prot · H009106 · 2013-05-16 00:00:00 — För Socialdemokraterna är det viktigt att vi får en förändring i ett system som har på nacken och som vi inte tycker fungerar tillräckligt väl. Det handlar inte om att vara för eller emot. Vi har ett skolsystem som omfattar både kommunala skolor och fristående skolor. Vi menar att det finns nackdelar som vi måste adressera. Det är därför vi har lagt fram flera förslag som handlar om att förbättra det nuvarande systemet, det duger inte. Ett av de problem vi dras med är att ingen har kontroll över hur många skolor det finns. Det finns ingen som har kontroll över att det finns en garanti att eleverna inte bara kan välja och börja en utbildning utan också får slutföra den, . Därför blir jag väldigt orolig när jag hör och raljera och säga att det kanske är lite obekvämt för kommunstyrelsen. Jag har inga bekymmer med att det är obekvämt för kommunstyrelsen, skolstyrelsen, skolnämnden eller vad de nu kallas. Det är inte vad det handlar om. Det kommer rapport efter rapport som visar att det är eleverna som hamnar i kläm. Då blir min fråga till : Ser du inte detta? Ser inte att det är eleverna som hamnar i kläm? Vad är ditt råd till som intervjuades i ? Vad är ditt råd till henne? Hon har gått i gymnasieskolan på en utbildning där hon vill utbilda sig till frisör. har huvudmannen meddelat att den utbildningen inte kommer att finnas kvar. Den finns inte någon annanstans i . Det meddelas att den utbildningen inte ens finns i som ligger i närheten. Vad är ditt råd till henne? Ska hon stå ut med att det är lite obekvämt, eller ska vi gemensamt garantera att hon inte bara kan starta en utbildning utan faktiskt också slutföra den? Det är elevernas rätt det handlar om. 26 (FP) replik: Jo, det handlar, , om att vara för eller emot friskolor. Det blev tydligt tidigare. Jag tror att vi båda två är för friskolor om de har en verksamhet där det är öppet, transparent, rättssäkert och rättvist gentemot en annan skolhuvudman. Det handlar om att vara för eller emot det fria valet, alternativt mångfald. Vi vet att vissa partier inte är det. Men jag tror att det finns en bred majoritet för det. Det hedrar att han säger att vi har lagt fram förslag. Det vet jag, och jag hoppas att vi snart kommer till en slutsats vid beredningen av förslagen i . När vi talar om var jag inne på att det är mycket möjligt att vi behöver ha en samrådsplikt som innebär att friskolor måste flagga för att det finns ett eventuellt nedläggningshot så att man kan diskutera detta med kommunen. Men vi vet att de allra flesta nedläggningar sker med det allra bredaste samförstånd där man hjälps åt, där både friskolorna och kommunerna hjälps åt för att hitta en bra lösning. Låt mig säga till er som tror att ligger i den norrländska avfolkningsbygden: Jag tror att det går ett tåg i kvarten till och till . Det tar att åka till och till . Det finns goda alternativ. Jag tycker fortfarande inte att man ska behöva byta ort, men det måste vara möjligt att tänka sig att åka till skolan. Det tar faktiskt för de flesta av oss att gå till . 27 (S) replik: Då har vi hört vad svaret är, att man får vara beredd att åka, och det kanske man måste vara. Men ska vi ha det som regel? Vårt svar är nej. Om man börjar en utbildning måste det finnas ett system som garanterar att man kan slutföra den. Det är därför vi vill ställa krav på att det ska finnas ett samarbetsavtal mellan kommunen och den fristående skolan, så att de kan komma överens om hur utbildningen ska organiseras och om den läggs ned under vilka villkor detta ska ske, så att vi kan garantera eleverna deras utbildning. gör en analogi med och säger: Vad är skillnaden? Det finns en avsevärd skillnad. Kommunen, som är huvudman för , har i alla lägen ansvar för att se till att dessa elever erbjuds en likvärdig eller till och med bättre utbildning. Kommunerna har i alla lägen ansvar både för skolpliktig verksamhet och för frivillig verksamhet i form av gymnasieskola