prot · H00969 · 2013-02-21 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Justerades protokollet för . vice talmannen meddelade att (SD) anhållit om entledigande från uppdraget som ledamot i . Kammaren biföll denna anhållan. vice talmannen meddelade att (SD) avsagt sig uppdragen som ledamot i civilutskottet och som suppleant i socialutskottet , att (SD) avsagt sig uppdraget som ledamot i utbildningsutskottet , att (SD) avsagt sig uppdragen som suppleant i finansutskottet, skatteutskottet, justitieutskottet, civilutskottet, socialförsäkringsutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet, näringsutskottet och arbetsmarknadsutskottet , att (SD) avsagt sig uppdragen som suppleant i kulturutskottet och trafikutskottet , att (SD) avsagt sig uppdragen som suppleant i kulturutskottet och miljö- och jordbruksutskottet samt att (SD) avsagt sig uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet . Kammaren biföll dessa avsägelser. 3 § Anmälan om kompletteringsval vice talmannen meddelade att riksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser anmält som ledamot i civilutskottet och som suppleant i justitieutskottet, som ledamot i utbildningsutskottet och som suppleant i civilutskottet, som suppleant i finansutskottet, socialförsäkringsutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och arbetsmarknadsutskottet, som suppleant i skatteutskottet, som suppleant i justitieutskottet, socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, kulturutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och näringsutskottet, som suppleant i utrikesutskottet, som suppleant i kulturutskottet samt som suppleant i arbetsmarknadsutskottet, samtliga . vice talmannen förklarade valda till ledamot i civilutskottet (SD) ledamot i utbildningsutskottet (SD) suppleanter i justitieutskottet (SD) (SD) suppleant i civilutskottet (SD) suppleant i finansutskottet (SD) suppleanter i socialförsäkringsutskottet (SD) (SD) suppleanter i kulturutskottet (SD) (SD) (SD) suppleanter i utbildningsutskottet (SD) (SD) suppleanter i trafikutskottet (SD) (SD) suppleanter i miljö- och jordbruksutskottet (SD) (SD) suppleanter i arbetsmarknadsutskottet (SD) (SD) suppleant i skatteutskottet (SD) suppleant i socialutskottet (SD) suppleant i näringsutskottet (SD) suppleant i utrikesutskottet (SD) 4 § Anmälan om inkomna uppteckningar från EU-nämndssammanträden vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden och inkommit. 5 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades EU-dokument KOM(2013) 71 till skatteutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 78 till civilutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 6 § Informationsutbytesavtal med Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU22 Informationsutbytesavtal med (prop. 2012/13:56). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 7 § Informationsutbytesavtal med Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU23 Informationsutbytesavtal med (prop. 2012/13:57). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 8 § Ändring i fartygssäkerhetslagen Föredrogs trafikutskottets betänkande 2012/13:TU6 Ändring i fartygssäkerhetslagen (prop. 2012/13:49). vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 9 § Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till reviderat tobaksproduktdirektiv Föredrogs socialutskottets utlåtande /13:SoU17 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till reviderat tobaksproduktdirektiv (KOM(2012) 788 slutlig). Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 15 §.) 10 § En folkhälsopolitik med människan i centrum Föredrogs socialutskottets betänkande 2012/13:SoU6 En folkhälsopolitik med människan i centrum (skr. 2011/12:166). 