prot · H10925 · 2013-11-12 00:00:00 — Det jag tycker är intressant är att stoppar alla kontrakt med ett sådant bolag med hänvisning till att det pågår en brottsutredning mot företaget. Jag kan hålla med om att vi inte behöver gå in så mycket i detta enskilda fall, men jag lyfte upp detta som ett exempel. Jag tycker att det borde vara självklart för svenska upphandlare att en pågående brottsutredning mot ett företag ska vara ett relevant skäl för att utesluta ett sådant företag. Av ditt svar här att döma tycker jag inte att det är solklart i den svenska lagen om offentlig upphandling. Tvärtom är det något som med största sannolikhet kommer att bestridas i domstol. Jag skulle därför vilja fråga : Kommer du, när vi får en ny lag om offentlig upphandling som jag utgår från att vi får när vi får ett nytt EU-direktiv på området, att verka för att det ska bli tydligare så att man ska kunna utesluta företag som är föremål för en brottsutredning? På samma sätt vill jag veta om du kommer att verka för att man ska kunna utesluta företag som finns upptagna på Sjunde AP-fondens svarta lista. Jag tycker att när Sjunde AP-fonden, som förvaltar delar av våra pensionspengar, gör en noggrann granskning av företag som de inte vill investera pengar i har de redan gjort arbetet åt våra upphandlare i kommuner och landsting. Jag tycker att det borde vara ett relevant skäl att kunna hänvisa till Sjunde AP-fondens svarta lista. Anser att man ska kunna göra det ? På vilka sätt kommer du att verka för att vi får en sådan lagstiftning där man ska kunna hänvisa till den svarta listan? I ditt svar, , hänvisar du till EU:s kommande upphandlingsdirektiv. Jag kan hålla med om att det verkar bli en del förbättringar och steg i rätt riktning. Det är bra. Men det riktigt intressanta är ju hur vi implementerar det här direktivet i . Ett direktiv är som bekant ingen detaljlagstiftning, utan det är en lagstiftning som vi kan anpassa efter våra förhållanden. Då tycker jag att det är värt att komma ihåg att det finns en hel del exempel runt om i vårt land där upphandlare har ställt fullt rimliga krav på till exempel djurskydd, att de grundläggande kraven i svensk djurskyddslag ska uppfyllas. Det har överklagats av särskilt ett företag. I vissa fall har man som upphandlare vunnit och kunnat ställa de här kraven, men i andra fall har man förlorat. Då tycker jag att vi har ett problem med vår lagstiftning. Då är inte vår lagstiftning tillräckligt tydlig om hur man kan ställa sådana kvalitetskrav. Här tog jag djurskydd bara som ett exempel. Det hade kunnat gälla även miljö exempelvis. Jag vill veta ifall ni kommer att verka för ett förtydligande i den framtida svenska lagen om offentlig upphandling. 148 Statsrådet (KD): finns det en möjlighet i att utesluta en leverantör som har begått allvarliga fel i yrkesutövningen eller har en lagakraftvunnen dom mot sig eller där man kan göra sannolikt att leverantören har begått ett fel av aktuellt slag. Enligt det kommande direktivet ska det vara obligatoriskt att utesluta en anbudsgivare som är dömd för att inte ha betalat skatter, sociala avgifter eller sådant. Det skärps, så att det blir ett skall-krav beträffande de olika ekonomiska misskötsamheterna hos leverantörerna. Men återigen: Det är den upphandlande myndigheten som ska göra den bedömningen och har ansvar för detta. Vi ska som sagt bli bättre på stöd och råd. Hur man ska leva upp till lagstiftningen? Hur ska man tolka lagstiftningen? Hur ska man göra för att göra rätt? I det enskilda fallet är det den enskilda myndigheten som man ska fråga. Sedan får man överpröva i domstol om myndigheten gör rätt. Men det räcker alltså inte enbart med misstanke, och det är inte heller rimligt att någon bara därför att den är utsatt för misstanke ska utestängas. Det måste finnas sannolika skäl för att man har begått ett fel som är av den karaktären. Vi har ett domslut där har bedömt att ett deltagande i ett förfarande med osanna fakturor kan utgöra ett sådant allvarligt fel att man kan bli utesluten. Det finns en del sådana rättsfall. Direktivet kommer att implementeras i svensk lagstiftning. Vi kommer att bedriva ett intensivt arbete för att det ska träda i kraft senast efter att direktivet är antaget av . Vi kommer självklart att titta igenom