och för att finansiera dessa. Skolor som läggs ned har vi haft tidigare, och det kommer vi att fortsätta att ha. Det är en del av de demografiska förändringar vi ser i vårt land. Men här handlar det om ansvar och inflytande. I fallet med och i fallet med idrottsgymnasiet i har de huvudmän som de handlat om, i det ena fallet för Praktiska gymnasiet, i det andra fallet för , bara meddelat eleverna att från och med eller från och med nästa termin finns det ingen skola att gå till. Då uppstår frågan: Är det rimligt att säga att kommunerna i alla lägen ska ha ansvar men inte något inflytande, och vem går det i så fall ut över? Vi menar att det går ut över eleverna. Det är det vi ser, för det handlar inte om att vara lite obekväm för kommunstyrelserna. Det finns en kraftig överetablering med anledning av att det inte är någon som har haft ett helhetsgrepp beroende på den lagstiftning som gäller. I finns det 25 000 gymnasieplatser men bara 19 000 elever. Då är det inte bara lite obekvämt för kommunstyrelsen. Det drabbar eleverna, . 28 (FP) replik: påpekade i sitt anförande att ingen hade kunnat förutse friskoleexplosionen, hur populärt det skulle bli att få välja friskola, hur mycket det skulle växa, hur många nya platser som skulle komma. Det var ingen som kunde förutse det. Det var därför tillsattes för att hitta ett system som är anpassat, som är reglerat, som styr, som är transparent, som är rättssäkert, som ser till att det blir lika villkor så gott som det går. är tillsatt av alliansregeringen för att vi vill förändra och för att vi vill ha en lagstiftning som är anpassad efter situationen och inte efter situationen . Vad gäller nedläggningen av säger att skillnaden är att kommunen har ansvar. Ja, men kommunen ansvarar även för de skolor som läggs ned som är i friskoleregi. De har därför en pott pengar för att kunna ta hand om de elever som eventuellt lämnar en friskola. Kommunerna har en ersättning därför att de har ett större ansvar, och det har vi erkänt. Det är därför vi har den lagstiftningen. Oseriösa aktörer ska inte driva skola. Det ska de göra som har ett mål och där det är utbildning som är i fokus. De ska ha ett långsiktigt mål för hur utbildningen ska bedrivas. Det ska inte vara ekonomiska kortsiktiga planer. Det tror jag att vi alla är överens om. försöker vi i bara komma fram till hur det exakt ska formuleras. Socialdemokraterna brukar numera säga: Ta den utsträckta handen. Låt oss komma till en riksövergripande överenskommelse. Jag hoppas verkligen att tar den handen, så att vi får en överenskommelse som kan gagna alla de här eleverna. 29 i (C): Vi diskuterar granskning av Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän. Det låter lätt som att väldigt mycket av det som händer i Skolsverige är väldigt dystert. berättade om hur många ansökningar som kommer in men också om hur många som beviljas. Betänk då att bakom alla ansökningar finns det människor som vill starta och utveckla en riktigt bra verksamhet, oavsett om det är förskola, grundskola eller gymnasieskola, därför att man har en idé för lärande och utveckling. Jag tror att det är viktigt att ha i minne att det är oerhört mycket positivt som ligger bakom alla de ansökningar som handlar om att man vill starta en friskola. Jag har haft förmånen att få göra ganska många studiebesök i olika verksamheter. i , som jobbar inom förskolan och har gjort det , har en personal som har ett oerhört starkt engagemang i barnens utveckling. Det finns fantastiskt många bra verksamheter, oavsett om det är en idéburen friskola i eller Lichrongymnasiet i , där ligger bakom det industritekniska programmet. Som en del tidigare i debatten har talat om vill vi att alla barn och ungdomar ska gå i bra skolor. Det ställer vi upp på allihop. Därför är det viktigt att granskar processen för att ansöka om att starta fristående skolor. Det blir lite av att likt en blodhund också tittar på hur det ska fungera. Och precis som det står