prot · H10945 · 2013-12-12 00:00:00 — Vi fyra lyckades, mycket tack vare min egen partiledare, få en energiuppgörelse som vi gärna ser att inte minst Socialdemokraterna framgent är med på. På så sätt kan det näringsliv och de konsumenter vi har få långsiktighet också i de frågorna. 143 (S) replik: Jag lyfter upp frågan om bred samverkan, om att komma framåt vad gäller miljöpolitiken och de utmaningar vi står inför med långsiktighet och så vidare. Oavsett vilken av allianskollegerna jag då möter landar det hela alltid i Miljömålsberedningen. Jag har presenterat ett antal förslag som vi socialdemokrater står bakom och som jag vet att andra partier i regeringen också står bakom. Jag har sagt både och tidigare att jag och Socialdemokraterna försöker bidra konstruktivt i Miljömålsberedningen, absolut, men det är en mycket begränsad form och en speciell typ av samarbete. Det är en beredning där en från varje parti deltar – alla partier är inte ens med i beredningen. Vi försöker bereda ärenden, vi har ganska kort om tid, vi har lite resurser och vi pressar fram betänkanden som vi lämnar till den sittande regeringen. Sedan gör den nuvarande regeringen precis vad den vill med det som Miljömålsberedningen har lagt fram. Det som blir till aktiva förslag i form av propositioner i sker det över huvud taget inget samarbete kring. Där finns inga utsträckta händer för att hitta långsiktiga och breda lösningar. Det är det steget jag talar om. Det är då man visar regeringsduglighet. Det är då man visar att man faktiskt vill ha långsiktiga spelregler och en miljöomställning som är på riktigt. Då behöver vi också se resultat. Det är det vi saknar i allt det arbete som Alliansen påstår görs. 144 (KD) replik: Jag vet inte om jag ska bortse från den sista passusen, för det är sådant som ibland gör det lite svårt att ta den här diskussionen. Låt mig i stället gå in på det andra som sades. Jag kan då konstatera att för mig är det precis tvärtom. Det regeringen gör är att ha en miljömålsberedning som tar sig an de komplexa och svåra frågorna. Vårt miljömålssystem inbegriper ju i princip allt miljöarbete. Vi tittar på alla mål, och sedan får vi i Miljömålsberedningen – jag säger vi eftersom är med där – ansvaret för att på område efter område jobba fram lösningar utifrån en prioritering som finns. Med förlov sagt tilltror jag att tala för socialdemokratin i Miljömålsberedningen, precis som jag har fått förmånen och ansvaret att tala för . Det vi kommer fram till där väger oerhört tungt om vi är överens. Det hamnar sedan på ett regeringssammanträde i form av en proposition och kommer hit till kammaren. Då tar vi gemensamt ansvar för det vi har varit överens om. För mig är detta ett gediget och grundmurat arbetssätt. kan man tycka att vi har ont om tid i Miljömålsberedningen, men jag vet dem som tycker att vi har på oss. Jag kan dela vånda ibland när jag själv konstaterar vad jag har att hantera, precis som i utskottsarbetet. Jag är själv med i de sammanhangen. Men har nog något enklare att fördela arbetsuppgifterna på andra för att själv kunna koncentrera sig på det jag tycker är vårt viktigaste uppdrag, med förlov sagt. Miljö- och jordbruksutskottet är viktigt, men jag tror att Miljömålsberedningen är det viktigaste vi nu kan ägna oss åt för att gemensamt komma framåt. 145 (S): Vi debatterar budgetens utgiftsområde 20 och vilka prioriteringar och satsningar som ska göras. Frågan är inte bara om det är rätt väg och rätt satsningar som regeringen valt. Frågan är: Blir det som regeringen tänkt sig, och omsätts pengarna i de ambitioner som regeringen har? Flera talare från regeringssidan har nämnt att det ska vara kostnadseffektiva förslag. Det är enorma summor av medborgarnas pengar som vi satsar. Då är det rimligt att ställa sig frågan: Blev det som tänkt, eller ska vi använda resurserna på ett annat sätt för att åstadkomma det vi vill? Det var intressant att höra berätta om politik. Man ska betänka att det är den här politiken