prot · H009124 · 2013-06-17 00:00:00 — Jag ska ge två regionala exempel. I genomförde vi det stora arbete när ungdomsarbetslöshetssiffrorna drog i höjden. Det är ett samlat projekt för hela länet, och alla kommuner ingår. Det innebär att vi har en ansökan och en redovisning. Det har gett ett fantastiskt resultat, vilket också syns i länets ungdomsarbetslöshetsstatistik. Det andra exemplet handlar om kompetensutveckling för små företag. Det är ofta de som har haft svårt att söka och redovisa, och de ingår kanske också i stor utsträckning i de . Vi gjorde ett projekt i kompetensutveckling som hette Dalalyftet. vi talar om har över 500 företag deltagit i ESF-stödda utbildningar för kompetensutveckling i småföretag. Vi hade aldrig kommit dit om vi inte hade gjort en samlad hantering av detta, det vill säga en ansökan och en redovisning. På så sätt slapp de små företagen att fastna i byråkrati. I betänkandet blir det tydligt att trycket ökar på och att komma med förslag på hur samverkan ska öka och hur vi ska effektivisera ytterligare. 19 BORIANA (M): Syftet med den europeiska sammanhållningspolitiken är att minska de ekonomiska och sociala ojämlikheterna i EU. Strukturfonderna är ett kraftfullt instrument för genomförandet av sammanhållningspolitiken. Därför är det av yttersta vikt att medlen i strukturfonderna används effektivt. I förhandlingarna om EU:s budget har stenhårt drivit linjen att reglerna för sammanhållningspolitiken ska förenklas. Fokusering, förenkling och företagande har varit viktiga ledord under hela förhandlingarna. bär namnet Mer att förenkla!, vilket är en träffsäker sammanfattning av rapportens innehåll. I rapporten konstateras att det finns ett behov av förenkling både på EU-nivå och på nationell nivå, dels för att underlätta administrationen, dels för att minska risken för fel i den ekonomiska redovisningen. har påpekat att minskad administration bör ske med bibehållen god redovisning och kontroll. I sitt svar bedömer regeringen att granskning är ett viktigt underlag i förberedelserna för strukturfonderna . Förberedelsearbetet ligger enligt regeringens mening redan i linje med rekommendationer. Regeringen införlivade EU:s tre förenklingsåtgärder för enklare kostnadsredovisning i förordningen om förvaltning av strukturfonderna, det vill säga möjligheten att använda schabloner, standardkostnader eller klumpsummor i stället för faktiska kostnader. Detta förenklingsarbete har följts upp i dialog med Svenska och , som har tagit fram modeller för förenklad kostnadsredovisning, vilka har godkänts av kommissionen. Regeringen förutsätter att Svenska och med anledning av rekommendationer prövar möjligheterna att genomföra de av EU framtagna förenklingarna. Vidare har regeringen vidtagit följande åtgärder med anledning av iakttagelser. Regeringen kommer i dialog med bland annat externa aktörer att ta fram ett nationellt program inom Europeiska socialfonden för nästa programperiod, där en central punkt är medfinansieringen av insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden. Regeringen uppdrog åt Svenska och att bland annat redovisa åtgärder för förenkling av projektens administration för nästa period. Första redovisningen av uppdraget skedde . I den framkom att och gemensamt har identifierat ett antal samverkansområden att arbeta vidare med i syfte att förenkla för projektägare. Bland annat kommer det att ske en harmonisering av begrepp och tolkning av regelverk. Ett vikigt område är gemensam marknadsföring och lansering av program och informationsinsatser. En översyn av it-samverkan mellan båda myndigheterna kommer att ske. Förenklingsarbete, lärande utvärdering, följeforskning och resultatspridning är andra prioriterade områden. och satsar på att öka kunskaperna inom nämnda samverkansområden och om respektive strukturfond bland myndigheternas personal, vilket skapar förutsättningar för en ökad användning av korsfinansiering och en bättre och tydligare information till projektägarna. Det är inte svårt att se att regeringens arbete inför nästa programperiod ligger väl i linje med rekommendationer. Därför yrkar jag avslag på motionen och bifall till utskottets förslag. 