prot · H10943 · 2013-12-10 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Meddelande om statsministerns frågestund Förste vice talmannen meddelade att vid frågestunden skulle frågor besvaras av statsminister (M). 3 § Anmälan om faktapromemorior Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemorior om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM29 Kommissionens integrationsrapport för den inre marknaden KOM(2013) 785 till finansutskottet /14:FPM30 Direktiv om användning av tunna plastbärkassar KOM(2013) 761 till miljö- och jordbruksutskottet 4 § Anmälan om uppteckningar vid sammanträden Förste vice talmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde hade kommit in. 5 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:171 Till Interpellation 2013/14:171 Regeringens finanspolitik och av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:174 Till Interpellation 2013/14:174 Regeringens finanspolitik och av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och inbokade engagemang. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:176 Till Interpellation 2013/14:176 Fler yrkeshögskoleplatser av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan tidigare inbokade engagemang och resor. 6 § Ärende för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: EU-dokument 17043/13 till justitieutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 7 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkande 2013/14:AU1 betänkanden /14:KrU1 och KrU4 betänkande 2013/14:CU7 betänkande 2013/14:NU8 betänkande 2013/14:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 2013/14:1 delvis) föredrogs. 1 (S): kom PISA-undersökningen, som visar att utvecklingen i den svenska skolan är katastrofal. Från att ha legat en bra bit över OECD-genomsnittet ligger vi nu betydligt under det. Skolresultaten i ligger i en brant nedförsbacke. Dagen efter PISA-undersökningen kom dom över den svenska arbetsmarknadspolitiken. Ungdomsarbetslösheten i tre svenska regioner är så hög att vi får ett bidrag på från EU för att försöka pressa ned den. Situationen för vissa av landets unga är att jämföra med den i krisländerna i . Enligt talesperson hänger den rekordhöga ungdomsarbetslösheten dessutom ihop med de dåliga skolresultaten. Den svenska skolan är helt enkelt för dålig på att rusta eleverna för arbetsmarknaden. Detta är mycket bekymmersamt för landets skolelever och unga. drabbar det oss alla eftersom den låga kunskapsnivån försämrar vår konkurrenskraft, våra jobb och vår välfärd. Tydligare än så här kan regeringens misslyckande inte beskrivas. Och det är mot den bakgrunden den här näringspolitiska debatten ska ses. Lägger man därtill att investeringstakten är fortsatt låg, att svenska företag tappar exportandelar och att vi håller på att bli omsprungna när det gäller forskning och innovation blir det alltmer uppenbart att behöver en ny och aktiv näringspolitik. Vi behöver en näringspolitik som tar som utgångspunkt de utmaningar vi ser och som investerar , i omställningsförmåga och i höjd konkurrenskraft. Vi behöver en näringspolitik som inser att det inte finns en universallösning utan att framgångsfaktorn handlar om förmågan att göra många saker på en gång, bygga vidare, knyta ihop, höja ambitionsnivån och, kanske viktigast av allt, göra rätt saker vid rätt tillfälle. Det kan bara lyckas om vi samverkar. För ett litet exportberoende land som är det nödvändigt att det finns ett väl fungerande och utvecklat samarbete mellan politik, näringsliv och akademi. Samverkansmodeller mellan det privata och det offentliga har historiskt tjänat oss väl och varit viktiga för den svenska samhällsutvecklingen. Därför vill vi i dialog med näringslivet, akademin och parterna på arbetsmarknaden utveckla en ny samverkansmodell som har sin utgångspunkt i centrala framtidsutmaningar för vårt samhälle – både inhemska och globala. Detta bygger på övertygelsen om att framtidens samhälleliga