prot · H10940 · 2013-12-05 00:00:00 — Den lilla osäkerhet som också finns när det gäller handlar inte om att vill öka anslagen dit; de vill minska anslagen när det gäller avgifter till våra internationella organisationer. Då blir jag naturligtvis nyfiken på vilka. Vilka internationella organisationer tycker man har misskött sig? Är det som man tycker att vi ensidigt ska dra ned på? Det vore intressant att se. Helt kort, i fråga om den andra reservationen från , är jag förvånad över att just tycker att vi ska minska Sverigefrämjandet, att vi ska minska arbetet med att stärka bilden av i resten av världen genom att dra in resurser till . Det är en spännande kommentar i deras reservation. För del vill jag med dessa kommentarer yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 10 (MP) replik: Det låter kanske lite mer dramatiskt än vad det egentligen är. Vi har en långtgående samsyn, vilket har sagts fler gånger tidigare under debatten. När det gäller klimatdiplomati har jag ändå lite svårt att förstå bagatellisering av förslag. I har vi världsledande klimatforskning, inte minst här i med och som kommer med spännande innovativa lösningar som väcker uppmärksamhet världen över men som inte har spelat in i tillräcklig grad för . Här skulle naturligtvis de 10 miljonerna kunna – höll jag på att säga – bli en liten tuva som stjälper ett stort lass, fast tvärtom. Det skulle kunna ha en visserligen liten effekt – i de stora statsbudgetära sammanhangen är 10 miljoner lite – men vi vill pröva det. När det gäller att enbart skulle vara hänvisade till projektanslag har rätt. Jag hårdrog det för mycket, men vi tycker att det är viktigt att de får ännu mer av de 5 miljoner som vi vill återta av besparingarna för att de ska kunna bli mindre beroende av projekt. får rätt på den punkten. I fråga om vilka anslag vi vill dra ned är det återigen små korrigeringar i det stora sammanhanget. skulle vi till exempel kunna tänka oss. Vi tycker nämligen att det gör är så viktigt att det kan prioriteras mer. Ungefär så har vi tänkt. 11 (C) replik: När man lyssnar på låter det nästan som att inte gör någonting på klimatområdet. Vi har faktiskt haft en lång rad olika aktiviteter. stod till exempel värd för + 40 för att minnas det första globala miljömöte som hölls i FN:s regi. Vi har också spelat in i många aktiviteter kopplat till den process som pågår på klimatområdet, nu senast inför . På utrikesutskottet har vi hört om arbete i och de intressanta insatser har gjort för att ta fram underlag och säkerställa att vi kommer vidare på klimatområdet när det gäller kortlivade gaser. Det finns alltså en lång rad olika områden där gör skillnad, och vi har flera mycket duktiga klimatambassadörer som verkar. Den stora utmaningen, herr talman, är inte att få en ny hatt på någon person utan att säkerställa att UD använder den klimatmöjlighet som finns i hela sitt arbete där ute för att bygga upp just stöd för kommande klimatöverenskommelser. Det är det som är viktigt, inte att det nödvändigtvis finns fler personer. De personer som finns ska ha tydliga uppdrag att arbeta med klimatfrågorna. Det är lite intressant att hanterar budgeten så att de delar ut ett par miljoner, vilket är vällovligt, till , men de har inte riktigt klart för sig varifrån pengarna ska tas, hur det ska finansieras. Det skulle väl kunna vara . 12 (MP) replik: och jag kanske lever i lite olika världar. Jag ser mycket få referenser till spännande svenska initiativ i den internationella klimatdebatten. Vi har kunnat se de synnerligen begränsade framstegen vid i , så nog finns det utrymme för mer klimatdiplomati. För att gå tillbaka till den kan jag nämna att i , när var ordförandeland i EU, lovade att det skulle bli additionella medel, utöver biståndsmedlen, till klimatsatsningar i syd. Det löftet har inte uppfyllts. Visst finns det saker på den negativa sidan att titta på. Tyvärr finns det mycket få spännande initiativ trots att vi har de världsledande