och det här partiet som minoritetsregeringen lutar sitt styrande mot. Det är rätt fantastiskt. Jag har haft förtroendet att få arbeta i miljö- och jordbruksutskottets utvärderingsgrupp . Som sade är det ett intressant och lärorikt uppdrag. Det mesta av jobbet utförs av våra eminenta tjänstemän på utredningstjänsten och miljö- och jordbruksutskottets eget kansli. De gör ett fantastiskt bra jobb, som också sade. Utgångspunkten i utvärderingsarbetet är att gruppen ska titta på kopplingen mellan mål, gjorda insatser, uppnådda resultat och regeringens anslagsfördelning för att kunna göra prioriteringar i den budget vi här diskuterar. Det är kanske en utopisk önskan att det ska fungera på det sättet. Men det är dock en strävan. Mycket av det här resultatet kan man använda nästa gång man diskuterar budgeten. Ska det vara möjligt att följa upp och utvärdera enligt denna tankegång måste det finnas tydliga mål, delmål och indikatorer på olika områden. Dessutom måste resultatredovisningen kopplas till de tänkta målen och indikatorerna om det ska kunna ske en bra utvärdering. Om målen, delmålen eller indikatorerna är otydliga är det svårt att utvärdera. På samma sätt är det om resultatredovisningen inte knyts till de eventuella ambitioner regeringen har. Då är det omöjligt för regeringen att säga om deras satsning fick avsett resultat och var kostnadseffektiv. I utvärderingsgruppen har vi under alla år drivit dessa frågor gentemot departementet. Jag ska vara lite positiv nu och säga att det går framåt. Det fortsätter att utvecklas på den här sidan. Målen blir lite tydligare. Delmålen kommer fram. Resultatutvärderingen blir bättre. Men om det ska fortsätta i nuvarande takt dröjer det ytterligare innan vi får ett bra underlag när vi ska utvärdera regeringens och beslut gentemot det regeringen utför. I årets utvärdering av utgiftsområde 20 finns ett antal punkter som återkommer från tidigare utvärderingar. Det gäller bland annat utformningen av resultatredovisningen. Det är svårt att utläsa vilka resultat som eventuellt har uppnåtts inom vissa områden. Vad gäller regeringens satsning på hållbara städer kan vi konstatera att regeringen inte gör någon bedömning alls av satsningens utfall. Gruppen noterar också att regeringen inte lämnat förslag om hur det samlade överskottet av utsläppsrätter ska hanteras. Jag vet inte för vilken gång i ordningen vi påtalar detta för regeringen. Sedvanligt skriver vi i gruppen att vi utgår från att regeringen återkommer till med förslag på hur detta ska hanteras. Ett stalltips från mig är att regeringen inte kommer tillbaka till med något förslag. På kemikalieområdet efterfrågade utvärderingsgruppen en konsekvensredovisning när den extra satsning som regeringen gjorde avslutades. Vi undrade bland annat hur den kompetens skulle tas till vara som byggdes upp i samband med satsningen på att driva kemikaliefrågorna i EU. Denna kompetens har nämnts förut i debatten. Det var en mycket viktig fråga vi ställde. Vi tyckte att vi var värda en redovisning. Men någon konsekvensanalys kom tyvärr inte. Det är bara att hoppas att den här frågan beaktas när man lägger upp budgeten. Av regeringens resultatredovisning framgår det att det inte är möjligt att nå kvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag till 2021 med beslutade stödmedel. Klarar vi inte av detta kan det innebära kraftiga ekonomiska sanktioner från EU. Utskottet genomförde 2011 en uppföljning av statens insatser på detta område, en uppföljning som uppmärksammades på många nivåer. Regeringen tog tag i frågan och identifierade vissa åtgärdsbehov, men mer måste till. Inte minst handlar det om vikten av förstärkta insatser för restaurering av vattendrag samt vikten av att följa upp de insatser som görs. har utredningen som regeringen tillsatte för att se över reglerna för vattenverksamheten lämnat ett delbetänkande. Där framgår det att de vattendomar som avkunnades inte riktigt ligger i tiden. Utvecklingen och kunskapen