möjligheter och utmaningar, rätt hanterade, innebär betydande möjligheter att stärka svensk konkurrenskraft och därmed skapa nya jobb. Som ett viktigt verktyg vill vi inrätta ett nationellt innovationsråd direkt underställt statsministern. Det nationella innovationsrådet kommer att fungera som en ny infrastruktur för att löpande utbyta erfarenheter, identifiera nya utmaningar och föreslå nya initiativ för att stärka innovations- och konkurrenskraft. Ett tidigt uppdrag för det nationella innovationsrådet blir att identifiera ett antal övergripande områden där det behövs samverkansprogram. Det ska handla om näringar, teknologier och utvecklingsområden där har möjlighet att inta en världsledande ställning och där offentliga insatser tillsammans med insatser från näringslivet kan förbättra position. Klimat och life science är exempel på områden som har såväl behov av som potential för strategisk samverkan. Världens länder måste samla sig för att möta klimatutmaningen och de snabbt stigande råvarupriserna. En ökad användning av resurssnål teknik och gröna energikällor är inte längre bara en fråga om moraliskt ansvarstagande utan också en konkurrensfördel som växer sig allt starkare. Svenska företag ska vara ledande när det gäller att både utveckla och använda sådan teknik. Vår åldrande befolkning ställer stora krav på hela vår vård- och omsorgssektor. Vi ser även att den globala efterfrågan på sjukvårdsrelaterade varor och tjänster ökar, liksom behovet av produkt- och processinnovationer. har tappat både forskning och industriell kapacitet inom life science-området under en följd av år. Därför behövs en tydlig strategi som identifierar våra styrkeområden, stärker den medicinska forskningen och kan sätta in insatser för att stärka och utveckla det svenska life science-klustret. Häri ligger en stor exportpotential för svenska företag och möjlighet till många högkvalificerade jobb. Vi vill också inrätta en ny innovationsfond om för finansiering i tidiga skeden. Särskilt fokus behöver läggas på den tidsperiod som brukar kallas dödens dal, precis innan marknader börjar växa på allvar. Syftet med fonden är att få fler innovationer att bli till produkter och tjänster som når ut på en marknad. Vi föreslår också en ny modell för statlig riskkapitalförsörjning till företag som är kopplade till inkubatorer. Tillgången till kapital och finansiering är ett återkommande och betydande problem i den svenska innovationskedjan. Det gäller både det statliga riskkapitalet, som till stora delar ligger orört trots ett skriande behov, och helt vanliga banklån. Många entreprenörer som har bärkraftiga idéer och förutsättningar för att starta nya företag vittnar om att de trots detta får avslag av banken på sina låneansökningar eftersom de saknar tillräcklig säkerhet. Därför vill vi inrätta en nyföretagargaranti där staten går in och tar en del av risken tillsammans med banken. Nyföretagargarantin ska även kunna hjälpa till vid ägarbyten i väl fungerande företag där den som vill ta över har svårt att tillhandahålla tillräckliga säkerheter för lånet. Vi avsätter också medel för att etablera ett nationellt för offentlig upphandling. Stat, kommuner och landsting upphandlar varor och tjänster till ett värde av . Det finns tydliga brister i kompetensen hos upphandlande myndigheter som drabbar enskilda företag och kostar skattebetalarna pengar. Inte heller tar man till vara möjligheten att genom offentlig upphandling driva fram innovationer. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att man samlar upphandlingsansvaret under , något som vi ställer oss tveksamma till. Vi delar regeringens mening att det behövs en samordning, men medan vi vill fokusera på innovationsupphandling och på att öka småföretagens möjligheter att delta väljer regeringen att cementera juridik och ekonomi. Det är också ytterst tveksamt om det är lämpligt att får uppdraget att vara både rådgivande och tillsynsmyndighet i upphandlingsfrågor. I en stenhård internationell konkurrens vill vi att ska vara ledande på att utveckla nya produkter, tjänster och affärsidéer. Då skapas förutsättningar för fler och växande företag som efterfrågar arbetskraft. Den globala ekonomin ställer höga krav på förmåga att förnya, ställa om och hitta nya marknader. Då duger det inte att var femte rekryteringsförsök misslyckas eftersom arbetsgivare inte kan få tag på personal med rätt kompetens. Vi socialdemokrater vill därför stärka företagens konkurrenskraft, förbättra tillgången till riskkapital, sluta rekryteringsgapet och underlätta exportsatsningar. Vi vill också att det ska vara enklare än att röra sig mellan företagande och lönearbete. Tryggheten för de små företagen måste stärkas och övergången från anställning till företagande underlättas. Det kan ske till exempel genom att nyblivna företagare får ta med sig mer trygghet från sin föregående anställning under ett uppbyggnadsskede. Trygghetssystemet för företagare måste därför ses över. Många välfungerande företag riskerar också att läggas ned i brist på naturlig efterträdare som många människor vill bli företagare. Regionala företagsförmedlingar skulle kunna hjälpa företagare och arbetssökande med matchning, mentorskap och utbildning. Det behöver också bli enklare att driva företag i . Tillstånd och uppgiftslämning till myndigheter från företag måste samordnas, vilket kräver att regelförenklingsarbetet ses över. Sjuklöneansvaret är en annan viktig fråga för många mindre företag men också för offentliga arbetsgivare. I ett litet företag kan risken för sjuklönekostnader göra att man tvekar inför att anställa ytterligare en person. Därför vill vi att arbetsgivarens kostnadsansvar för den andra sjuklöneveckan i sjukförsäkringen slopas. Vidare kan vi konstatera att många företag och myndigheter har använt småföretag som bank genom mycket långa betalningstider. På vårt initiativ har beslutat att införa kortare betalningstider utan friskrivningsmöjligheter. Vi förutsätter att regeringen nu levererar och återkommer till med en proposition i frågan. En av de större utmaningarna för svensk näringspolitik är att få fler befintliga företag att växa och bli exportorienterade. Utrikesberoendet har ökat i svensk ekonomi. Den totala exporten motsvarar hälften av vår bruttonationalprodukt och kommer att bli än mer betydande . Men vi är sårbara. av vår export går till vår närmaste omvärld, något som har varit kännbart i ett krisande . Vi vill därför se en ny exportstrategi med tydligt fokus på att hjälpa svenska små och medelstora företag ut på nya tillväxtmarknader såsom , och . Socialdemokraternas prioritering är tydlig. ska ha lägst arbetslöshet i EU. För det krävs en ny politisk riktning som förmår att se helheten och ta ansvar för jobb och välfärd. Det krävs investeringar i utbildning, i arbetsmarknadspolitik och kanske framför allt i en aktiv näringspolitik. Jag vill därför yrka bifall till reservationerna 2, 4 och 8. I detta anförande instämde , , och (alla S). 2 (MP): I vårt samhälle med hög grad av specialisering behöver vi handel för att få vår vardag att fungera. Vi lever inte längre i självhushåll, utan olika typer av företag producerar och säljer, och vi som konsumenter köper de varor och tjänster vi behöver. I företagen försörjer vi oss. Företagen skapar jobb. Många arbetar också i företag för att förverkliga idéer och livsdrömmar. Denna moderna variant av arbete, produktion och utbyte av varor och tjänster är vårt näringsliv. För ett väl fungerande samhälle krävs ett väl fungerande näringsliv, företagsamhet och företag. debatterar vi näringsutskottets betänkande kring näringslivsfrågor, men näringslivet är inte något som står för sig självt, oberoende av andra politikområden. Det är snarare tvärtom. Det mesta hänger ihop. Hur det omgivande samhället fungerar påverkar näringslivet. Utan ett gott näringsliv skulle färre driva företag och jobben bli