20 (S) replik: Jag har egentligen bara en fråga. Utifrån den redovisning som vi nu har fått att det är så mycket på gång och att det är så mycket som ska hända vill jag fråga: Vad är det som är så hemskt med ett förslag om att ha en tidsplan och en återrapportering till näringsutskottet? Varför är det så omöjligt, om det nu är så mycket som är på gång? 21 BORIANA (M) replik: Min uppfattning är att oppositionen knackar på en öppen dörr. Nej, knackar är inte rätt uttryck sparkar på en öppen dörr är en bättre jämförelse. Regeringen har, som det har framkommit, uppdragit åt och att se över sina rutiner kring administrationen av strukturfonderna. Av den första redovisningen har det framkommit att båda myndigheterna kommer att samverka inom diverse olika områden, som regelverk, stöddokument, kommunikation sinsemellan, it-förenklingsarbete, lärande utvärdering, resultatspridning, kompetensutveckling och utbildning. kommer de konkreta åtgärderna att presenteras. kan kanske vänta, för att se vilka åtgärder det blir, innan han förkastar dem fullständigt. 22 (S) replik: Det måste vara någon missuppfattning. Jag förkastar inga förslag, utan jag efterlyser dem och vill ha reda på hur de ser ut. Det är mitt mål. Vi hade en diskussion i utskottet där samma frågeställning dök upp. Om det nu är så att regeringen kommer att presentera ett förslag till det här mötet, är det då nödvändigt att vi har en reservation? Då svarade jag ungefär så här: Om det är så kommer jag att kunna gå upp i talarstolen och säga att det var bra att man nu levererat det man sagt att man skulle leverera, och så hade det blivit en väldigt kort debatt. Men är det ju inte så. Det är möjligt att det dyker upp något , och jag ser naturligtvis fram emot det. Men jag har fortfarande inte fått svar på varför det är så hemskt med en tidsplan och varför man inte kan återrapportera till näringsutskottet och redovisa vilka åtgärder man har för avsikt att vidta. Vi tyckte att det var en bra idé, så att vi känner att man går i den riktning som man tydligen ger uttryck för att man ska gå i. Jag är inte ute efter att sparka in några öppna dörrar. Det brukar oftast innebära att man sparkar i tomma luften, eftersom dörren ändå är öppen. Vad jag försöker göra är att se till att det verkligen finns en öppen dörr och att det finns något bakom den öppna dörren, så att man inte kliver rakt ut i tomma intet. Det är egentligen mitt enda motiv. 23 BORIANA (M) replik: Som riksdagsledamot från oppositionen tycker jag att gör ett bra arbete. Det är oppositionens jobb att kritisera regeringen i alla lägen och hävda att det egna partiet skulle styra landet mycket bättre. Jag tvivlar alltså på att skulle applådera några förslag om de hade kommit före denna debatt. Men skulle ni verkligen ha skött strukturfonderna bättre? , när Socialdemokraterna hade makten, genomförde en granskning av den interna styrningen och kontrollen av strukturfonderna. Den granskningen visade att kontrollen av strukturfonderna var inriktad på regelverk och projektens ekonomiska redovisningar snarare än projektens effektivitet. Granskningen visade också att de organisatoriska lösningarna var så komplexa att de riskerade att motverka en effektiv resursanvändning och kontrollverksamhet. Så det var inte bättre . Jag uppmanar att förlita sig på att regeringen kommer att göra ett riktigt bra jobb. Jag vill också påpeka att regeringen har gjort ett bra arbete och agerat rådigt i förhandlingarna om strukturfonderna. Vi fick ett bra återflöde i förhandlingarna om budgeten, och det är tack vare ståndpunkt att försvara det så kallade gleshetskriteriet som vi kommer att få några pengar att fördela. 