har tagit ytterligare ett steg även på detta område, trots att vissa hävdar motsatsen. Beaktar man utredningsförslaget finns det stora möjligheter att ta ett stort kliv mot en ökad biologisk mångfald. Den skrämselpropaganda som drivs av kraftbolagen hoppas jag att de flesta kan se igenom. Det finns ingen som tror att man kan riva upp och ompröva alla tillstånd på en gång. Detta måste naturligtvis ske allteftersom. Det måste göras en prioritering, så att vi får en så stor ökning av den biologiska mångfalden som möjligt för de pengar vi satsar där insatserna görs. Även vattenverksamheten ska prövas gentemot . Det måste vara svårt att argumentera emot detta. Vattendirektivet ska egentligen vara uppfyllt till 2015, men kan få undantag och få en längre respit för genomförande . Det är den tidpunkten som de flesta räknar med. Vi kan då inte vänta med åtgärder ända till 2021, utan arbetet måste ske . Även om får ett undantag och åläggs uppfylla vattendirektivet till 2021 hinner vi annars inte göra det i alla fall. Då kommer vi att drabbas av sanktionsavgifter, och kraftbolagen kommer inte att betala dessa med sina stora vinster, utan de kommer att drabba oss skattebetalare. Det finns problem i regeringens resultatredovisning inom detta budgetområde, precis som inom budgetområde 23, som ska debatteras. Det gäller målbeskrivningar, indikatorer, resultatredovisning och frågor som ej besvaras trots att vi ställt dem under ett flertal år. Men sett , herr talman, har utvecklingen av utvärderingsjobbet och samarbetet med departementet blivit allt bättre, även om jag lyft fram problemen här, vilket kanske är ganska naturligt från oppositionens sida. Min förhoppning är dock att vi tillsammans ska få fram ett bra arbetssätt som stärker riksdagsarbetet. Att nå dit är en grundbult för att få ett bra utvärderingsjobb. Vi i ska sätta tryck på regeringen, så att våra skattemedel används på ett effektivt sätt utifrån de intentioner och beslut som tagits här i , oavsett färg på sittande regering. 146 (C): Det var ett intressant replikskifte förut mellan och . Jag vill ansluta lite till detta i ett kort inlägg. Det handlade om Miljömålsberedningen. Vår parlamentarism i är att regeringen bereder och lägger fram förslag och att diskuterar och beslutar. föregås det av utredningar där olika representanter för partier kan delta. Sedan har vi några kontinuerliga beredningar som jobbar . Vi har Miljömålsberedningen och Försvarsberedningen. De beredningarna jobbar med frågor som är väldigt viktiga där vi tycker att det är en styrka om vi i vårt rätt lilla land tillsammans kan komma fram till en så stor samsyn som möjligt. Det är ett bra tänkesätt. Förutsättningarna för att komma fram till samsyn i väldigt viktiga frågor ökar om partier kan vara med och bereda de frågorna. Jag tror att regeringen då lägger fram bättre beslut och att det är större förutsättningar för att vi kan komma fram till en samsyn i . Naturligtvis kan oppositionen tacka nej till att ingå i en sådan beredning som regeringen vill öppna för partier, vilket var inne på. Jag visste inte riktigt att Socialdemokraterna egentligen inte gillar att bli inbjudna till Miljömålsberedningen för att diskutera hur vi ska utforma våra viktiga miljömål. Jag är lite förvånad över det. Jag sitter själv i Försvarsberedningen. Försvarsfrågorna är väldigt viktiga för . Jag ser det som en stor styrka att vi där har en gemensam ingång att försöka hitta en bred samsyn i försvarspolitiken, i omvärldsanalysen och om försvarets inriktning så långt möjligt. Det är den gemensamma uppfattning jag vet från riksdagspartierna att det är bra att regeringen bjuder in till Försvarsberedningen och att den kommer med förslag som ska vara så brett förankrade som möjligt. Jag tycker precis på samma sätt att miljöfrågorna är otroligt viktiga. Det finns starka gemensamma intressen. Det är en styrka att Miljömålsberedningen finns, att partierna bjuds in och att man deltar för att så långt möjligt