i det betänkande vi nu debatterar är mycket av det som påtalar på gång. Man har sett svagheter som man vill göra någonting åt. Det finns en granskningsstrategi från , och den övergripande frågan är: Leder statens styrning till en effektiv och mer likvärdig skola? Det är klart att det är viktigt för oss politiker att ta del av alla de granskningar som görs. Det sägs många olika saker i den här debatten. Någon säger: Någon måste ju ha kontroll över hur många skolor det finns. Jag ska inte dra för mycket i de trådarna, men på något sätt handlar det faktiskt om att det finns en tillgång och en efterfrågan. Det är klart att det inte är bra när skolor läggs ned, och jag delar den oro som förts fram i debatterna om elever som inte får möjlighet att, som de hade hoppats på från början, gå färdigt en utbildning. Men det finns så många exempel på att det av olika anledningar kan ske ett avbrott i utbildningen. Det som är viktigt då är att det finns skolhuvudmän som är med och tar ansvar. Det finns också exempel i på fristående aktörer som går in och är beredda att ta en förlust för att hjälpa unga människor att få fullfölja till exempel sin gymnasieutbildning. Och all heder åt de människor som står bakom det här arbetet. Det har diskuterats en del om att vi i betänkandet skriver att vi inte kan ta debatten i alla delar därför att arbetar. Jag ser positivt på de breda samtal som förs. De allra flesta partier i riksdag står faktiskt bakom elevers möjlighet att få välja skola, att få välja mellan en eller en fristående skola av något slag. Det ser jag som oerhört positivt. Det är klart att vi i kommittén tittar på hur vi kan främja ett långsiktigt ägande och att man tar ett ansvar som garanterar kvaliteten. Men vi säger från och Alliansens sida nej till det kommunala vetot som har diskuterats av ett antal olika partier. Det är oerhört viktigt att ha respekt för varje enskild elevs möjlighet att fullfölja sin utbildning. När vi tittar på de här frågorna har vi i ett ansvar att se hur regeringen följer Skolinspektionens arbete med de här delarna och följa upp alla de insatser som man redan nu har satt in för att stärka kvaliteten. Jag vill avsluta med att säga att för och Alliansen är det oerhört viktigt, självklart och starkt engagerande att det finns möjligheter för barn och ungdomar att välja skola och att alla skolor ska hålla en hög kvalitet. Därför är det så viktigt att vi sätter stopp för oseriösa aktörer men att det finns en stor möjlighet för aktörer att erbjuda en bra utbildning, oavsett huvudman. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 30 (V) replik: Jag har egentligen bara en fråga till . Som jag sade har vi inte hört något förslag från något av de borgerliga partierna i om vad de vill göra för att kunna garantera eleverna en bra utbildning. Det gäller de punkter där vi har sett att har kritiserat till exempel Skolinspektionens arbete med tillståndsgivning för nya huvudmän. Hur vill reglera villkoren för att kunna garantera att elever får en bra utbildning och en långsiktighet, som själv tog upp, så att det inte blir som när många elever inte vet var de ska avsluta sin utbildning någonstans? Hur tänker i detta? 31 i (C) replik: Med risk för att vara tråkig: Dessa samtal förs i där de partier som är positiva till att det finns friskolor och ett brett utbud diskuterar möjligheten till långsiktighet. Jag får därför hänvisa till betänkande som ska vara klart . 