klimatforskarna i med Greenhouse Development Rights och så vidare. Utifrån det skulle det kunna tas initiativ, men så sker inte från svensk sida. Varför inte pröva det? Jag har stor respekt för det kunnande som finns bland svenska klimatdiplomater, och jag tror att de skulle kunna göra väldigt mycket. Vad beträffar har vi olika syn på det. Vi fick vid utrikesutskottet en föredragning av , och de var ganska kritiska mot regeringen och ansåg att man gör för lite och inte ägnar sig åt exempelvis de långsiktiga växthusgaserna utan bara de kortsiktiga. Det ges otydliga direktiv till myndigheter. Den bild jag fick var att det var fråga om ganska mycket kritik och att man från svensk sida hade kunnat göra mycket mer i . Även där skulle antagligen klimatdiplomater kunna spela en positiv roll. 13 (C) replik: Vi har klimatdiplomater. Vi har flera som jobbar som klimatdiplomater. De arbetade intensivt inför , och det var alldeles tydligt att gjorde skillnad i det sammanhanget. Inte minst var det tydligt att loss and damages, en av de stora knäckfrågorna vid , fick förhandlas fram av bland annat den svenska miljöministern för att mötet över huvud taget skulle kunna fortsätta. Det var en del av svensk klimatdiplomati. Vi är alla klimatdiplomater när vi är ute och för samtal på olika håll. Det viktiga är att säkerställa att också UD:s samlade resurser tas till vara. Vi gör många goda inspel, och det ska vi naturligtvis fortsätta med. Men man måste också våga, . Man måste våga se vad som faktiskt sker, inte bara fastna i historiska bilder. 14 (SD) replik: nämnde vår anslagsminskning till och därför vill jag förtydliga att vi inte på något sätt är emot Sverigefrämjande i andra länder. Vi anser att fortsatt har en viktig roll i att marknadsföra och värna goda relationer med andra länder. När vi tittade lite närmare på vad pengarna går till såg vi att de även finansierar verksamheter som kanske inte riktigt bör vara skattefinansierade, till exempel att anordna aktiviteter som film- och musikfestivaler i andra länder. Det är säkert jättetrevligt och fint, men för oss handlar det om att göra prioriteringar. Vi ser att människor dör på grund av att de inte får plats i sjukvården, vi ser bristerna i svensk äldreomsorg, vi ser att kvinnor i offentlig sektor fortfarande inte har rätt till heltid – ja, då handlar det helt enkelt om prioriteringar och därför sätter vi kanske inte den här typen av verksamhet högst på dagordningen, även om vi självklart vill främja marknadsföringen av . Det är svaret på den frågan. Jag skulle vilja ställa en fråga till , eftersom jag inte fick svar av . när vi har bidragit finansiellt till undrar jag om regeringen ens har försökt att ställa krav på för att de själva ska ta ett finansiellt ansvar för ett rent . Det berör ju även . 15 (C) replik: Jag tycker att det är notabelt att anser att vi ska försvaga bilden av i utlandet. Just kulturen – svensk film, svensk litteratur – har firat stora segrar. Svensk musik är en av våra största exportinkomster. Om ekonomi ska gå bra så att vi klarar äldreomsorgen, skolan, vården och pensionerna är det viktigt att vi förmår sälja, och då måste vi naturligtvis också sälja bilden av och på så sätt underlätta för exporten. Därför är det en viktig del i att bygga hållbart och framgångsrikt – att säkra resurser som behövs för vår välfärd. Att dra ned på sådana insatser är lite grann som att ägna sig åt att driva Ebberöds bank. Jag ska kort säga något om . Vi har ett Östersjösamarbete. är den ena saken, och den har vi väl hanterat, men vi har också ett rätt stort engagemang för att försöka främja demokrati och stötta dem som kämpar på de områdena i vårt östra grannland. Det är viktigt att vi har kanaler och stöttar dem. Det är viktigt också för vår säkerhet. behöver nog titta lite djupare på det, herr talman, om de ska ge sig in i den diskussionen och inte bara stirra sig blinda på reningsverket. 