prot · H009133 · 2013-08-22 00:00:00 — säger reglerna att man måste ange om fett finns i ett livsmedel och om det är härdat. Men transfetter förekommer också i fetter som är bara delvis härdade. Med de nya märkningsregler som ska börja gälla detta år, , kommer konsumenterna att få mer information om sammansättningen av fetter i livsmedel. Då ska det anges på förpackningarna om fettet är härdat men också om det är delvis härdat. Mängden transfett kommer på så sätt att framgå av de märkningsregler som vi kommer att ha efter . Kommissionens förslag till nya regler innebar att man frivilligt ska kunna få ange mängden transfett i innehållsföreteckningarna, och stödde det förslaget. Men detta förhandlades tyvärr bort i slutförhandlingarna, dock inte beroende på att inte stödde det. 37 (MP): Som jag skrev i min interpellation råder det stor konsensus på global nivå när det gäller synen att transfetter förorsakar hjärt-kärlsjukdom. Däremot har och tydligen selektiv hörsel. Visst är det bra om man märker produkter i butik, men förslaget att frivilligt ange halten transfett kom inte med i beslutet, som sade. Ska man som konsument behöva ha förstoringsglas med sig när man går och handlar? Är det inte bättre att detta regleras så att man som konsument slipper köpa sådana produkter som man uppenbart vet innehåller för hög halt transfett? Som jag nämnde i mitt tidigare inlägg går det alltså att i hitta produkter som innehåller en mycket hög andel. Av de 24 produkterna i matvarubutiker i var det egentligen bara 2 som innehöll halter lägre än transfett per . Jag tycker att det är anmärkningsvärt. Jag skulle gärna vilja att man också ser det utifrån ett företagskonkurrensperspektiv och att det är lika villkor för de företag som verkar i . brukar ju värna att vi ska ha lika villkor när det gäller företagens möjligheter, och då borde det väl gälla i den här frågan också. Eller hur, ? 38 Landsbygdsminister (C): Tack, , för interpellationen! Detta är viktiga frågor att diskutera. Låt oss vara överens om att sambanden mellan till exempel fetter i mat och risken för hjärt-kärlsjukdomar är komplexa, liksom andra samband. Förutom att man höjer nivån av så kallat ont kolesterol vet vi emellertid att man med alltför hög andel transfettsyror också sänker nivån av det så kallade goda kolesterolet, och det ökar risken för hjärt-kärlsjukdomar. När det gäller andra hälsoeffekter som har framhållits i den här debatten har man, såvitt jag känner till, inte klart kunnat belägga att det finns tydliga samband. Den forskning som finns är motstridig, och man kan inte säga om det finns några egentliga och relevanta samband eller inte. Resultaten av de senaste sammanställningarna av vetenskapliga studier som jag och mina medarbetare har haft möjlighet att ta del av pekar på att sammansättningen av fettet är viktigare än mängden fett och att en del av det mättade fettet i maten bör ersättas med fleromättat fett. Mot denna bakgrund är det naturligt att vi är medvetna om risken och att livsmedelsindustrin fortsätter att jobba aktivt med att minska sådant som vi vet är skadligt för vår hälsa i de produkter som de framställer åt oss. Så här långt har man till mycket stora delar, tycker jag, tagit sitt ansvar. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2012/13:501 om bostadsbyggandet 39 Statsrådet (KD): har frågat mig dels mot bakgrund av vilka fakta och omständigheter jag och mina företrädare 20062013 inte har byggt bostäder, dels genom vilka initiativ jag avser att skapa en rimlig bostadsproduktion. När det gäller första fråga vill jag erinra om ansvarsfördelningen när det gäller bostadsförsörjningen. Denna innebär i korthet att staten ansvarar för att skapa goda förutsättningar för bostadsbyggandet, kommunerna planerar för bostadsbyggande och aktörerna på bostadsmarknaden inklusive kommunala bostadsföretag svarar för byggandet av bostäder. Sedan jag tillträdde som bostadsminister har jag lyft fram att det låga