24 (FP): Utskottet har i olika sammanhang lyft fram betydelsen av EU:s strukturfondsprogram och de insatser som därigenom görs för regional tillväxt i och också betonat vikten av att de medel som kommer svenska projekt till del ska användas på ett så effektivt sätt som möjligt. Alla i utskottet delar den uppfattningen. granskning har också resulterat i ett antal rekommendationer till regeringen. Det är en mycket värdefull rapport som på ett bra sätt går igenom strukturfonderna och hur man arbetar med dem. Av regeringens skrivelse framgår att det pågående omfattande föreberedelse- och utvecklingsarbetet inom och hos berörda aktörer inför programperioden är stort och noggrant. rekommendationer och granskning kommer att utgöra ett underlag i detta arbete. Vi kan konstatera att de många åtgärder som nämns i skrivelsen syftar till att förenkla för projekten, såväl inom ramen för det nationella handlingsutrymmet som i genomförandet och tillämpningen av EU:s förenklingsåtgärder. Bland dessa åtgärder kan exempelvis lyftas fram en översyn av utformningen av den nationella medfinansieringen av insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden och förbättrade stödsystem och e-tjänster. Vidare framgår att regeringen i detta förenklingsarbete för en dialog med och samt att de myndigheterna nu snart ska redovisa planerade åtgärder för ökad samordning och förenkling. Det är bra. Jag noterar även att regeringen i sitt uppdrag till berörda myndigheter att utarbeta ett förslag till nationellt regionalfondsprogram betonar att programmet ska bidra till en ökad samordning mellan myndigheterna i syfte att främja en effektiv resursanvändning. Regeringen poängterar också vikten och behovet av ett förenklat genomförande och att alla aktörer i genomförandet aktivt bör söka förenklingsmöjligheter i de system som de kommer att förfoga över, såväl på EU-nivå som på nationell och regional nivå. Det är klara besked. Det pågår således ett arbete på olika nivåer där flera aktörer är involverade och gör ett stort arbete. Vi stöder det arbetet och den inriktningen, som enligt vår uppfattning ligger helt i linje med viktiga rekommendationer. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 25 (KD): har onekligen betydelse för de insatser som görs för regional tillväxt i . är vi rörande överens om att det är viktigt att strukturfondsmedlen används på ett så effektivt sätt som möjligt. Därför är förenkling av administrationen kring strukturfonderna en central fråga. har läst , regeringens skrivelse och oppositionens motioner. Efter att ha gjort en samlad bedömning av det materialet kommer vi fram till att vi delar regeringens bedömning att det pågående arbetet inför programperioden 20142020 ligger i linje med rekommendationer. Efter att ha lyssnat på oppositionens lätt kritiska synpunkter inte minst det allvarliga i att efterlysa en tidsplan för de som återstår tills resultatet ska presenteras tvingas jag konstatera att regeringen gav och rätt att tillämpa schablonmässig redovisning av indirekta kostnader, standardkostnader och klumpsummor, väl att notera. Regeringen har därmed skapat förutsättningar för de förvaltande myndigheterna att införa EU:s förenklingsåtgärder. Regeringen har också följt upp detta förenklingsarbete i dialog med berörda myndigheter, som vi har hört tidigare. Tillämpningen av de enklare redovisningsalternativen ligger nu på myndigheterna, och jag förutsätter att myndigheterna prövar de EU-framtagna förenklingsåtgärderna. Det är svårt att bortse från att regeringens pågående förberedelser för programperioden 20142020 faktiskt ligger i linje med rekommendationer. Vi har i debatten hört att regeringen har gett och i uppdrag att samverka i förberedelserna inför den kommande programperioden för EU:s mål som heter Investeringar i tillväxt och sysselsättning. kommer myndigheterna att redovisa de planerade åtgärderna för ökad samordning, och vi får ge oss till tåls . Ett tillkännagivande från om att någonting ska göras hinner knappast justeras innan detta äger rum. Oppositionspolitiken borde därför kanske inriktas på mer centrala frågor än just detta, enligt min ringa bedömning. De berörda myndigheterna påbörjade förenklingsarbetet , och utskottet delar regeringens bedömning att det pågående och kommande arbetet inom och ger förutsättningar för en effektivisering och förenkling av arbetet med strukturfonderna. Det är därför som utskottet avstyrker motionen om ett uttalande av och föreslår att regeringens skrivelse läggs till handlingarna. 