16 (SD) replik: Jag börjar med frågan om Sverigefrämjande. Eftersom Alliansen i debatter med oss ständigt förnekar att det över huvud taget finns något som heter svensk kultur eller något annat som ska kallas svenskt är det positivt att nu säger att det finns någonting som är svenskt och att vi ska främja det i andra länder. Det har jag ingenting emot. Det är vi positiva till. Det har funnits några projekt som vi har ställt oss kritiska till, och där har vi gjort en neddragning. Principiellt är vi över lag positiva till att man sprider och främjar bilden av i andra länder. Vi brukar ju påtala att det finns en värdefull svensk kultur och värdefulla svenska traditioner som vi ska värna. Vi ska också värna den nationella kulturen i andra länder. När det gäller frågan om kan jag säga att visst, man ska se till helheten och ett rent . Men ger vi år ett antal miljoner till , och det måste vi kunna motivera för svenska skattebetalare. Därför tycker jag att det är rimligt att i alla fall göra ett försök att få att ta det finansiella ansvaret för sin geografiska sida av . Vi ska gemensamt ta ansvar för ett rent . 17 (C) replik: Självklart har vi krav på att ska ta sitt ansvar för . Vi har i det här anslaget även demokratistöd, vilket är viktigt. Också där har ett eget ansvar, men precis som i andra delar av vårt grannskap har vi intresse av att främja och stötta en demokratisk utveckling, stärka det civila samhället och möjligheterna för människor att få frihet. Det ligger oss varmt om hjärtat. De möjligheterna ska finnas. Det är alltså inte bara en fråga om och reningsverk. Man måste se djupare än så, herr talman. Sedan måste jag kommentera Sverigefrämjandet. är öppenhet för världen. är solidaritet och frihet. Det är den Sverigebilden som är så viktig att främja. Vi ska inte främja en bild av slutenhet, rädsla, ensidighet och enfald. Det är måhända därför landar i slutsatsen att man måste minska stödet till främjande av Sverigebilden. Man gillar helt enkelt inte den Sverigebild som främjas. Där är vi djupt oeniga. 18 (KD): Vi debatterar förhållande till överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Jag är övertygad om att internationell samverkan är viktig för att tillvarata våra internationella intressen och de värden som står för, som mänskliga fri- och rättigheter. Genom samarbete med FN, EU, , och andra internationella organ kan vi bidra till att främja freden och säkerheten i världen och bidra till en hållbar utveckling. EU sticker ut i raden av organisationer där är verksamt. EU är helt centralt för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Vi bör därför fortsätta att satsa på att göra EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik stark på den internationella arenan. Lissabonfördraget möjliggjorde bildandet av EU:s utrikestjänst, och ska fortsatt arbeta för att öka samordningen mellan kommissionen och utrikestjänsten för att maximera effekten av politiken samt verka för ännu mer samstämmighet mellan . Det är utrikestjänsten bildades, och den får stegvis större betydelse i hanteringen av internationella konflikter. Diplomatiska lösningar på världens konflikter är att föredra framför militära interventioner. En enad europeisk union har en starkare röst i en global värld. Att utrikestjänsten i flera fall lyckats få länder som ligger i konflikt till förhandlingsbordet är ett positivt tecken på organisationens kapacitet, och utrikestjänsten bör fortsatt utvecklas. Tillsammans med står som initiativtagare till ett fredsinstitut som man avser att koppla till den nya utrikestjänsten. Detta ska ägna sig åt att forska om fredsfrågor utifrån ett EU-perspektiv och utgöra ett komplement till , vars forskning inom fred och säkerhet är av världsklass och vars nedrustnings- och icke-spridningsforskning används flitigt världen över. Så ska det vara också fortsättningsvis. På så vis gynnas en snabbare nedrustningstakt, en minskad spridning och en effektivare rustningskontroll. Det är viktiga steg i det omfattande arbetet mot en säkrare och