bostadsbyggandet är ett problem som funnits . nämner en rapport från enligt vilken har byggt mycket mindre än våra nordiska grannländer. Detta är dock inte hela sanningen. Längre tidsserier visar samma sak. I grund och botten är detta konsekvensen av djupa och långvariga strukturproblem på den svenska bostadsmarknaden, vilket bland annat visar sig i att har byggt mindre än hälften så många bostäder per capita som våra nordiska grannländer, och detta trots att det funnits subventioner under större delen av tiden. Det är lätt att skylla det minskade bostadsbyggandet efter alliansregeringens tillträde 2006 på borttagandet av produktionsstöden. Data i den rapport från som refererar till visar dock att byggandet minskade ungefär även i våra grannländer, något som knappast kan bero på politiska beslut i . Under alliansregeringens första mandatperiod låg fokus för bostadspolitiken i hög grad på att reformera förutsättningarna för de allmännyttiga bostadsföretagen och att utjämna konkurrensvillkoren mellan dessa företag och privata aktörer. tvingades också regeringen att ägna stor kraft åt att hantera finanskrisens effekter. Sedan jag tillträdde som bostadsminister har jag, precis som jag säger i det citat som återges i interpellationen, fokuserat på att identifiera hinder och skapa förutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. Det som behövs är ett kontinuerligt och tålmodigt arbete där en rad olika, samverkande, åtgärder behövs för att åstadkomma ett bostadsbyggande på en hög och långsiktigt hållbar nivå. Regeringen arbetar därför med den största reformagendan för att förbättra förutsättningarna för bostadsbyggande i landet. I detta ingår att förändra de regelverk för vilka staten har ett ansvar. Som är väl medveten om är detta något som tar tid. Problemen och hinder ska inte bara identifieras utan förslag till förändringar ska tas fram, inklusive förslag till författningsförändringar, som därefter ska remitteras innan lagrådsremisser kan skrivas och därefter propositioner överlämnas till . Bland det som just nu är under luppen är frågan om hur modernare och tydligare regler kan korta tiden från beslutad detaljplan till ett färdigställt bygge, hur de tekniska särkrav som kommuner ställer påverkar bostadsbyggandet, villkoren för hyresrätten, strandskyddet och bullerfrågan. Exempel på redan genomförda åtgärder är att fastighetsavgiften för hyreshus har sänkts och att skattebefrielsen för nyproducerade bostäder har förlängts. överlämnade regeringen också en proposition med förslag till en tydligare bostadsförsörjningslag till . beslutade regeringen om direktiv till en parlamentarisk utredning om regional planering och bostadsförsörjning, och det är min förhoppning att det arbetet ska leda till en bred samsyn när det gäller viktiga åtgärder för att förbättra förutsättningarna för bostadsbyggandet. 40 (S): Tack, bostadsministern, för svaret! En gång var både jag och bostadsministern unga. Det var då vi ville förverkliga våra drömmar. Mina och många andra ungdomars drömmar då var desamma som ungdomar har: att få ett jobb och att få en egen bostad. Jag minns i egen bostad och på cykel till jobbet. Vilken oerhörd glädje och lycka det var! har vi den moderatledda regeringens dubbla svek. Först är det jobbfiaskot med en rekordhög ungdomsarbetslöshet, sedan är det närmast omöjligt för unga att få en bostad. har vi hört nyhetsinslag om högskolestuderandes bostadssituation. I är det ett års kötid för rum i korridor. I är det kötid för studentrum i korridor. I är det kötid för rum i korridor, och för lägenheter är kötiden fyra till . byggdes 541 studentlägenheter. , under socialdemokratisk regering, byggdes 5 700 studentlägenheter. Bostadsbyggandet har kollapsat sedan regeringen tillträdde . Det har minskat med . , då blev bostadsminister, har minskningen varit . av vårt lands befolkning bor i kommuner med bostadsbrist. Det är ett stort problem för tillväxten när inte grundläggande infrastruktur