färre. På samma sätt påverkar näringslivet samhällsutvecklingen. Vi står inför stora utmaningar. De mest hotande är påverkan på klimatet och vårt överutnyttjande av jordens resurser och ekosystem. Utsläppen av klimatstörande gaser och utarmningen av den biologiska mångfalden har aldrig varit så stora som . Andra stora utmaningar är de ökande socioekonomiska klyftorna och den höga arbetslösheten. När alliansregeringen tillträdde låg arbetslösheten på . ligger den på . Antalet långtidsarbetslösa har ökat från 85 000 till drygt 120 000. Ungdomar har fått det ännu svårare att få jobb. låg ungdomsarbetslösheten på , vilket är betydligt högre än våra grannländer och andra jämförbara länder. I morse kunde vi höra på nyheterna att barnfattigdomen har minskat något i . Det är bra, men i samma nyhetsinslag bekräftades också bilden av att klyftorna mellan rika och fattiga har ökat. Resultaten i skolan sjunker som blysänken, och tappar i innovationskraft. Andelen sjukskrivna ökar. Antalet människor i utanförskap ökar. Det är långt ifrån den utveckling jag vill se. Regeringspartierna vill förstås skylla på omvärlden, finanskriser och tidigare regeringars beslut, men ju vid makten desto ihåligare blir dessa ursäkter. Alliansen är nu inne på sitt åttonde år vid rodret, och de negativa trenderna blir bara tydligare och tydligare. Alliansen vurmar för tidiga betyg i skolan. Efter närmare två mandatperioder måste vi kunna sätta betyg på den moderatledda regeringens politik. Med den nya betygsskalan kan det inte bli annat än F, alltså underkänd. Näringslivsfrågor, jobb, trygghetsfrågor och miljö- och klimatfrågor hänger ihop. Om vi ska lyckas lösa utmaningarna, få fler i arbete och bygga ett tryggt, långsiktigt hållbart och välmående samhälle måste olika politikområden dra åt samma håll. Även näringslivet behöver vara med på tåget. Ett gott näringslivsklimat är en viktig beståndsdel i det hållbara samhället. vill att det ska vara enkelt att starta och driva företag. Det ska vara lika naturligt att vara företagare som att vara anställd. Därför har vi föreslagit flera åtgärder för att minska regelkrånglet, bland annat ett samlat uppgiftslämnarregister, vilket nu äntligen tycks vara på gång, och ett permanentande av . Även det senare återfinns i regeringens budget, vilket jag förstås välkomnar. Något jag dock saknar i regeringens budget, som det skulle kunna finnas majoritet för i , är förslag på helt slopat sjuklöneansvar för de minsta företagen. Det är också viktigt med tydliga och långsiktiga spelregler för att människor och företag ska våga investera. Lika viktigt är det att tillämpningen av lagar och regler är effektiv. finns många omotiverat långa handläggningstider och skillnader i bedömningar i myndighetsutövningen. vill därför ge länsstyrelser och kommuner mer resurser att samarbeta kring att effektivisera och förbättra regeltillämpningen och korta handläggningstiderna. Tydliga och höga miljö- och klimatmål driver utvecklingen och svensk konkurrenskraft framåt. Vi kommer aldrig i att kunna konkurrera med låga löner. Vi har vår framtid i att ligga i framkant vad gäller teknikutveckling och innovation. Det behövs också för att vi bättre ska kunna lösa de miljö- och klimatutmaningar som vi står inför och för att fler ska komma i arbete. För att skapa gynnsammare förutsättningar för svensk industri att utvecklas har föreslagit en grön innovationsfond och stöd till demonstrationsanläggningar. Vi vill stödja unga, forskningsintensiva företag genom en halvering av deras arbetsgivaravgift i ett uppstartsskede och förbättra de skattemässiga fördelarna för personaloptioner för innovationsföretag. Vi föreslår också en förstärkning av den statliga finansieringen av inkubatorer. Bristen på kompetens är en annan viktig faktor som hindrar företag att anställa. Lösningen är nog inte att stänga dörren till klassrummet utan snarare att satsa mer på skola och utbildning. Vi i föreslår ökade resurser