fredligare värld. blev medlem, som andra land ur före detta . Landet har sargats hårt av krig. Genom att fördjupa samarbetet med övriga länder på samt fortsätta insatsen med Kfor i Kosovo gör ett bidrag för fred i sitt närområde. Dialogen om samarbetet med det södra och östra grannskapet är viktig. Utmaningarna i vårt grannskap är mångfaldiga. Österut vacklar demokratiutvecklingen. Vi såg senast demonstrationer i som slogs ned våldsamt av polis. Här står Europeiska unionen enad och fördömer det övervåld som brukats mot demonstranterna. I det södra grannskapet är bristerna i den demokratiska utvecklingen påfallande i kölvattnet av de arabiska upproren. Här gäller det att och Europeiska unionen med de medel som står till buds påverkar utvecklingen mot demokrati och respekt för mänskliga fri- och rättigheter, inte minst religionsfriheten. Dagens utmaningar är mer globala och gränsöverskridande till sin karaktär. För att komma till rätta med dem krävs mer internationell samverkan, inte mindre. Genom ökad samverkan främjar vi global fred och säkerhet. Därigenom bevakar, stärker och utvecklar vi också säkerhets-, handels- och näringspolitiska intressen. betraktas i många avseenden som ett globalt föregångsland. Inte minst gäller detta vår öppenhet och vårt samhällsbygge liksom våra insatser för mänskliga fri- och rättigheter och en miljömässigt hållbar värld. Sverigebilden står sig stark. Genom ett fördjupat och breddat internationellt engagemang kan vi stärka den ytterligare. går tankarna hos många av oss till dem som drabbas av våldet i . ska verka för fred även i de områden som ter sig avlägsna geografiskt. har alltid stått med fanan högt för att främja världsfreden och har även engagerat sig i försoningsarbete. arbete rörande FN:s resolution och de efterföljande resolutionerna om kvinnor, fred och säkerhet är oerhört viktigt. Dessa resolutioner är och måste fortsätta att vara vägledande för akademins eget, UD:s, Sidas och Försvarsmaktens agerande för fred och säkerhet, inte minst inom multilaterala krishanteringsinsatser. Den parlamentariska kommitté som ska undersöka möjligheten till skärpt kontroll av krigsmaterielexport till icke-demokratiska stater ska leverera sin utredning . Kravet på ett demokratikriterium för svensk krigsmaterielexport står inskrivet i principprogram. Ett demokratikriterium behövs, så att krigsmateriel inte hamnar i händerna på stater där grundläggande fri- och rättigheter inskränks och kränks. behöver fler kontaktytor internationellt, inte färre. En bred svensk utrikesförvaltning är därför en självklarhet, så också ett fortsatt aktivt svenskt deltagande i regionala och internationella organisationer. På så vis blir bidrag till den globala freden och säkerheten och till det globala välståndet både omfattande och värdefullt. EU är en politisk allians med mandat att genomföra såväl civila som militära krishanteringsinsatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Oavsett om det gäller stärkandet av unionens civila snabbinsatsförmåga eller uppgifter som samordnande land inom den nordiska stridsgruppen har ett givet ansvar för att genom EU och FN främja global fred och säkerhet. Vårt senaste stöd till internationella insatser består av ett transportflygförband som ska bistå FN och Organisationen för förbud mot kemiska vapen med ett svenskt Herkulesplan för transport av personal och utrustning i arbetet med att säkerställa avvecklingen av . I en globaliserad värld krävs mer samverkan. Ensam är inte stark. Globala skeenden, utmaningar och hot är alla gränsöverskridande. De bemöts bäst med globala lösningar, utarbetade gemensamt av världens länder. Med vår närvaro kan vi bidra med resurser och kompetens. Därför är internationella samverkan viktig för fred och säkerhet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §.) betänkande 2013/14:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (prop. 2013/14:1 delvis) föredrogs. 