32 (V) replik: Jag vet vad vill göra, och jag vet vad Socialdemokraterna vill göra. Jag håller inte med om stora delar av det de säger, för jag tror inte att det är tillräckligt att till exempel ha kvalitetsmått för att godkänna att man ska betala ut skattemedel som vinst. Men jag vet åtminstone var de står. Jag har dock ingen aning om var , och de andra borgerliga partierna står. Ni har inte sagt ett jota under hela arbete. Inte ett enda lösningsförslag har kommit från er på de problem som vi ser med fristående skolor som lägger ned mitt under terminen. De lägger inte ned för att det går dåligt ekonomiskt utan för att det inte är tillräckligt gynnsamma ekonomiska vinster, och då väljer koncernerna ut vilka skolor de ska lägga ned för att kunna tjäna ännu mer pengar. Vad vill göra åt detta? Visst kan vi föra samtal i kommittén, men det gör vi inte eftersom det pågår ett slags parallell diskussion. Vilka krav ställer för att lösa de problem vi ser med fristående skolor som sätter vinstintressen före elevers rätt till en bra utbildning? 33 i (C) replik: Att vi inte har tagit diskussionen med handlar om att våra partier står så långt ifrån varandra ideologiskt när det gäller friskolefrågorna att vi inte har sett det som en givande aktivitet att syssla med. Vi tittar på hur vi ska kunna garantera kvalitet. Någon form av friskolereglering kommer säkert att finnas i slutbetänkandet, men det är inte färdigförhandlat . Därför avstår jag från att kommentera det arbete och de diskussioner som pågår i kommittén. Vi vill ge möjlighet till långsiktigt ägande, att man tar ansvar på olika sätt och att man också tillsammans med kommunerna gör det på ett bra sätt. Jag är fullständigt övertygad om att en del av det som kommer fram kommer man att se som mycket verkningsfullt att lyfta in i precis den fråga vi debatterar . En del andra frågor kommer vi säkert att få ta på , men precis det vi diskuterar kommer man på olika sätt att kunna läsa in i betänkande när det kommer . 34 (KD): Utskottet anser att det är betydelsefullt att prövning för godkännande sker likvärdigt och effektivt. Skolinspektionen har härvidlag skollagen att luta sig mot. av elever går i skolor med fristående huvudman. Ungefär var sjätte elev går alltså i en skola som inte drivs av kommunen. Är det verkligen så att en sjättedel av eleverna går i en skola av dålig kvalitet? Nej, så är det givetvis inte. Men i denna debatt låter det som att det över huvud taget inte finns några bra friskolor. Friskolorna har dock gjort det möjligt för en utveckling också av den kommunala skolan. Det vet vi. Vi har debatterat friskolor mycket, och det behöver vi knappast göra . handlar det om godkännande av dem som är huvudmän för friskolor, och här vill Alliansen ha en tydlighet. Vi vill dock invänta en överenskommelse som kan ske brett, och detta arbetar man med i den parlamentariskt sammansatta . Alliansen vill ha en reglering som ger en trygghet för eleverna och ett långsiktigt ägande. Inget av detta är nytt. Baylan lyfte fram det som händer i . Vi är synnerligen bekymrade över att sådant får ske, och därför engagerar vi oss i att diskutera hur det ska bli bättre i dessa delar och hur man ska hantera det. Alliansen försvarar valfriheten. Det är en kärnfråga. Friskolorna har medverkat till att makten ligger hos föräldrarna när det gäller vilken skola de kan välja. Därmed kan man bryta den segregation som till exempel bostadsområden har inneburit. Även om familjen bor i ett bostadsområde med många lågutbildade kan föräldrarna välja en skola som är bra för deras barn. På detta sätt har skolorna också kunnat konkurrera, och vi har fått fram riktigt bra skolor och en bra utveckling med olika nischer och profilering i pedagogiska modeller och innehållsligt. Alliansen och avvaktar betänkande. Det ska överlämnas , . Vi är helt övertygade om att det kommer att komma fram något som mycket väl kan ledsaga oss när det gäller hur vi ska gå vidare. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Härmed övergår vi till dagens frågestund, och jag hälsar statsråden välkomna. 