hur lagstiftningen ska utformas exakt. kommer vi att få ett utredningsförslag från utredaren och också en departementspromemoria som belyser en del saker som vi gör på . Detta kommer att ligga till grund för en rejäl remissomgång för att få in relevanta synpunkter, och sedan går vi in i själva lagstiftningsprocessen. När det gäller just djurskydd och andra kvalitetskriterier kommer det i lagstiftningen att skapas större utrymme för att ta sådana hänsyn. Men vi måste också vara medvetna om att det måste vara förenligt med EU:s grundläggande principer på området. Det ska alltså vara likabehandling, proportionella krav och liknande saker. Man kan inte utforma kraven så att man lyfter fram krav som blir en otillåten diskriminering mot andra länder. Det måste vara relevanta krav, kvalitetskrav där man kan visa att kraven leder till bättre kvalitet som man vill uppnå, och man ska också ha en uppföljning som visar att man seriöst vill veta om den som har fått anbudet har levt upp till kravet ordentligt. Man måste bli bättre i kommuner och landsting på att ställa rätt krav, att formulera dem på rätt sätt, så att de inte bryter mot de grundläggande principerna i på det offentliga upphandlingsområdet. Det är bland annat därför som vi har förstärkt upphandlingsstödet. Vi vill bli bättre på att stödja och hjälpa kommuner, landsting och offentliga myndigheter att göra den goda affär som innebär att hushålla med skattebetalarnas pengar men också få den kvalitet som man är ute efter när man gör upphandlingen. Vi har tyvärr alltför många exempel på när man lite förvånat sprättar kuverten på anbudsdagen och upptäcker att den produkt som man fick var det som hade lägsta pris, vilket man kanske inte riktigt avsåg. Man hade helt enkelt gjort fel i anbudsunderlaget och fått svar på frågor som man egentligen inte hade tänkt sig. Man hade gjort fel från början. Då är det för sent att gå in och försöka rätta till det genom att godtyckligt välja en annan leverantör, utan man måste göra rätt från början. Det är det vanligaste felet man gör. Men gör man rätt från början kan man göra mycket med nuvarande lagstiftning, och man kan göra mer med den kommande lagstiftningen – det är jag helt övertygad om. 149 (V): Det är, , lätt att säga att man ska göra rätt från början. Upphandling är ibland extremt snårigt, särskilt för mindre kommuner som inte besitter en massa juridisk kompetens och så vidare. I ljuset av det vill jag välkomna de extrapengar som ni har avsatt. Det tycker jag är bra. Men jag håller fast vid frågan: Om ett företag är föremål för en brottsutredning är det våra skattepengar som det handlar om, och det handlar om ett förtroende mellan företaget och de som är offentliga upphandlare. Ifall man anser att företaget inte är lämpligt ska man – med hänvisning till en sådan brottsutredning – kunna utesluta ett sådant företag. Det tycker jag borde vara ganska självklart. Jag ställde en konkret fråga om Sjunde AP-fondens svarta lista, men den fick jag inte svar på. Ska det, , vara så att företag som är upptagna på Sjunde AP-fondens svarta lista kan uteslutas? Ja eller nej! Vad anser ministern? säger att man ska kunna ställa krav på djurskydd och att det sannolikt blir lättare att göra det – men att det måste vara förenligt med EU-kraven. Men det är ju precis det som är problemet, eftersom vi går längre på djurskyddsområdet än resten av EU. råder det oklarheter. Jag tycker att det är väldigt viktigt att man ska kunna hänvisa till nationell lagstiftning på det här området och att det ska räcka. Om vi inte kan bena ut det är jag väldigt orolig. Jag vill tacka för den här debatten. Det känns som att det är en fråga som vi kommer att få debattera vidare . 