19 (S): Det här är justitieutskottets budgetdebatt, och vi ska tala om utgiftsområde 4. Det finns så många vinklar och teman som man skulle kunna föra debatten utifrån. Jag skulle kunna tala väldigt länge om utvecklingen av den organiserade kriminaliteten, som jag menar är rättsväsendets kanske största utmaning . Kombinationen av massarbetslöshet – framför allt bland ungdomar – och en fast etablerad, organiserad kriminalitet innebär att nyrekryteringen till de kriminella gängen bara tenderar att öka. Jag skulle kunna tala länge om alla de insatser – både sociala och brottsbekämpande – som vi måste göra för att bryta den utvecklingen, men som regeringen systematiskt har prioriterat bort. Den här regeringen är ju så beskaffad att skattesänkningar får gå före allt annat. De har gått före skolan, före välfärden och före brottsbekämpande och brottsförebyggande insatser under de år som man har suttit vid makten. Vi har fått ett samhälle där klassklyftorna ökar snabbt. Skjutandet mellan gängkriminella i våra storstäder är bara ett symtom på ett samhälle som successivt löses upp och går sönder. Jag skulle kunna tala länge om det. Jag skulle kunna tala länge också på ett annat tema, om hur regeringen fullständigt har misslyckats i sin styrning av rättsväsendet. Man har inte brytt sig om att ge polis och åklagare rätt förutsättningar för att lösa brott, trots att man pumpat in miljard efter miljard i organisationerna. minskar andelen uppklarade brott. klarades av de anmälda brotten upp. var det av andelen anmälda brott som klarades upp. var det inte bara uppklarandet av andelen anmälda brott som minskade, utan det gällde också antalet uppklarade brott. sade jag att i verkar det vara tryggare att vara inbrottstjuv än att vara sjukskriven. Det gäller fortfarande. De sjukskrivna och arbetslösa jagas med blåslampa, men ägnar man sig åt bostadsinbrott, då sitter man ganska säkert. Det är av bostadsinbrotten som upp. Till detta ska läggas en polisorganisation som av allt att döma inte mår särskilt bra. Det visar ju alla larmrapporter från som vi har kunnat ta del av. Poliser är frustrerade över arbetsklimatet, över att intern kritik inte tillåts och över att det är lågt i tak i polisorganisationen. Jag skulle kunna tala länge också om det, men jag vet vad svaret kommer att bli, nämligen det som är standardsvaret från regeringen: Det är inte regeringens fel. Det är någon annans fel. Justitieministern är snabb att skylla på polisledningen. Polisledningen skyller på länsmyndigheterna. Vi har till och med sett en statsminister som uttalat sig i tv och skyllt på domstolarna. Det kvittar väl vilka lagar som stiftas, sade i tv, domstolarna dömer ändå som de vill. Man har ibland undrat vilken ideologi som egentligen styr den här regeringen. De som har lyssnat på de senaste dagarnas skoldebatt har fått svaret. Det är nånannanismen som är den övergripande ideologin. Det är någon annans fel, allting. Så fort resultaten uteblir: Skyll inte på oss. Det är någon annans fel. Det gäller skolan, rättsväsendet och arbetsmarknaden. Om resultaten uteblir och utvecklingen går åt fel håll, då är regeringens standardsvar: Det är någon annans fel. Så det finns mycket att tala om. Men jag har valt ett annat huvudtema. Jag har valt brottsofferfrågan och risken för att också rättssäkerheten blir en klassfråga . För sedan skrev Stiftelsen på om våld mot kvinnor i hemmet, det vill säga de typiska hustrumisshandelsfallen. Man har tittat på de 80 000 anmälningar som hade gjorts . I dessa fall är det så gott som alltid en känd gärningsman, men det var som klarades upp. Dessutom rör det sig om en fallande siffra. 