fungerar. Det hämmar möjligheten att flytta och få jobb i massarbetslöshetens . Det hämmar nödvändig rörlighet på arbetsmarknaden, och det stäcker inte bara ungdomars utan också andra människors drömmar. Jag vill hävda att bostadspolitiken är en omistlig del i välfärdspolitiken. Det som bostadsminister administrerar är en avpolitisering, sönderdelning och nedläggning av bostadspolitiken. Jag har berättat om ungdomars situation och om bostadsbristen i en majoritet av landets kommuner. Vi står fortfarande och stampar på samma fläck. gav inte något svar på mina frågor i interpellationen, så jag upprepar de mest centrala frågeställningarna. För det första: Anser statsrådet att bostadsbristen är ett samhälleligt problem? För det andra: Vilket råd ger statsrådet ett ungt par som fått jobb i och är på väg att flytta hit? 41 Statsrådet (KD): Beskrivningen av de problem vi brottas med kan jag skriva under på. Det är precis samma beskrivning jag själv brukar göra när jag talar om den bostadsbrist som vi har, som är särskilt stor i våra storstäder och universitetsorter. Den beror också på att vi just nu har ovanligt många ungdomar i åldern . Vi har 46 000 fler platser på universitet och högskolor jämfört med . Allt detta förstärker de problem vi har. Vi har en befolkningsökning. Vi har en trend mot ökad inflyttning till våra större städer. Det här förstärker problemen och förvärrar problemen. Nästa steg, när man har konstaterat problemet, är att fundera på vad det här beror på. Då kan vi se att vi trendmässigt har byggt, som jag sade i mitt interpellationssvar, hälften av vad norrmän, och danskar har gjort. Vi har investerat ungefär hälften som andel av bnp i bostadssektorn jämfört med OECD-genomsnittet. Hur man än vänder och vrider på det har vi alltså ett långvarigt strukturellt problem. Då säger en del: Ja, men det har skett en minskning sedan ett visst årtal. Ja, ser man på utvecklingen ser man att det har gått upp och ned i liksom i alla andra länder men på en trendmässigt låg nivå. , när vi tillträdde, och 2007 det är sant gick bostadsbyggandet ned i , och också. Vad har som förklaring till den enorma effekten av svensk politik, som gör att även slutar att bygga bostäder? Har man konstaterat att problemet är långvarigt måste man också fundera på vad det är i systemen som gör att vi inte bygger. Då säger det är det enda Socialdemokraterna har att vi måste återinföra subventioner. Men vi har ju prövat tre socialdemokratiska subventioner under de här 20 åren. Ändå byggde vi hälften av vad norrmän, och danskar gjorde, hälften av OECD-genomsnittet. Branschen själv säger tvärtom. De vill inte ha subventioner. De vill ha långsiktiga spelregler. Som ett av de stora problemen kan vi identifiera den långa ledtiden från idé till att spaden kommer i backen, till att bygget kommer i gång. Den är extremt lång och krånglig. Den fördyrar projekten. Den försenar projekten. Den minskar också konkurrensen, eftersom mindre aktörer har svårt att ligga ute med projektmedel och investeringar i mark innan de får intäkter på det hela. Men det finns också många andra problem. Vi har till exempel reformerat andrahandsuthyrningen. Vi har på olika sätt försökt hjälpa till att skapa smidiga och fungerande bostadsmarknader. Och ser vi att byggandet av nya bostäder fortsätter att öka, vilket vi inte ska dra för stora växlar på ännu eftersom vi ska se trenderna slå igenom tydligare. Ökningen är jämfört med . Vi ser hur andrahandsuthyrningen gör att det finns fler lägenheter att tillgå. Vi har mycket på gång på studentbostadssidan. Vi har ett förslag från på vårt bord som innebär radikala förslag till att förenkla regelverken så att det går att bygga billigare studentbostäder på fler platser i våra städer, inte minst i centrala delar av våra städer. Och vi kan bygga mer flexibelt. Det är sådana åtgärder vi jobbar med för att förenkla, förbilliga och förkorta planprocesser och därigenom skapa långsiktigt goda villkor för ett ökat bostadsbyggande. Sedan måste kommunerna göra sitt jobb med att ta fram detaljplanelagd mark. Utan det händer ingenting. Där vet vi att många kommuner jobbar mycket, och en del kommuner kan göra mycket mer. Så jobbar man seriöst med frågorna och inte bara för att hålla retoriska anföranden. 