hitta vad man får för bred samsyn i de viktiga miljöfrågorna. Jag ska nu göra en övergång till nästa diskussionsblock om lantbruk och livsmedel, där jag själv har en fundering. Livsmedelsfrågorna i bred bemärkelse handlar om hur vi hushållar med våra begränsade naturresurser, vår och våra betesmarker. Det handlar om hur vi ser på global livsmedelssäkerhet och hur vi tycker att det svenska jordbruket ska fungera på en mycket tuff marknad. Det skulle kunna vara ett bra område att också lyfta fram i till exempel en livsmedelsberedning. Jag uppfattar att väldigt många partier och organisationer i samhället är positiva och tycker att jordbruks- och livsmedelsfrågorna är väldigt viktiga. Det är en ko på isen. Produktionen av världens mest miljövänliga livsmedel minskar. är det mest importberoende landet i , vilket hotar vår säkerhet i ofärdstider. Den tanken har jag fört fram i olika sammanhang och i någon debattartikel. Det är roligt att få ha sagt det även från talarstol. Vi är inte där . Vi har en utredare som jobbar med frågorna. Det finns diskussioner om utredningen. En beredning är en spännande tanke. Det är bra med försvarsberedning, och det är bra med miljömålsberedning. Kanske kan tiden mogna till en livsmedelsberedning . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 13 § Areella näringar, landsbygd och livsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (prop. 2013/14:1 delvis) föredrogs. 147 (S): Vi ska nu debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Det händer väldigt mycket inom det området just , och det är spännande att följa utvecklingen. Det pågår nu ett febrilt arbete med att implementera den nya jordbrukspolitiken. Jag förstår att det inte kan vara en enkel materia att få alla reformer och system att fungera effektivt och att man inte slår ut och påverkar de sektorer som är aktiva . Även om regeringen är lite försenad med sitt arbete ska det bli spännande att få ta del av den slutliga produkten. Vi har flera reservationer i betänkandet. Jag yrkar för tids vinnande bifall till reservation nr 5, så har jag det gjort. Även om vi nu ser ett arbete om jordbrukspolitiken från regeringen är det ingenting som man prioriterar. Landsbygd och lantbruk kommer långt ned på listan. Det ser vi också i och med att landsbygdsprogrammet kommer att minska ganska drastiskt. Konsekvenserna kommer inte att låta vänta på sig. Jag tror att vi kommer att få se att väldigt många lantbrukare kommer att få väldigt svårt att klara sig. Det kommer i förlängningen att få stora konsekvenser för den biologiska mångfalden och för det kulturlandskap som vi har på många olika områden i . Ett exempel är mitt hemlän där vi har en skärgård med ett rikt miljöliv och ett viktigt kulturlandskap. Många företagare kommer att ha oerhört svårt att klara sig nu när regeringen har varit tydlig med att ett antal anslag till dessa väldigt utsatta områden kommer att försvinna och med största sannolikhet , och ingen vet hur systemet kommer att se ut efter det. Det är ett oerhört stort problem att regeringen inte prioriterar landsbygdsprogrammet utan gör en sådan neddragning . Vi socialdemokrater vill stärka landsbygdsprogrammet. Vi tycker att det är viktigt att man premierar jobb och utveckling på landsbygden. Vi har därför skjutit till 371 miljoner för att stärka landsbygdsprogrammet. De pengarna finns under anslag 1:18. Sedan regeringen tillträdde har antalet arbetade timmar i jordbruket minskat . Det motsvarar 15 000 jobb som har försvunnit inom sektorn. Utvecklingen borde ha varit den motsatta. Regeringen har för plockat fram en politik för landsbygden och den Matlandetsatsning man gjorde. Där sade man att Matlandetsatsningen skulle ge 20 000 nya jobb till 2020. Min fundering nu är: Innebär det att man måste plocka fram 35 000 jobb till 2020? Då har vi ett ganska stort jobb att göra om vi ska klara de målsättningarna. För oss socialdemokrater är det oerhört viktigt. Det är oerhört viktigt att vi skapar