1 (S): ska socialutskottet debattera socialutskottets betänkande 6, En folkhälsopolitik med människan i centrum. Jag vill inledningsvis yrka bifall till Socialdemokraternas reservationer i betänkandet under punkterna 1, 5 och 12. I började vi med folkbokföring . Då var medellivslängden . Därefter har medellivslängden stadigt ökat och är . I världen finns det en miljard undernärda och en miljard överviktiga människor. Man kan ställa sig frågan vad de viktigaste orsakerna är till att medellivslängden fördubblats i . Man kan också fråga vad orsakerna är till det stora antalet både undernärda och överviktiga . Levnadsvanorna spelar en stor roll för folkhälsans utveckling, inte minst . Men det är framför allt de förbättrade levnadsvillkoren som haft störst betydelse för den förbättrade medellivslängden och som gör att en miljard är undernärda och en miljard är överviktiga i världen . Jag vill därför understryka vad som sägs i inledningen till det betänkande vi nu behandlar: Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. är folkhälsan orättvist fördelad och orättvisorna ökar, vilket framgår av den senaste folkhälsorapporten för . Skillnaderna i medellivslängd mellan låg- och högutbildade ökar. För kvinnorna är skillnaden om man jämför bästa och sämsta kommun, respektive . Bland männen är skillnaden hela när man jämför och . I den senaste folkhälsosammanställningen från kan följande läsas om orsakerna bakom denna ojämlikhet i folkhälsan. Valdeltagandet ligger fortfarande på en historiskt låg nivå. Personer med kort utbildning röstar i lägre utsträckning. Arbetslösheten är högre bland personer med kort utbildning. Andelen elever i årskurs 9 som är behöriga till gymnasieskolan har gradvis minskat och ligger nu på den lägsta nivån . De senaste decenniernas trend mot allt renare luft i tätorter har planat ut, och det går inte att urskilja någon tydlig utvecklingstrend. Stillasittande fritid och övervikt är vanligare bland personer med kort utbildning. Rökning är vanligare bland personer med kort utbildning. Rapporten ger en dyster bild av folkhälsan i när man ser till de socioekonomiska förhållandena. Personer med hög utbildning har oftare hälsosamma levnadsvanor än de med kort utbildning. Den höga arbetslösheten förstärker denna bild. Den sjunkande andelen behöriga till gymnasieskolan under det senaste årtiondet gör att målet om ökad jämlikhet kommer att förbli aktuellt även åren framöver. Vi har satt upp ett antal mål för bättre folkhälsa. Målen handlar om ett stort antal vitt spridda områden, allt från delaktighet och inflytande i samhället, ekonomiska och sociala förutsättningar, barns och ungdomars uppväxtvillkor och hälsa i arbetslivet till miljö, matvanor och fysisk aktivitet. Jag kan självklart helt ställa mig bakom dessa folkhälsomål. De är förmodligen de mest radikala och framåtblickande folkhälsomålen i hela världen, något som vi kan vara stolta över. Målen att vi alla ska kunna vara delaktiga i samhällsutvecklingen, få goda sociala och ekonomiska förutsättningar, en god uppväxt och ett gott arbetsliv i en bra miljö är alla relaterade till bra levnadsvillkor. Andra mål är mer inriktade mot levnadsvanor. Hur lever vi som politiker upp till dessa folkhälsomål? Jag menar att det finns stora brister i hur regeringen lever upp till genomförandet av dessa folkhälsomål . Detta gäller framför allt det som handlar om förbättring av våra levnadsvillkor. Men det gäller också försöken att öka jämlikheten i folkhälsan. Den representativa demokratin har i till stor del formats genom de folkrörelser som växte sig starka vid förra seklets början. Nykterhetsrörelser, frikyrkorörelser och inte minst arbetarrörelsen växte fram med ett brett folkligt deltagande. Förtryck och orättvisor bekämpades. Folkhemmet växte fram. Målet var att alla skulle få vara med. Fördelningen av resurser var viktig och skulle ske genom att resurser fördelades från dem som hade mer till dem som hade mindre. När svårigheter drabbade någon av oss i livet skulle det solidariska generella välfärdssystemet träda in och skydda oss från dessa svårigheter. Mödra- och barnhälsovård