sysslar med dessa frågor. För oss är det viktigt att genusperspektivet får genomslag i forskningens alla led. Det räcker inte att bara säga det, utan man måste också göra saker. Jag skulle nu kunna ta tid till att läsa upp, hör , hela sex konkreta förslag som vi har på tal om att vi inte har några konkreta förslag men tiden medger inte det. Men jag har här sex konkreta förslag som ni kan få ta del av som skulle stärka genusperspektivet i svensk forskning. Den markeringen saknar jag i propositionen. Min fråga är fortfarande till : Varför drev inte KD på för att stärka genusfrågan, exempelvis för att få in ordet genus eller en tydligare skrivning om vad vi måste göra för att öka jämställdheten? Det är fortfarande för få kvinnliga professorer. Fortsätter det i den här takten tar det . Det duger inte. 20 (KD) replik: Alldeles självklart vill vi ha både kvinnor och män som professorer. Alldeles självklart vill vi ha många doktorander inom olika områden. Också där är det naturligtvis viktigt att jämställdhet, jämlikhet och annat kommer in, men vi har ingen detaljstyrning över huvud taget. Att märka ord i ett betänkande på det här sättet kan jag inte se som något egetsyfte. Då finns det väldigt många ord som skulle kunna behövas i ett samhälle som vårt. Vi arbetar ju alla på en produkt som ska gå framåt och inte får hakas upp på enskilda ord och detaljer, men där helheten har mycket att göra med humaniora, samhällsvetenskap, den tekniska delen, vilka som ska forska, vad som ska beforskas, hur forskningen ska meriteras och så vidare. Det här finns i ett sammanhang. Det viktiga är att vi går framåt och att vi alla får vara med på tåget. Vi har aldrig någonsin haft en forskningsproposition som motsvarat kvaliteten på den här. Jag är jättestolt och glad för att vi kan stå här och debattera den här forskningspropositionen på det här sättet och gå vidare för beslut. Det känns väldigt bra, också internationellt. 21 Utbildningsminister (FP): är unikt i västvärlden. höjer sina ambitioner när det gäller forskning mycket kraftigt. Som har nämnts har anslagen i de två propositioner som har lagts fram som jag har varit utbildningsminister nu höjts . Det är unikt i västvärlden. Det är unikt i svensk forskningshistoria. Jag hörde att sade: Om vi socialdemokrater hade styrt hade vi ökat anslagen mer. Ja, det kan hända. Synd att ni inte gjorde det när ni styrde, för i realiteten sjönk många av anslagen under den tiden. Och det fanns en massiv kritik från lärosätena mot forskningspropositionen 2004, när bänkgranne var utbildningsminister, för att forskningsanslagen var otillräckliga. Den ökningstakt som vi har har aldrig sett tidigare. hade forskningsministrar möte i . Det finns ett mycket stort intresse bland övriga forskningsministrar i för svensk forskningspolitik. Oavsett om ministrarna är socialdemokrater eller borgerliga är de intresserade och imponerade av den ambitionshöjning som nu gör under tid av finanskris. Märk väl att när Socialdemokraterna lade fram sin proposition var det högkonjunktur. Vi klarar av att i finanskris öka ambitionerna så kraftigt. EU:s Chief Scientist var i . Hon uttryckte att hon var mycket imponerad av svensk satsning och fokus , inte bara mängden pengar utan också inriktningen. Hade hon hört dysterkvistarna i den svenska oppositionen hade hon tappat hakan. En av de viktiga avvägningar vi har att göra i forskningspolitiken i , som verkligen står på sin spets med två olika synsätt, är avvägningen mellan grundforskning och det vi kallar innovation och samverkan, tillämpad forskning. Hos oppositionen tror jag att samverkan förekom sju gånger oftare än genus. Jag tror att ni sade samverkan hundra gånger i era inlägg. Det är bra, men ni talar aldrig om grundforskning. Varför är det inte viktigt? Grundforskning är det som ger resultat på lång sikt. Den tillämpade forskningen, innovationsforskningen, kan ge resultat på kort sikt och är central och viktig. Det ligger stor tyngdpunkt där. Men om ni helt glömmer bort grundforskningen kommer vi att bli en långsiktigt mindre utvecklad forskningsnation. läser upp två skrivelser. Jag kan ge honom en pärm med 400 skrivelser till.