arbetstillfällen i hela . Då är jordbruket helt avgörande för människors möjligheter att bo och arbeta på landsbygden. Vi vill se till att näringslivet och landsbygden utvecklas. Det måste ske genom att vi har miljöstöd som är rätt riktade och att vi har system som är enkla att förstå sig på. Förutom att vi vill utveckla landsbygden vill vi också stärka samhället som helhet. Vi socialdemokrater är för att utveckla välfärden och att utveckla livskvaliteten generellt i samhället. Därför arbetar vi för att höja kvaliteten på den mat vi äter. Den svenska matproduktionen har generellt högre miljökrav och högre djurskyddskrav. Den har därför också en väldigt god kvalitet. Det är viktigt att vi har en stark livsmedelsproduktion i landet så att de mervärden vi har också kan förädlas och utvecklas inom landet. Vi menar att det är någonting som samhället i större utsträckning måste vara tydligt med. Vi vill driva på en utveckling där offentlig upphandling i större mått tar hänsyn till hög kvalitet och där man ibland ser till de svenska mervärden som finns när man upphandlar. Det är någonting som är oerhört viktigt. Vidare vill vi i stället för satsningen Matlandet skapa en organisation som vi har gett arbetsnamnet Svensk mat. Här vill vi bjuda in intresseorganisationer och näringsliv för att på så sätt skapa en gemensamhet. Vi kan kalla det branschprogram eller någonting annat – det är inte namnet som är det viktiga. Men det vi behöver är en organisation som styrs och leds av näringsliv, stat och intresseorganisationer för att på så sätt jobba med och utveckla näringen, stärka konkurrenskraften och se till att stimulera både investeringar och annat. Det här är oerhört viktigt, för i grund och botten handlar det om att vi vill ha svensk produktion av livsmedel och vill skapa arbetstillfällen i . Vi socialdemokrater vill – lite grann där slutade – ha en svensk livsmedelsstrategi. Vi vill ha en livsmedelsstrategi som sätter tydliga mål för vart vi vill och hur vi ska nå dit. Det handlar om att vi vill stärka konkurrenskraften för svensk matproduktion. Målet måste vara att öka livsmedelsproduktionen så att vi kan konsumera mer inhemska produkter, både ur ett sysselsättningsperspektiv och ur ett miljöperspektiv. Vi ser också att ekologisk odling är någonting som bör premieras. För det första menar vi att den ekologiska odlingen i många fall är bättre eftersom den påverkar miljön mycket mindre. Det handlar om att vi använder mindre kemikalier, vilket är bra både för vår egen hälsa och för den biologiska mångfalden. Vidare påverkas jordbruket och klimatet avsevärt mycket mindre med ekologisk odling. För det andra tror vi att vi med ekologisk odling som nisch kommer att kunna specialisera oss och på så sätt göra det svenska jordbruket ännu mer konkurrenskraftigt. Därför behövs det stimulanser för att stärka ekoproduktionen i . Förutom att stötta ekoproduktionen vill vi hitta olika sätt att stimulera småskalig livsmedelsproduktion. Vi ser runt om i landet att på de ställen där man har lyckats bygga upp en fungerande småskalig livsmedelsproduktion har landsbygden i mycket större utsträckning fått mer liv och blivit mer livaktig. Därför är det oerhört viktigt att vi stimulerar den småskaliga livsmedelsproduktionen och är tydliga med stimulanser till den. Slutligen, herr talman, finns det ytterligare ett område som bör beröras och förtydligas. Vi måste jobba med att öka efterfrågan på förnybar energi. Här har landsbygden en oerhörd potential, och jag tycker att det är bekymmersamt att vi ser att det går i motsatt riktning. Med ett starkt jordbruk kommer vi att få en ökad produktion av bioenergi. Därför är det viktigt att det även här finns en tydlig målsättning och tydliga ambitioner. Vi socialdemokrater föreslår ett metanreduceringsstöd som skulle göra det möjligt för lantbrukare att skapa energi och en förnybar energikälla, få ytterligare intäkter och få miljövänlig gödsel. Det här är oerhört viktigt för att ge det svenska jordbruket en stark konkurrenskraft. Regeringen har här föreslagit en försöksverksamhet i . Man skjuter till ett antal miljoner och säger att det är en stor biogassatsning. Jag tycker att den satsningen snarare är ett uttryck för att det är som styr miljöpolitiken och inte , vilket är genomgående i hela den svenska jordbruks- och landsbygdspolitiken. 