36 (S): Ungdomsarbetslösheten har enligt statistiken bitit sig fast på en nivå på . Regeringens politik har uppenbarligen misslyckats. Regeringens viktigaste åtgärd har varit sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomar. Det är en åtgärd som enligt en preliminär bedömning av IFAU, det vill säga regeringens egen myndighet, kostar 11 ½ miljon per jobb på kort sikt och på lång sikt inte förväntas ha någon effekt alls på ungdomsarbetslösheten. Finansministerns eget departement har också tittat på frågan och då gjort samma bedömning, att det har en mycket marginell effekt på arbetslösheten. och har kommit fram till samma slutsats. När granskade frågan uttryckte sig riksrevisorn enligt följande: Det kostar mer än det smakar. Man kan tycka att det är ett märkligt sätt att hantera statliga pengar. Min fråga till finansministern är: Varför fortsätta satsa 15 miljarder på en åtgärd som ger svag eller ingen effekt? 37 Finansminister (M): Låt mig börja med att tacka och för att vi får ta debatten om den kraftiga skattehöjning som Socialdemokraterna förordar för unga. Låt oss sedan rätta till bilden. har klarat krisen på arbetsmarknaden, den värsta sedan depressionen, väldigt väl. Vad gäller sysselsättningsutveckling, sysselsättningsgrad, arbetskraftsdeltagande har stått sig mycket väl. Vi är ett av de länder som kan uppvisa de bästa reallöneutvecklingarna. Vi har ett bekymmer på svensk arbetsmarknad, och det är ungdomsarbetslösheten. Vi har inte haft de lärlingssystem som i , , , och bidragit till att de har en lägre ungdomsarbetslöshet. Hur det i det läget skulle bli bättre genom att slå till med 15 miljarder i skattehöjningar är för mig helt obegripligt. Ekonomer kan räkna fram och tillbaka på vad det betyder på tre, fyra och . Vad det betyder på ett och är vi alla överens om. Dunkar man på med 15 miljarder i skattehöjningar stiger lönekostnaderna, sjunker sysselsättningen och fler blir arbetslösa. Om detta råder inte det minsta tvivel. 38 (S): Jag konstaterar att finansministern inte vill svara på min fråga. Regeringen väljer att år satsa 15 miljarder på en åtgärd som har svag eller ingen effekt på ungdomsarbetslösheten. Det är anmärkningsvärt att finansministern tycker att klarat jobben bra som arbetslösheten i är högre än i jämförbara länder och ungdomsarbetslösheten väsentligt högre än i jämförbara länder. Jag behöver inte påminna finansministern om att det alltid finns en alternativ användning för pengarna. 15 miljarder är oerhört mycket pengar och skulle kunna användas på ett mer effektivt sätt om man på allvar ville bekämpa ungdomsarbetslösheten. Vi har en situation där närmare 100 000 ungdomar snart lämnar gymnasieskolan för att gå ut i arbetslivet eller vidare till högre studier. Då väljer regeringen att skära ned på den högre utbildningen så att det blir svårare för ungdomar att gå vidare och studera. 39 Finansminister (M): Socialdemokraterna vill ge bilden av att är ett söndertrasat och misslyckat land. Så är det inte. Vi är en av de mest framgångsrika nordiska välfärdsstaterna. Vi har en trygghet, sammanhållning, dynamik och tillväxt som andra tittar på. Låt oss vara klara över att svensk arbetsmarknad stått sig stark också . Vad gäller sysselsättning, tillväxt, utanförskap tillhör vi de länder som klarat krisen bäst. drar slutsatsen att svensk politik i en internationell jämförelse varit framgångsrik. Det är bra att reser frågan vad man kan använda 15 miljarder till. Då blir hela den socialdemokratiska politiken tydlig. Man höjer skatterna med 15 miljarder för att bygga ut bidragssystemen. I en åldrad europeisk välfärdsstat som är djupt inne i en globaliseringsprocess vill Socialdemokraterna i höja skatter och bygga ut bidragssystem. Varför följer inga andra socialdemokrater efter? Varför går holländare, danskar, och norrmän i rakt motsatt riktning? Därför att det som Socialdemokraterna i står för är en helt orealistisk politik. 40 (M): Min fråga går till finansminister . På samlades de nordiska statsministrarna och arbetsmarknadsministrarna, även finansministern var där, och diskuterade och samtalade om ungas arbetsmarknad. I en lågkonjunktur som denna har ungdomar i hela det tufft. Vi vet att ungdomsarbetslösheten i exempelvis och stigit till en bra bit . Regeringen har redan gjort viktiga reformer, vilket finansministern var inne på tidigare, och jag vet att regeringen aviserat att det ska komma ett paket med yrkesintroduktionsanställningar, det vill säga att man ska sätta sig ned med parterna och diskutera hur jobben ska kunna komma på ett mycket bredare sätt i de olika branscherna. Jag undrar därför: Hur går det med dessa introjobb? Går det framåt, står det still, vad händer egentligen? 