42 (S): Jag noterar att bostadsministern inte vill diskutera om bostadsbristen är ett samhälleligt problem. Det försvinner han ifrån. Bostadspolitiken är enligt honom och den moderatledda regeringen ingen del av en välfärdspolitik, utan den är utmönstrad. Den är utsorterad. Han vill inte heller kommentera den enkla frågan, som väl bostadsministern borde kunna svara på. Vilket råd ger han ett ungt par som har fått jobb och som flyttar till ? Vilket råd ger han det paret? Det vill jag gärna få ett svar på innan den här debatten är färdig. Han tillsätter många utredningar. Det är rekordartat. Men han har avvecklat alla bostadspolitiska instrument. Han gör det till något centralt i politiken. Det ska inte finnas något stöd till nyproduktion av bostäder. Det är marknadsstörande, och det ökar kostnader. Det brukar vara den vanliga argumentationen. Men nya bostäder är ju bara en liten del av utbudet. Det kanske i stället är priserna i det byggda beståndet som är avgörande. Mycket talar för att det förhåller sig tvärtom i förhållande till det bostadsministern säger, att det i stället är marknadspriser som driver produktionskostnader. Det är en vägran från regeringens och bostadsministerns sida att inse att det när vi har haft en social bostadspolitik i vårt land har krävts gemensamma resurser för att åstadkomma nyproduktion. Att det inte krävs ett socialt synsätt när det gäller bostadspolitik är inte bara dumt utan också ologiskt i förhållande till annat som händer på det departement som bostadsministern tillhör, . Äldreminister brukar hävda att 1 miljard i samhällsstöd för byggande av äldreboende är oerhört viktigt. Har hon fel i den ståndpunkten? Utredaren av boende för dem med social problematik i vårt samhälle, , partibroder, brukar säga att det behövs ett samhällsstöd och engagemang för att lösa boendefrågan för människor med social problematik. Har han fel? Jag tror egentligen att bostadsministern har en annan dagordning än den han talar öppet om. Det är någonting som ligger vid sidan av det batteri av utredningsfyrverkerier som han avfyrar. Det är en fråga som inte är så rolig att plocka fram på bordet, utan som ska svettas fram vid sidan av retoriken och politiken. I trycket av bristen på bostäder kommer det att brisera. Vi måste ha fri hyressättning. Vi måste ha marknadshyror. Det åstadkommer en balans på marknaden, utifrån att några få kan erhålla det de önskar medan många får avstå. Så kan man också åstadkomma en balans. Jag undrar: Är det bostadsministerns avsikt att lösa bostadskrisen med marknadshyror? Det är min fråga utöver de andra två, som det också går att besvara. 43 Statsrådet (KD): Nej, jag har sagt tydligt att jag inte tror att införande av marknadshyror är lösningen på bostadspolitiska problem. Löser det några skapar det andra i stället som är mer bekymmersamma. undrar om jag vill avpolitisera bostadspolitiken. Nej, men jag vill föra rätt politik. Problemet är väl snarare att det just var en avpolitisering som socialdemokratin höll på med. Ni gjorde ingenting. Titta på mandatperioden 20022006! Det lades inte fram några förslag på bostadspolitikens område i . pågår ett omfattande arbete. Jag skulle vilja säga att det är en hög politisk aktivitet för att åstadkomma ett bättre och ökat byggande. Har vi ett socialt synsätt? Javisst, självklart. Det är därför vi bland annat har satsat medel för att främja byggandet av särskilda boenden och äldrebostäder. Där kräver vi extrasaker från samhällets sida, från statens och det offentligas sida, när det gäller mer gemensamma utrymmen och liknande saker. Där finns ett motiv att gå in med en subvention. Vi har jobbat mycket med att