2008 hade av dessa fall klarats upp. 2012 var det . Det var också väldigt stora skillnader över landet. I klarade man upp nästan dubbelt så hög andel som i . Jag tycker att detta är mycket uppseendeväckande. Orsakerna till det dåliga resultatet är dels polisernas sätt att arbeta med bemötande, förhör och utredningar, dels i mycket stor utsträckning vilket stöd och vilken hjälp som man kan få om man drabbas av brott. Det finns ett problem med hur polisen bemöter brottsoffer och hur man återkopplar till den som har drabbats av brott. I finns det något som heter Svenskt kvalitetsindex, där man mäter kundnöjdhet. Också myndigheter mäts på det sättet, däribland polisverksamheten. När man mäter kundnöjdhet hos polisen är det ju inte bovarna som har tillfrågats, utan det är de som har utsatts för och anmält brott. I dessa mätningar ligger polisen i botten. Det är egentligen bara Arbetsförmedlingen bland de statliga myndigheterna som ligger sämre till när det gäller kundnöjdhet. Här finns alltså utrymme för förbättring. Det gäller i ännu större utsträckning hjälp och stöd till den som drabbats av brott. Här gör brottofferjourerna och kvinnojourerna ett ovärderligt arbete, och de förtjänar ett starkt samhälleligt stöd. Det har också regeringen – åtminstone delvis – insett, så man har velat satsa på kvinnojourerna. Emellertid tycks den satsningen slå fel. De extra pengar som regeringen vill anslå ska inte gå till verksamheterna lokalt utan till riksorganisationerna centralt, vilket innebär att pengarna inte kommer de lokala verksamheterna till del. Detta har också kvinnojourerna själva varit mycket kritiska till. Dessutom glömde ni ju i er budget helt brottsofferjourerna, som också gör ett ovärderligt arbete för bland annat våldsutsatta kvinnor. De fick inga ökade anslag av regeringen. Detta har vi socialdemokrater velat rätta till i vårt budgetförslag. Vi vill anslå ytterligare 10 miljoner riktade just till brottsofferjourerna. Det skulle i så fall ha inneburit mer än en fördubbling av anslaget och ett mycket viktigt tillskott till en verksamhet som kan vara helt avgörande för att en människa som har utsatts för brott ska orka gå igenom en rättsprocess. Vad ännu värre är, är att det samhälleliga stödet till brottsoffer mycket väl kan minska . En av de viktigaste åtgärder som finns för att brottsoffer ska kunna driva sina mål, få rätt i domstol och orka hela processen igenom är att man får hjälp av ett målsägandebiträde. Vi socialdemokrater menar att tillgången till målsägandebiträde ska öka och att han eller hon ska kopplas in redan när brottet anmäls. Men regeringen vill gå i andra riktningen. Regeringen vill dra ned på kostnaderna för rättsliga biträden. Det har tillsatts en utredning, och av kommittédirektiven framgår att det ska göras en översyn av statens utgifter för vissa rättsliga biträden. Utredningen syftar till att begränsa tillgången till både offentlig försvarare och målsägandebiträde. Regeringen uttalar i sina direktiv att målsägandebiträden används för ofta, att de får för mycket betalt och att de lägger ned onödigt mycket tid på sina klienter. På något annat sätt kan man inte tolka direktiven. Reglerna anses vara för generösa. Jag tror inte att det är en bild som de flesta advokater och målsägandebiträden känner igen sig i, tvärtom. Om regeringens tankar på det här området skulle få genomslag, skulle det vara ett hårt slag för alla som utsatts för brott. Det kan vara en kvinna som misshandlats av sin man eller en tonårstjej som utsatts för sexuella övergrepp. Deras rätt till hjälp och stöd inför och under en rättegång riskerar att minska betydligt om regeringen får som den vill. Men det är inte bara det. Regeringen ger sig ju inte bara på målsägandebiträdena, utan man ger sig också på brottsmålsadvokaterna. Också där ska man dra ned, både när det gäller tillgången till försvarare och när det gäller deras ersättning. Man vill också försvåra byte av offentlig försvarare, något som kan vara helt nödvändigt om samarbetet mellan klient och försvarare inte fungerar. Hela inriktningen i detta utredningsdirektiv är mycket oroande. Och vad tror ni att det ger för signaler till de unga jurister som utbildar sig på universitet? Vi har ett stort problem med att alltför få unga jurister väljer att bli humanadvokater – brottmålsadvokater och målsägandebiträden.