utvecklades för att hjälpa gravida och barn från en för tidig död. Barnbidrag, lekskolor och föräldrapenning skapades för att båda föräldrarna skulle få möjligheter till arbete och inkomst. En skola för alla barn genomfördes. Arbete åt alla men också sjukpenning och arbetslöshetsersättning blev viktigt liksom goda bostäder. Att få en värdig ålderdom kunde förverkligas genom allmän pension. Utgångspunkten var: åt alla efter behov av alla efter förmåga. Folkhemmet, i form av den generella välfärdspolitiken, är förmodligen den viktigaste folkhälsopolitik vi någonsin utvecklat i . Detta folkhem har främst riktat in sig på våra levnadsvillkor och ett jämlikare samhälle. Folk var beredda att betala skatt för att i utbyte få denna sociala trygghet. är den sociala tryggheten urholkad, med många barn som lever i relativ fattigdom. Många yngre kvinnor mår dåligt, och var fjärde ung person är arbetslös. Många kvinnor är sjukskrivna på grund av psykiska besvär. Vem får vara med i folkhemmet ? har regeringen för lite fokus på de folkhälsomål som berör våra levnadsvillkor och som är så viktiga för en förbättrad folkhälsa. Mycket av regeringens politik ser mer till konkurrens än till samverkan och solidaritet. Där har folkhälsoarbetet blivit alltmer individinriktat, med risk för en skyll-dig-själv-mentalitet. Sammanfattningsvis vill jag säga att jag med glädje kan se de positiva trenderna i folkhälsan i , med den generellt fortsatta ökade medellivslängden och den generellt minskade tidiga dödligheten i folksjukdomar som hjärtinfarkt, liksom förbättringen av vissa levnadsvanor som minskad rökning. Men jag är bekymrad över bristen på folkhälsoarbete kring våra levnadsvillkor och bristen på ökad jämlikhet för att skapa en god jordmån för ett gott liv. Vi socialdemokrater värnar om folkhemstankens visioner också i dagens nya . Vi vill fylla det med invånare med en förbättrad och jämlik folkhälsa. Här handlar det i högsta grad, med ord, om att politik är att vilja. I detta anförande instämde , , , och (alla S). 2 (MP): Folkhälsa, som vi debatterar här , handlar om livskvalitet. Folkhälsa kan också ses som den sociala dimensionen av ett långsiktigt hållbart samhälle, som det så klokt formulerades på i . Jag beklagar verkligen att folkhälsofrågor inte är högt prioriterade för regeringen. Ministern är inte ens här . Tydligen är de inte så högt prioriterade för vare sig statsrådet eller regeringen. Fördelningspolitik påverkar i allra högsta grad hur vi mår. Många politiker ignorerar det så även i alliansregeringen. Skillnader i livsvillkor mellan olika grupper visar sig i form av ojämlik hälsa. Och skillnaderna ökar i mellan olika grupper i samhället. En politik mot segregation, diskriminering och utanförskap och för minskade klyftor ger därför stora hälsovinster. Den skrift jag nu visar upp heter Liv & hälsa i . Den tar upp resultat från folkhälsoundersökningen Hälsa på lika villkor. De flesta landsting runt om i gör den här typen av studier. Tyvärr kan man se att ojämlikheten i hälsa ökar. Men alliansregeringen tycks inte vilja se det samband som visas tydligt i forskningen. Regeringens folkhälsopolitik går mest ut på att ge pekpinnar till människor om livsstil samt tala om sjukvården, som ska lösa folkhälsoproblemen. Det är inte fel med sjukvård. Men sjukvård behövs i ett senare skede, och sjukvården ska jobba hälsofrämjande. Folkhälsopolitiken är betydligt större än sjukvården. Inga skarpa förslag inom folkhälsopolitiken har lagts fram den här mandatperioden. Det enda regeringen har lyckats åstadkomma är en skrivelse. Därmed visar man vilken ambition man har. ställde jag under frågestunden en fråga till det ansvariga statsrådet. Det statsråd som är ansvarig för folkhälsopolitiken är den här mandatperioden samma person som har ansvar för sjukvårdsfrågorna, det vill säga . Han tyckte att folkhälsofrågor i bred mening är viktiga men pratade sedan om sjukvården. För