förstärka bostadsbidragen. Det är någonting som snarare försämrades vid makten. Där har vi, , förstärkt . Vi har förstärkt dem för de äldre, men vi har framför allt förstärkt dem för barnfamiljer. Hemlösheten jobbar vi oerhört hårt med. Det är en särskild nationell samordnare som åker runt i landet och försöker visa hur man kan jobba effektivt med de frågorna. Det finns ett starkt socialt engagemang i vår bostadspolitik, framför allt för de människor som inte har en bostad . Den som lyssnar på inlägg och på andra socialdemokraters inlägg kan undra: Vad är den alternativa politiken? Ja, det enda förutom välvilliga ord och allmänna floskler är att man ska återinföra subventioner. Då måste svara på en fråga. Om vi har haft tre olika subventionssystem signerade S-regeringar under den här 20-årstiden när vi har byggt hälften av vad norrmän, och danskar har gjort, vad gör att socialdemokratins nya subventioner, som dessutom inte är nya i sin konstruktion, skulle lösa problemen? Det är en sak till. Om olyckan inträffar, att socialdemokratin skulle få makten och återinföra subventioner, ska man gå till EU för att få det notifierat. Man ska plocka fram pengarna och regelverken. Sedan ska EU godkänna det hela. kommer all hyresrättsproduktion att stanna av. Alla skulle vänta på subventionerna. Och skulle man återigen få en marknad som mer jagade subventioner i stället för att utöka sin produktion. De kommunala bostadsföretagen, , har tagit fram ett mycket bra koncept, kombohus, som i praktiken innebär att man bygger billigare än vad snittet gör. En av dem som började med de här koncepthusen sade så här: Det här tog vi fram i vårt byggföretag när vi insåg att subventionernas tid var förbi. Då började man jaga kostnader och försökte utveckla industrialiserade byggmetoder för att försöka göra hus billigare, för att bygga billigare och bryta mot en trendmässig utveckling där produktionskostnaderna blivit högre och högre mycket snabbare än inflationen. Det här har de kommunala bostadsföretagen utnyttjat. Även många andra aktörer använder sig av det mer eller mindre. Vi behöver främja att branschen utvecklas. Det är därför jag diskuterar tekniska egenskapskrav med kommuner. De behöver nämligen möta likartade regelverk för att kunna anpassa produktionen på hela marknad och inte ändra efter olika tekniska egenskapskrav. Det är så man jobbar konstruktivt och seriöst med att förändra svensk bostadspolitik så att vi bygger mer, så att vi kan bygga mer varierat, så att vi kan bygga billigare och så att vi kan främja att vanliga människor också har råd att köpa en ny bostad. Men socialdemokratins lösning är, vadå? 44 (S): Jag vill först säga att under kraftfulla ledning som ansvarig för bostadspolitiken byggde vi på de nivåer som erfordrades för befolkningstillväxt och balans. Det kan var och en studera i sina tabeller och skrifter. Bostadsministern är kategorisk. Inget samhällsstöd för byggnation av bostäder. Bostaden ska vara en handelsvara, ingen social rättighet. Bostadspolitiken avpolitiseras och rangeras ut från välfärdspolitiken. Men det är ok med , att någon kommer hem och hjälper till med serveringen. 2 miljarder är kostnaden. Det är ok med , reparation och ombyggnad i sommarstugan eller bostadsrätten 13,2 miljarder. Det är ok med sänkt restaurangmoms 5,4 miljarder. Hamburgare och korv kan subventioneras, medan bostadsköerna växer. Det är sorgligt, i sanning mycket sorgligt att bostadsministern har den uppfattningen om vikten av politisk prioritering. Jag vill upprepa för tredje gången: Kan bostadsministern här i kammaren tala om vad han säger till det unga par som har flyttat till från arbetslösheten på någon annan plats i landet men inte har någon bostad? Vad säger bostadsministern till det paret? 