till komvux och folkhögskola och en utbyggnad av . Vi har också en rejäl satsning på där vi vill se fler lärare i skolan med ordinationsrätt och mer skolhälsopersonal. Även den högre utbildningen och forskningen är förstås viktig. Anslagen till grundutbildningen har urholkats med i jämförelse med nivå. anser att den högre utbildningen i är i behov av långsiktiga planeringsförutsättningar och ökad anknytning mellan utbildning, forskning och näringsliv. Vi föreslår därför både ökade resurser och en annan ersättningsmodell som gynnar samarbete mellan utbildning, forskning och näringsliv. En annan viktig åtgärd som främst gynnar de små företagen är förslag på sänkta arbetsgivaravgifter. Många av de små företagen i pekar på den höga arbetsgivaravgiften som ett av de största hindren för att växa och anställa fler. Ungdomsarbetslösheten, som har berörts och är en viktig fråga, behöver man också vidta ett flertal åtgärder mot. Inom näringslivspolitiken ser vi att det finns ett stort intresse bland unga människor för att starta företag. av 18–30-åringarna kan tänka sig att bli företagare. Ändå är i den åldersgruppen företagare . Det är en outnyttjad potential som vill ta vara på. Två större förslag inom området för att få dessa människor att våga ta klivet är bland annat att inrätta ett företagslån för unga som liknar CSN-stödet och att slopa egenavgifter för ensamföretagare under . Min talartid har passerat. Jag står förstås bakom samtliga reservationer jag har lämnat i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag inte bifall till dessa. 3 (SD): Vi har ett särskilt yttrande gällande anslagen inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Jag har ställt mig bakom utskottets övergripande syn gällande näringslivspolitiken, men det jag särskilt vill lyfta fram, för att ska ta en ledande roll, är övergripande. Efterfrågan, tillgång och prisbild kan ändras över . Marknaden förändras , och för att vi ska ligga i framkant måste våra långsiktiga politiska beslut gällande energi, infrastruktur och service samt ekonomiska förutsättningar stärkas. Dessutom måste vi ge marknaden rätt verktyg för att kunna ändra riktning när så behövs. Vi kan inte leva i tron att vi är bäst . När marknaden ändras måste vi agera snabbt för att ständigt ligga ett steg före. Vi kan och ska konkurrera på ett flertal områden och inte bara genom just pris utan även genom avtal, miljö, regelverk, administration, leveranssäkerhet, kvalitet, arbetsvillkor, utbildning, forskning, finansiell trygghet, kundfokus med mera. Listan kan göras lång, och vi ska inte vara alltför rädda för att en viss produktion eller tjänst flyttar utomlands; vi skapar nämligen en ny marknad genom våra många goda konkurrensområden. Men det är just dessa långsiktiga beslut och konkurrensområden vi måste säkerställa. För den tunga basindustrin ser vi vikten av tillgång till tryggt och konkurrensmässigt elpris. Vår elintensiva basindustri har än så länge en konkurrensfördel på grund av kärnkraft och reglerbar vattenkraft. Men långsiktiga investeringar kan komma att utebli, och vid osäkerhet gällande vår viktiga energibalans förlorar vi framtida arbetstillfällen. Långsiktiga och stabila spelregler på den nordiska energimarknaden är av yttersta vikt. Tillgång till goda kommunikationer och transporter via väg, tåg och sjöfart är en väsentlighet för till exempel industrin. Leveranssäkerhet är en viktig faktor för global konkurrens. Det finns ett behov av ökat underhåll, drift och reinvesteringar i befintlig järnväg. Tillika finns behov av nyinvesteringar, inte minst i beaktande av den expanderande gruvnäringen. Vi får inte glömma effekterna av att folk inte kan ta sig till jobbet en snöig . Infrastrukturen är grundstommen i vår industrination. En av de viktigaste förutsättningarna för ett starkt svenskt näringslivsklimat är långsiktiga och stabila spelregler på marknaden. Med marknaden menar jag såväl den nationella som den