mig som miljöpartist är det självklart att jobba för ett hållbart samhälle även ur ett socialt perspektiv. Det är det som folkhälsoperspektivet handlar om. En god och jämlik hälsa är ett övergripande mål för oss i . Det har alla partier i riksdag varit överens om . Men det är inte så vi jobbar i praktiken, om man ser till regeringens politik. För att åstadkomma en god och jämlik hälsa krävs investeringar i både människor och miljö. Vi måste skapa förutsättningar i samhället för att människor ska kunna göra goda val. En hälsosam miljö, en meningsfull tillvaro med aktivt deltagande i samhället samt ekonomisk trygghet är grundläggande delar för en god och jämlik hälsa hos befolkningen. En god och jämlik hälsa är också en frihetsreform som ger förutsättningar för livskvalitet. Ska man nå den livskvaliteten och välfärden handlar det om bra miljö, tillgång till ren luft och rent vatten något som vi väldigt mycket tar för givet. Genom att betona livskvalitet i stället för livsstil sätts människors behov och önskemål i centrum. Att värna människors behov av god miljö, gemenskap, uppskattning, meningsfullhet och självförverkligande leder till bättre folkhälsa och tillfredsställelse i vardagen. Vi i menar att en långsiktig satsning på folkhälsa med fokus på människors livsvillkor är lika viktig som sjukvården för att främja god hälsa. Vi vill därför se ett nationellt folkhälsoprogram och stödja kommuner och landsting i det hälsofrämjande arbetet. Alliansregeringens företrädare pekar i betänkandet på olika lagar som styr landsting och kommuner. Landstingen har hälso- och sjukvårdslagen och smittskyddslagen, men för kommunerna finns det ingen tydlig lag om det breda folkhälsoarbetet. Det är i stället tobakslagen, alkohollagen, och livsmedelslagen som styr. Till skillnad från , som har en lag som tydliggör att även kommuner har ett ansvar för ett brett folkhälsoarbete, har inte fått tummen ur för att tydliggöra det kommunala ansvaret för folkhälsan, trots att kommunerna har en väldigt stor verktygslåda för att förbättra folkhälsan. Jag beklagar det och skulle gärna vilja se en förtydligad lagstiftning om att kommuner har ansvar för att jobba brett med folkhälsofrågor. har vi alltså varit överens om det övergripande målet och också om att det finns ett antal målområden. Målområde 7 handlar om sund och säker sexualitet, som det hette förut, när målområdena hade rubriker som visade oss i vilken riktning man ska gå. Det har regeringspartierna ändrat på, så numera är det neutrala rubriker som inte anger vart vi ska. I en av de motioner från som behandlas i det här betänkandet handlar det om att ha en nationell strategi för att samla synen på SRHR-frågor, det vill säga frågor om sexuell och reproduktiv hälsa. God sexualundervisning i skolan, tillgängliga ungdomsmottagningar och tillgång till preventivmedel är viktigt för att uppnå målet om sund och säker sexualitet. ska arbeta aktivt för att möjliggöra familjeplanering, sexuella rättigheter och reproduktiv hälsa, alltså SRHR, inte bara internationellt. Från sida vill vi också värna kvinnors rätt till abort. Det är något som tyvärr är helt självklart i alla länder i världen. Men behöver också arbeta nationellt, och därför behövs det en samlad strategi. Vi har en strategi för de globala frågorna men inte nationellt, vilket jag tycker är ganska anmärkningsvärt. Regeringen har satt i gång flera arbeten med prevention i fråga om hiv, STI, alltså sexuellt överförbara infektioner, och oönskade graviditeter utan att det har lett till någon samlad strategi. Jag anser att regeringen borde samordna det preventiva arbetet. Ser man på folkhälsopolitiken i stort kan man se att fokus har flyttat från det politiska ansvaret och strukturer som främjar hälsa till att den enskilda individen ska ta ansvar för sin hälsa. Ser man till den vetenskapliga grunden för det undrar jag var regeringen har fått stöd för detta. Ni i , som brukar