26 (S) replik: Jag tycker att kräver lite väl mycket av oppositionen. Vi kan inte gärna ha synpunkter på och behandla saker i kammaren innan vi har fått det material som ska behandlas. Detta material kom , och vi har inte haft någon möjlighet att behandla det . Vi har därför att förhålla oss till när regeringen levererar olika skrivelser och material. Därför tycker jag att det var lite väl tufft. Inledningsvis vill jag tala om att jag inte är av den uppfattningen att allt var bättre förut, som sades i tidigare inlägg. Vad vi gör här just nu är att försöka förbättra det som finns för att det ska bli bättre . Jag är tacksam för att gav uttryck för att han, innan han tog ställning för att ställa sig bakom regeringens skrivelse, läste vår motion och gjorde en samlad bedömning. Jag uppfattade det så. Även om jag tycker att det låter lite otroligt är jag tacksam för detta budskap. känner säkert till, eftersom vi är relativt nya i båda två och drivs av en otålighet och vill åstadkomma resultat och ta beslut, att vad vi är måna om nu är inte att se de förslag som kommer . Jag hoppas att de kommer, men det är inte i första hand det som är det intressanta utan det är när dessa förslag i sin tur ska genomföras och bli verklighet. Det är det som vi vill säkerställa. Jag förutsätter att man från regeringspartierna också vill det eller? 27 (KD) replik: Det stämmer att och jag är relativt nya här i och att vårt arbete präglas av otålighet. kommer vår otålighet att kunna stillas. Jag vill gärna säga att jag inte en sekund tvivlar på goda vilja att bidra till att det blir så bra regler som möjligt för att dessa fonder ska användas så effektivt som möjligt. Jag tror att vi är överens om detta, och jag tror att åsiktsskillnaderna mellan oss är mycket små i fråga om detta. Det är alldeles riktigt att era motioner skrevs innan ni hade sett allt material. Det har jag full respekt för. Men denna debatt har varit ganska lång och omfattande, och jag tycker att den nu har kommit till en punkt då vi kan avsluta den. 28 (S) replik: Jag ser fram emot att vi får detta . Då får vi se om det finns anledning att återkomma i något läge. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 9 § Granskning av grönbok om klimat- och energipolitiken till 2030 Föredrogs näringsutskottets utlåtande /13:NU24 Granskning av grönbok om klimat- och energipolitiken till 2030 (KOM(2013) 169). 29 (S): Vi ska nu debattera näringsutskottets utlåtande 24 om granskning av om klimat- och energipolitiken till 2030. Låt mig inledningsvis yrka bifall till reservation 1 som är gemensam för Socialdemokraterna, . Inte sällan beskrivs utmaningarna att klara att möta och avvärja hoten mot de globala miljö- och klimatförändringarna som de största utmaningar som vi står inför. Det stämmer att de är svåra, tuffa och utmanande men inte desto mindre nödvändiga. Alternativen är nämligen så ohyggligt mycket värre. För att kunna bli framgångsrik inom klimat- och miljöområdet krävs naturligtvis internationella överenskommelser, eftersom merparten av de problem vi talar om i alla avseenden är gränsöverskridande. Det faktum att EU lyckades enas om de så kallade 20-20-20-målen var ett framsteg i kampen för en klokare klimat- och energipolitik, i första hand på europeisk nivå. Denna uppgörelse gav och ger en tydlig ram för energi- och klimatpolitiken . Mycket tyder på att EU kommer att klara åtminstone två av de tre mål som sattes upp. Målen för utsläppsreducering och andelen förnybar energiproduktion kommer att uppnås allt talar för det däremot inte målet om 20 procents energieffektivisering. Den nu aktuella grönboken från EU är naturligtvis ett uttryck för