41 Finansminister (M): Vi har haft ett mycket bra seminarium med de nordiska statsministrarna. Det är alldeles uppenbart att ungdomsarbetslösheten är ett globalt problem. Vi har en växande del av befolkningen i världen som deltar på arbetsmarknaden. Det kommer att fortsätta . För att vi ska kunna pressa tillbaka det som kallar en arbetslöshetsgeneration måste det skapas miljoner jobb. har mycket att lära av , särskilt skulle jag vilja säga av de lärlingssystem som finns framför allt i men i någon utsträckning också i . Vi vet att även tyskar och belgare varit oerhört framgångsrika med den typen av lösningar. Här vill vi gärna använda den svenska modellen för att hitta ett brett samförstånd, att tillsammans med parterna på arbetsmarknaden utveckla en modell för yrkesintroduktion. Dessa diskussioner har gjort en del framsteg under den här avtalsrörelsen, och vi kommer att göra allt vi kan för att pressa det framåt ytterligare. Jag tror att ett brett samförstånd om en uppdaterad svensk modell är vad behöver för att möta ett växande problem på arbetsmarknaden. 42 (M): Tack för svaret! Det är minst sagt en stor utmaning vi har, och jag är glad över att regeringen tagit det initiativet. Den typen av anställningsform är ju en rätt ny fågel på svensk arbetsmarknad, och jag undrar därför om man löst frågan om ansvarsfördelning vad staten ska göra, vad parterna ska göra. Jag undrar också om finansministern ser några särskilda branscher där det kommer att bli mer lyckosamt än i andra. Hur ser bilden ut framöver? Det gäller särskilt ansvarsfördelningen. 43 Finansminister (M): Man ska vara medveten om att en sådan bred omläggning av arbetsmarknaden som sker egentligen behöver pågå innan vi kan se att vi etablerat ett nytt kompetensförsörjningssystem. Det är något som parterna framhåller, inte minst och Teknikföretagen, som är de som lite grann gått i bräschen för detta. Vi behöver även förändra hela yrkesutbildningssystemet för att det ska få större inslag av lärlingar. Vi ser ett antal branscher. och har gjort framsteg. Det är nya avtal inom Handels. Förhoppningsvis kommer det ytterligare i olika delar av den inhemska tjänstesektorn. Möjligtvis kan vi se att vi även på byggsidan får en vitalisering. Det är ett arbete där vi kommer att behöva många ambassadörer för att öppna den svenska arbetsmarknaden för unga människor. behöver en utvecklad svensk modell med mer inslag av lärlingar och yrkespraktik än vi tidigare haft. Det är ett arbete vi har framför oss på det området. 44 (MP): Jag vill ställa en fråga till infrastrukturministern om Förbifart . Den officiella prislappen för detta motorvägsprojekt har varit 27 miljarder, men har ministern och erkänt att den verkliga kostnaden beräknas till 45 miljarder inklusive räntekostnader för de lån som måste tas. Räknar man med löpande priser blir det över 60 miljarder, alltså mer än dubbelt så mycket. Dessa siffror var inte lätta att få fram. har bett att få underlag, men utan resultat. Det var först när vi bad om hjälp som vi fick reda på totalkostnaden för förbifarten. Men ministern säger på sin Twitter att siffrorna varit kända , även om jag och många med mig aldrig hört henne nämna någon annan siffra än 27 miljarder. Vad menar ministern när hon säger att förbifartens verkliga kostnader har varit kända ? 45 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan. Förbifart ska vara en förbindelse som knyter ihop hela regionen. Den är efterlängtad av många, i synnerhet av dem som sitter i timslånga köer, inte minst på som för länge sedan har tjänat ut. har beslutat att förbifarten ska byggas och hur den ska finansieras.