148 (MP): Vi debatterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU2, Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Jag vill yrka bifall till reservationer nr 3 och 6. Låt mig börja med en aktuell fråga, djurskyddet. Med anledning av den senaste tidens avslöjanden, om kycklingar och om grisar som far illa, känns det angeläget att få presentera att vi i budget föreslår ett djurskyddspaket på . Det handlar om ökade djurskyddskontroller och att stärka djurskyddsarbetet på . När den borgerliga regeringen lade fram sitt budgetförslag satt vi redo att ta emot förslaget och granska det. Då upptäckte jag till min stora förvåning att det fattades inte några hundra miljoner, som diskussionen dittills hade gällt, utan hela 1,3 miljarder. Inte ett pip hördes från regeringshåll. Dagen efter kom ett glatt pressmeddelande från om att det nu var dags att förlänga miljöersättningar till ekologisk odling, bete och vall. Lite längre ned i samma pressmeddelande stod det: De ersättningar som inte kan förlängas är bruna bönor på , hotade husdjursraser, miljöskyddsåtgärder, minskat kväveläckage, natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet, skyddszoner, skötsel av våtmarker, naturfrämjande insatser på , natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet. Det är katastrofen. Effekterna börjar synas . Den öländska odlingen av bruna bönor riskerar att slås ut. Ser vi de sista fjällkobesättningarna nu? De så kallade mosaikmarkerna i vissa skärgårdar, bland annat , riskerar att växa igen. Olika åtgärder för att minska övergödning blir utan stöd. Den biologiska mångfalden riskeras. De redan hårt trängda samerna blir utan ersättning för att sköta renbetesvallar. Sammantaget innebär regeringens jordbrukspolitik ett dråpslag för miljön och för kultur i det svenska odlingslandskapet. Det är lätt att riva ned. Det är bland annat mot denna bakgrund vill se en samlad nationell jordbruks- och livsmedelsstrategi. Vår vision är ekologisk produktion. Den synen präglar vår reservation. Många människor i vårt land vill främja lokalt odlad mat, med alla de fördelar det innebär i form av kortare transporter och en icke anonym mat. Vi vill att regeringen tar fasta på detta och tar fram förslag för att stötta lokalsamhället. Vi vill också att regeringen verkar för en omläggning av EU:s jordbrukspolitik till ett ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbart jordbruk. Det kanske är på sin plats med en beskrivning av vad som avses med ekologiskt jordbruk. Det innebär odling och djurhållning där man eftersträvar miljöhänsyn, resurshushållning och en hög självförsörjningsgrad. Vad gäller både växtnäring och foder utnyttjar man främst på platsen givna och förnybara resurser. Kemiska bekämpningsmedel och lättlöslig handelsgödsel används inte i ekologisk odling. Arbetssättet är helt inriktat på att arbeta förebyggande, i stället för att tvingas hantera problem, eftersom det ekologiska jordbruket inte har kemin att ta till och kunna korrigera med. Växtskyddet baseras i stället på en varierad växtföljd. med sin blandning av gräs och kvävefixerande baljväxter spelar en avgörande roll för växtnäringsförsörjningen. Tillsammans med en anpassad jordbearbetning och mekanisk ogräsbekämpning är växtföljden viktig för att hålla ogräs och skadegörare på en hanterbar nivå. Inom den ekologiska djurhållningen anpassas djurtätheten till gårdens förmåga att producera foder. En djurtäthet som är anpassad till den tillgängliga spridningsarealen för stallgödsel ger möjlighet till ett effektivt utnyttjande av innehållet i gödseln och minskad risk för växtnäringsförluster.