kommissionens insikt om att nya mål för energi- och klimatpolitiken för tiden och för att nå målen till 2050 måste formuleras nu och att det är bråttom. Det är dags att ta nästa steg inom europeisk energi- och klimatpolitik. Vi har inte råd att vänta. Därför är kommissionens ambitionstakt vad avser tidplanen för nya förslag minst sagt ambitiös. Från vår sida hälsar vi med tillfredsställelse att kommissionen nu startar detta viktiga och nödvändiga arbete. Vi välkomnar därför också regeringens positiva inställning till ett bindande mål för minskningen av växthusgasutsläppen till 2030. Vi anser dock att vi för att nå målet till 2050, det vill säga en minskning av utsläppen av växthusgaser , inte bara behöver fastställa bindande mål utan också slå fast mål . På så sätt kan vi skapa en tydlig utvecklingstrappa , och vi ger alla aktörer en bild av vad som krävs och vad som måste göras. Det är inte minst viktigt för att aktörerna inom energiområdet ska få stabila och fasta spelregler att förhålla sig till, eftersom det underlättar nödvändiga investeringar för framtiden. Det är investeringar som vi kommer att behöva om vi ska klara energi- och klimatutmaningarna och skärpa konkurrenskraften för europeisk och svensk energisektor. Vi menar också att målet till 2050 bör vara i den övre delen av målintervallet, det vill säga . Vi socialdemokrater anser att ska stå för en progressiv energi- och klimatpolitik, en politik som vi ser också stärker vår konkurrenskraft och bygger broar till fler nya jobb och välfärd i . Vi vill se ett fossilfritt samhälle och därför en långsiktigt förnybar energiproduktion. Vägen dit innebär inte bara tuffa utmaningar utan också stora möjligheter. För att vi ska nå dessa nödvändiga mål krävs det tydliga, ambitiösa och bindande mål på fler områden än att minska utsläppen av växthusgaser. Vi är fast övertygade om behovet av bindande mål även när det gäller andelen förnybar energiproduktion och inte minst när det gäller energieffektivisering. Regeringens och utskottsmajoritetens inställning att på djupet utreda och analysera behovet och konsekvenserna av bindande mål för förnybart och energieffektivisering är alldeles för passiv och visar på att man inte riktigt tror på politiken som verktyg för att förändra. Om vi ska lyckas klara de utmaningar vi har på energi- och klimatområdet kan politiken inte förhålla sig passiv utan måste gå före på vissa områden. Ett lyckat exempel har bland annat varit industrins energieffektiviseringsprogram. Visst är utredningar och analyser viktiga för att undvika suboptimeringar och andra negativa konsekvenser, och att säkra europeisk konkurrenskraft är självklart. Att ifrågasätta bindande mål på dessa områden är dock som vi ser det inte ett framkomligt alternativ. Som ett exempel på hur man kan stimulera en satsning på produktion av förnybar energi har vi bland annat pekat på möjligheten att höja ambitionen inom ramen för det svensk-norska elcertifikatssystemet. Just det faktum att vi har saknat bindande mål för energieffektivisering , samt regeringens näst intill reflexmässiga motstånd mot detta, tror vi sannolikt är starkt bidragande till att målet inte kommer att nås. Kort sagt är vi övertygade om vikten och behovet av bindande mål på samtliga tre områden. Annars kommer den utveckling vi alla vill se inte att komma till stånd. Vi socialdemokrater är också fast övertygade om att detta, rätt utformat, mycket väl går att kombinera med bibehållen konkurrenskraft för svenskt och europeiskt näringsliv och inte minst för industrin. Att som majoriteten förespråkar göra ingenting, eller i varje fall väldigt lite, gagnar inte utvecklingen på något sätt inte för miljön och inte för och jobb och konkurrenskraft. Till den som förhåller sig passiv måste frågan ställas: Vad är alternativet? Avslutningsvis ska jag säga någonting om behovet av satsningar på infrastrukturen inom det här området. Här ligger kanske en av de största, alternativt den största, utmaningen. Detta gäller såväl forskning och utveckling som ny teknik och investeringar. För att nå de mål vi ställt upp kommer det att krävas mycket stora investeringar i infrastrukturen inom EU. Det handlar om förutsättningarna för en integrerad europeisk energimarknad, om leveranssäkerhet och om förutsättningar för ett nytt såväl produktionsmönster som konsumtionsmönster. Då är det viktigt att vi prioriterar satsningar och investeringar i infrastruktur som stöder den utveckling vi vill se, inte en utveckling som låser in i ett fossilbränsleberoende. Avslutningsvis, fru talman, yrkar jag än en gång bifall till reservation 1. 