globala marknaden. är en exportberoende nation och goda framtida handelsförhållanden med , och är betydande, men även EU, och är av yttersta vikt. Vi måste arbeta för globala överenskommelser och konkurrensregler inom miljö, energi och handel. Vi bör vara försiktiga med att göra för stora satsningar som kan uppfattas som statsstöd eller subventioner. Stora ekonomiskt starka nationer kan subventionera sina produkter inom till exempel jordbruk eller fordonsindustri, och detta kan snedvrida hela den globala marknaden. Vi behöver tillgodose våra företag eller industrier med rätt kompetens. Ökad samverkan mellan industri, näringsliv och forskning för att säkerställa framtida innovationer och utveckling är betydande. Vi ser vikten av detta samarbete även mellan företag för att utveckla nya tjänster och produkter. Något som också behöver lyftas upp är de geografiska förutsättningarna och placeringarna för dessa samarbeten. Kluster av olika samarbetspartner är att föredra; det är enklare att hitta kompetens tvärs över gatan. Om vi kan skapa områden där universitet, företag och näringsliv har nära geografiska förutsättningar är det att föredra. Satsningar i kronor och ören är inte alltid lösningen. Vi ser i stället vikten av bland annat ett förenklat regelverk och minskade administrativa kostnader för våra småföretagare. Oavsett om man är egen företagare inom snickeri eller it-konsult består företagarens vardag av att räkna på jobb, hålla koll på siffror, anställningsvillkor, lagar och regler samt fundera på vilka blanketter som ska skickas till myndigheterna. Dessutom ska man utföra sin profession . En företagares vardag består av tidiga morgnar och sena kvällar men även arbete . Vårt fokus är att underlätta ekonomiskt för våra företagare men även att underlätta det administrativa arbetet. Vi ser problemen när företagare måste besitta all form av kompetens för att överleva. Det är inte rimligt att ett litet företag, inom till exempel byggsektor eller textil, måste besitta expertkunskaper inom juridik, skatterätt och arbetsmarknad. Vi vill ge våra hårt arbetande småföretagare möjligheten att driva sina verksamheter på bästa sätt men även ha tid över för fritid och familj. Jag vill lyfta fram ett axplock av våra ekonomiska satsningar som särskilt gynnar småföretag när det gäller sänkt arbetsgivaravgift. För att åstadkomma detta på smartaste sätt och undvika att skapa onödiga tröskeleffekter för företag som växer från mikro- till småföretag eller från småföretag till medelstora företag och så vidare väljer vi att införa ett arbetsgivaravdrag. Vi återställer den generella sänkningen av arbetsgivaravgiften. I stället genomför vi ett massivt arbetsgivaravdrag på 20 miljarder . Avdraget ger störst fördel till mindre företag, och företag med total lönesumma på slipper helt betala arbetsgivaravgifter. Vi har även ett eget förslag om lärlingsanställningar där unga upp till kan anställas med en provanställning på upp och där arbetsgivaren helt slipper betala arbetsgivaravgift. Vi föreslår en utökning av antalet undantag i turordningsreglerna från nuvarande två till fem. Detta gör vi för att skapa en flexibilitet hos företagen att behålla nyckelkompetens men även en trygghet för anställda att kunna byta jobb. Starta-eget-bidrag har som arbetsmarknadspolitisk åtgärd lovordats av bland annat . Ett utökat starta-eget-bidrag skulle bryta en del av ungdomars sociala utanförskap och påverka sysselsättningen positivt. föreslår en 20-årsgräns och en förlängning av den tid under vilken stödet utbetalas. ambition är att göra det både billigare och enklare att anställa. Det är därmed vår avsikt att reformera sjuklöneansvaret på så vis att mikro- och småföretagens börda lindras avsevärt. För att undvika tröskeleffekter konstruerar vi reformen så att varje företag får göra avdrag för sina sjuklönekostnader motsvarande sjuklönekostnaden för en genomsnittlig anställd upp till ett maxtak på tio anställda.