150 Statsrådet (KD): Sjunde AP-fondens listor av olika slag är ingen myndighetsutövning, och därför kan de inte ligga till grund för rättsfall. I så fall måste Sjunde AP-fonden bli en myndighetsutövare, och det kräver nog både lagstiftning och kanske ett annat sätt att jobba med frågan. Det är min spontana kommentar till detta. Jag tror inte att det räcker att Sjunde AP-fonden sätter upp en lista. Den listan är för deras eget arbete, och så kan varje företag och varje institution göra. När det gäller miljökrav och olika typer av kvalitetskriterier: Jag diskuterar ibland med människor som säger att de vill upphandla närproducerat och tycker att de ska kunna kräva det. Men vad är närproducerat för en tysk? Det är inte svensk mat, svenska produkter. Vad är närproducerat för ? Det måste vara danskt fläskkött, misstänker jag – inte norrländska produkter. Begreppet närproducerat illustrerar lite grann att vi måste ha likartad konkurrens. Om börjar bli landet som säger att det ska vara det som vi gör i vårt land, då kommer ett frihandels- och exportberoende land som att vara den som åker på mest stryk, eftersom vi inte har de stora marknaderna utan de finns nere i . När det gäller djurskyddskriterierna ligger vi längre fram än många andra EU-länder på många områden. Men om vi ställer krav på ett sätt där vi inte kan påvisa att det ger högre kvalitet kan det vara svårt att ställa det kravet per definition. Man måste ställa kravet utifrån ett härlett kvalitetskriterium – då kan man göra det. Vi kan inte ha en ordning där vi säger ja till att ha en gemensam marknad men sedan säger: Bara när det passar oss. När fransmän, tyskar och andra gör likadant är den stora förloraren i alla avseenden . Det gäller att göra på rätt sätt och med förnuft men också inse att detta är en knepig materia. Det handlar också om att totalt sett alltid är en vinnare på ökad inre marknad och förbättrade villkor för svenska företag. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Beslut om uppskjutna svar på interpellationer På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren att de på föredragningslistan återstående interpellationerna 2013/14:27 Osäkerheten för tågtrafiken mellan och av (MP) samt 2013/14:43 Västerdalsbanan och andra lågtrafikerade banor av (V) och 2013/14:44 Lysekilsbanans framtid av (V) skulle besvaras vid ett senare sammanträde. Följande dokument anmäldes och bordlades: Propositioner 2013/14:41 Ändringar i djurskyddslagen 2013/14:43 Moderna auktionsmetoder för utmätt lös egendom 2013/14:44 Rättvisare regler vid förtidsbetalning av bostadslån EU-dokument KOM(2013) 761 Förslag till och rådets direktiv om ändring av direktiv /62/EG om förpackningar och förpackningsavfall för att minska användningen av tunna plastbärkassar Motion med anledning av prop. 2013/14:28 Ändrad deklarationstidpunkt för mervärdesskatt 2013/14:Sk3 av m.fl. (V) betänkande 2013/14:CU5 En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar betänkande 2013/14:KU4 om statliga myndigheters skydd mot korruption m.m. betänkanden /14:UbU7 Avtal med Eric-konsortium för den Europeiska spallationskällan 2013/14:UbU8 Svensk rymdverksamhet 22 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:105 Försäkringsskydd för lönebidragsanställda med flera av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:106 Arbetsförmedlingens regleringsbrev av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:107 Regionalt utvecklingsansvar för av (MP) till statsrådet (KD) 2013/14:108 Jobbskatteavdragen och den växande långtidsarbetslösheten av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:109 Statsministerns förtroende för bostadsministern av (S) till statsminister (M) 2013/14:110 Hyra vid tvångsförflyttning av (S) till justitieminister (M) 2013/14:111 Misslyckad stabiliseringspolitik av (S) till finansminister (M) 2013/14:112 Psykiatrins behov av långsiktighet av (S) till socialminister (KD) 2013/14:113 Åtgärder mot arbetsplatsolyckor av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:114 Stöd vid offentlig upphandling av (S) till statsrådet (KD) 2013/14:115 Neddragningar på av (S) till utbildningsminister (FP) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:108 Politiska fångar i av Amineh Kakabaveh (V) till utrikesminister (M) 2013/14:109 Istanbulkonventionen av (S) till utrikesminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 24 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2013/14:86 Reducerat sjuklöneansvar av (S) till näringsminister (C) 2013/14:97 Nedläggningen av kontor i av (S) till arbetsmarknadsminister (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 25 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till ajourneringen , av tredje vice talmannen därefter till och med 15 § anf. 99 (delvis) och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.