hävda skolpolitiken och hävda vikten av kunskap, vilka vetenskapliga belägg finns det för att det är just livsstilsfrågorna som ger en god och jämlik hälsa? Visst har individen ett ansvar. Men det har också politiken. Och politiken får inte smita ifrån sitt ansvar för att skapa förutsättningar för individen att göra goda val. Människor kan inte själva bygga cykelbana mellan bostaden och skolan för att underlätta vardagsmotion. Människor bestämmer inte själva över utsläpp som påverkar klimatförändringarna eller ökar andelen skadliga partiklar i luften vi andas. Väljer politiken att bygga en stor motorväg i stället för att bygga ut kollektivtrafik och spårbundna system med mindre utsläpp ja, då ökar utsläppen, och därmed påverkas luftkvaliteten. Vi vet att flera tusen människor i dör på grund av luftpartiklar och luftproblem. Alla kan göra något men ingen kan göra allt. Det behövs, inte minst på klimat- och folkhälsoområdena. Under avsnittet Skydd ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot tar regeringens skrivelse upp flera frågor som man tycker är viktiga. Jag tycker också att det är viktigt att man nämner antibiotikaresistens, men det finns ett helt område där man inte tar upp någonting, och det gäller klimatförändringar, kemikalier och luftföroreningar. De har stor betydelse för befolkningens hälsa, och denna aspekt saknas här. Ser inte ni centerpartister klimatförändringarnas hot mot folkhälsan? Vad vill ni göra för att minska risken för ökade zonoser alltså sjukdomar som överförs mellan djur och människa och som kommer att öka med temperaturhöjningarna? kommer såväl fästingar som myggor och andra sjukdomsspridande insekter att ändra sina utbredningsområden och ta sig allt längre norrut. Borde inte detta finnas med i en folkhälsoskrivelse? Fler och längre värmeböljor drabbar framför allt de riktigt små och de riktigt gamla samt personer med kroniska hjärt-, kärl- och lungsjukdomar. Under värmeböljan i var det framför allt som drabbades. bedömde att det dog 25 00030 000 personer som en direkt följd av hettan. Vi kan inte helt förhindra kommande effekter av en klimatförändring, men desto viktigare är det att vi tänker på hur vi kan förebygga dem, så att det inte behöver bli sådan drastisk påverkan på folkhälsan. Ser inte ni i Alliansen de ökade hälsoriskerna med kemikalier? har det varit en ganska stor debatt om hormonstörande ämnen och möjlig påverkan på folkhälsan. Om detta står det ingenting i regeringens skrivelse om folkhälsan. Ökade sociala klyftor innebär risk för ohälsa. Föregående talare, , var mycket riktigt inne på det. Socioekonomi påverkar hälsan i allra högsta grad. SCB:s presenterade siffror visar att den ekonomiska standarden för hushåll har ökat kraftigt men att skillnaderna har ökat ännu mer. Andelen personer med låg ekonomisk standard ökade från 2011. Det är anmärkningsvärt att ensamstående med barn så tydligt halkar efter. Det är också en jämställdhetsfråga, eftersom de flesta ensamstående med barn är kvinnor. Enligt SCB är skillnaden mellan låg- och högutbildade kvinnor respektive män nu omkring i återstående livslängd . Skillnaden i total medellivslängd för kvinnor mellan bästa och sämsta kommun är , och bland män är skillnaden . Det är större skillnader mellan olika orter i än mellan länder i . Det är ganska anmärkningsvärt att vi inte pratar så mycket om det. har undertecknat ramverket från , där jämlik hälsa ska ses ur ett rättighetsperspektiv och där nödvändigheten av sektorsövergripande insatser betonas. Men vad syns i regeringsskrivelsen? Ni har valt att fokusera på individens lust, engagemang och angelägenhet att ta tag i sin egen hälsa. Därmed ignorerar ni de fem första målområdena i folkhälsopolitiken, som handlar om människors livsvillkor. Människor vill försörja sig själva, ha en plats i samhället och ett vardagsliv som fungerar och ger mening i tillvaron. Utanförskap är inget mål för människor. Att