30 (MP): Vi debatterar om ett klimat- och energiramverk till 2030, vilket ska staka ut vägen till en ny uppgörelse kring energi- och klimatpolitiken bland EU:s medlemsländer. Alliansregeringen säger ofta att klimat- och miljöutmaningen är för stor för att bara ska agera och att det behövs politiska beslut på en högre nivå, såsom i EU. När vi nu fastställer den svenska ståndpunkten om EU:s nya klimat- och energimål till 2030 väljer dock alliansregeringen att inte ställa sig bakom de medlemsländer som vill ha skarpa mål för klimat, förnybar energi och energieffektivisering. har högre ambitioner än så. Den väljer att inte stödja nya bindande mål om förnybar energi och energieffektivisering utan skriver bara vagt att man vill utreda frågan vidare trots att regeringen konstaterar att de bindande målen för har varit avgörande för utvecklingen av förnybar energi . Ska detta tolkas som att regeringen sänker ambitionerna för förnybar energi? Om de nuvarande målen är en förklaring till att den förnybara energin utvecklas som och regeringen inte förespråkar en fortsättning på de målen är frågan vad regeringen ser för framtid för den förnybara energin i och . ligger långt fram vad gäller utvecklingen av förnybar energi, tack vare goda förutsättningar och en historisk utbyggnad av förnybar energi. Med halva energisystemet förnybart är det dock fortfarande hälften av vår energi som inte är hållbart producerad. är energisystemen alltmer integrerade, och energimixen kan inte enbart studeras utifrån ett nationellt perspektiv. Om använder energin smartare och därmed kan minska energianvändningen kan vi, i kombination med en ökad förnybar energiproduktion, ge ett viktigt bidrag för klimatet genom att exportera förnybar el till de länder som har kolkraft. Att regeringen inte väljer att stödja bindande mål för förnybar energi och energieffektivisering är olyckligt både för klimatet och för företagens möjlighet att skapa nya, gröna jobb. skriver i grönboken att förnybar energi krävs för att vi ska klara tvågradersmålet. Ett mål om minskade klimatutsläpp stärks om det upp av mål om förnybar energi och energieffektivisering. står inför stora investeringar i ny energi- och elproduktion. Att bygga förnybar energi, som solenergi och vindenergi, är billigare än ny kärnkraft, och politiken behöver vara tydlig med att det är mot ett helt förnybart energisystem vi ska gå. Den kilowattimme som inte behöver produceras är alltid den billigaste och miljövänligaste. En analys av målen till 2020 visar att energieffektiviseringsmålet om inte kommer att nås, och en förklaring är att det målet till skillnad från de andra två inte var bindande. I utvärderingen av de tre mål vi har är det tydligt att det är målen som är bindande som ger effekt. Just därför behöver vi nya bindande mål till 2030. Det behövs också en politik för att hushåll och företag ska kunna minska sin energianvändning och sänka kostnaden på sin elräkning. föreslår tillsammans med Socialdemokraterna och tre bindande mål för klimat, förnybar energi och energieffektivisering. Vi är eniga om att målet är ett fossilfritt samhälle där energisystemet är till förnybart. EU:s klimatmål måste vara mer ambitiöst än det kommissionen föreslagit för att det ska bli möjligt att nå målet med utsläppsminskningar på till 2050. Vi förespråkar att klimatmålet till 2030 sätts för att ge förutsättningar att nå det högre spannet av målet.