allt fler blivit försäkringslösa för att a-kassan och sjukförsäkringen inte fungerar är ett resultat av alliansregeringens politik. Antalet arbetslösa som inte får ersättning trots att de deltar i Arbetsförmedlingens program har ökat . Ja, ni hörde rätt: . har det ökat så mycket. Hur stämmer detta med målområdet Ekonomisk och social trygghet? Är ett välfärdsland när individen slås ned psykiskt av byråkratin och man får sälja allt man äger, inklusive sin bostad, för att över huvud taget få del av försörjningstöd, så kallat socialbidrag, för att till slut få det lilla ekonomiska stöd från samhället som ligger under existensminimum? Hur ska individen, som är mest utsatt, klara av att göra hälsosamma val när den ekonomiska och sociala tryggheten inte finns i välfärdsskyddet? Blir man långtidssjukskriven och råkar vara mellan jobb faller man genom maskorna i dagens bräckliga system och svaga skyddsnät. Självklart står jag bakom alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 2. 3 PER RAMHORN (SD): debatterar vi folkhälsofrågor, som är ett stort och viktigt område. Jag kommer att hålla mig inom ett område som handlar om hedersrelaterat våld och förtryck. Vi har en motion med hela 32 yrkanden inom detta område, men i detta betänkande ingår bara ett yrkande. Hederskulturer är något som har uppmärksammats i först . Det första uppmärksammade fallet av grovt hedersförtryck var mordet på , vilket följdes av mordet på Pela. lyftes frågan upp på agendan och fick genomslag i samhällsdebatten. Den röst som hördes starkast tillhörde en modig ung kvinna vid namn . talade hon här i riksdag om sina upplevelser och erfarenheter av att växa upp under hedersförtryck. blev hon mördad av sin far då han ansåg det nödvändigt för att återupprätta familjens heder. politiker och medier gick starkt ut och fördömde det inträffade. Det talades om krafttag för att stoppa den hederskulturella utbredningen i det svenska samhället och om vikten av att arbeta för att ingen skulle behöva falla offer för hedersrelaterat våld igen. Tyvärr har alltför lite skett. Problemen med hedersförtryck och hedersrelaterat våld kvarstår än . Så sent som mördades ännu en ung kvinna i hederns namn i . Den statistik som finns av förekomsten av hedersförtryck i är i många avseenden bristfällig. Eftersom de individer som lever i en hederskultur också lever utanför och har svag tilltro till majoritetssamhället beräknas mörkertalet vara stort. Enligt en studie kan så många som 100 000 flickor med utländsk bakgrund leva under restriktioner som kan kopplas till hedersförtryck. Den senaste större publikationen som kan kopplas till hedersproblematik är statens offentliga utredning Stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap som släpptes . I den redovisas siffror som pekar på att minst 300 personer upplevde en akut eller ganska akut risk att bli gifta mot sin vilja. Detta är naturligtvis förfärligt, och för oss är det självklart att utbredningen av hedersrelaterat förtryck och våld i måste stoppas. ska vara en rättsstat för alla oavsett kön, etnicitet och sexuell läggning. Därför får vi inte blunda för det här. Det kommer att behövas ett batteri av åtgärder för att lyckas med detta. Som jag berättade inledningsvis har vi 32 förslag inom detta område för att motverka hedersrelaterat förtryck och våld. Det är allt från att stärka skyddsmöjligheterna för personer som lever under ständig hotbild till följd av hedersförtryck till det förslag som ingår i detta betänkande om att utveckla ett stärkt föräldrastöd med särskild inriktning på att informera föräldrar med bakgrund i hederskulturer om hur de bör agera för att vara goda föräldrar i enlighet med svenska värderingar. Det kommer naturligtvis att ta tid att ändra familjernas värderingar, men det måste göras. Det här är en viktig och prioriterad fråga. Det måste göras. , herr talman, yrkar jag bifall till våra reservationer 3 och 10. 4 (V):