45 Statsrådet (KD): Vi kan konstatera att vi har sänkt fastighetsavgiften för flerfamiljshus. Vi har gjort så att när man producerar ett hus av något slag är fastighetsavgiften borta . Vi har också en utredning som tittar på de mer långsiktiga skattevillkoren för hyresrätter. Jag noterar också att det är offentliga utgifter som ska öka, men det är oprecist hur. Det är subventioner som har prövats som är socialdemokratins recept. Det har visat sig att de inte är fungerande. Vi ser i alla fall att möjligheterna att få tag på en bostad nu ökar, fast vi gör det från ett mycket besvärligt läge. Bostadsbyggandet går upp enligt nya siffror från SCB . Vi kan också notera, vilket är intressant, att det verkar vara en kraftigare uppgång i jämfört med de andra två storstadsområdena, och . Tittar man på , och ser man samma tendens. Det är en kraftigare ökning i jämfört med och . Jag skulle ju aldrig dra slutsatsen att är alliansstyrt och och är S-styrda. Det skulle vara helt förmätet att från min sida påstå något sådant. Jag tycker ändå att det är intressant att se att det är ett högre tryck på bostadsbyggandet i . Vi har som sagt en rad olika arbeten på gång för att förbättra situationen. Jag brukar säga att vi ska vara realistiska och säga att det är bekymmersamt på bostadsmarknaden, inte minst för unga människor och inte minst för dem som vill återinträda, som av olika skäl har åkt ur bostadsmarknaden. Där måste vi göra extrainsatser. Vi har gett i uppdrag till att titta på vad vi kan göra ytterligare för att hjälpa de människor som har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden. Det räcker inte med att bara bygga bostäder. Vi måste kanske också titta på de krav som ställs när det gäller att få hyra ut och liknande saker. Vi måste jobba på många olika fronter, både för de grupper som har särskilda bekymmer och för att lösa den generella bristen. Jag kan försäkra och kammaren att vi arbetar för högtryck med att renovera svensk bostadspolitik. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på interpellation 2012/13:500 om åtgärder mot den skyhöga ungdomsarbetslösheten 46 Arbetsmarknadsminister (M): har frågat mig vad jag avser att göra för att få ned ungdomsarbetslösheten. har också frågat mig om jag kan tänka mig att ompröva den, som hon uttrycker det, resultatlösa arbetsmarknadspolitiken och vad jag avser att göra för att alla arbetslösa ungdomar ska få snabbare hjälp. Låt mig börja med att säga att ungdomsarbetslösheten är en av de stora utmaningarna på arbetsmarknaden. Det krävs en mängd olika lösningar, och regeringen har genomfört en hel rad reformer för att motverka ungas utanförskap och för att sänka trösklarna för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. I förhållande till andra grupper utmärker sig unga genom en hög grad av korta arbetslöshetsperioder. De aktiva arbetsmarknadsinsatserna ska främst riktas till individer som har stort behov av stöd, de som har varit arbetslösa länge och de som riskerar långtidsarbetslöshet. Störst risk att bli långtidsarbetslösa har bland annat ungdomar som saknar slutförd gymnasieutbildning och utrikes födda ungdomar. Alla ungdomar ska få förmedlarstöd i arbetslöshet. Förutom det kan ungdomar som har särskilda skäl ta del av tidiga programinsatser, såsom praktik och utbildning, redan innan inträdet i jobbgarantin. Ungdomar som saknar slutförd gymnasieutbildning kan också, redan från dag ett i arbetslöshet, ta del av studiemotiverande kurs på folkhögskola. Denna kurs syftar till att motivera ungdomar att återuppta och slutföra gymnasieutbildningen. Ungdomar kan således , utifrån individens behov, ta del av aktiva insatser från dag ett i arbetslöshet. Ungdomars etablering på arbetsmarknaden ska också stödjas av en aktiv matchning mot lediga jobb. I syfte att förbättra matchningen har Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att utveckla sina arbetsgivarkontakter för att stödja personer med en svag förankring på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens återrapportering visar att det målinriktade arbetet med arbetsgivare har lett till att andelen deltagare i jobbgarantin som har haft en arbetsplatsförlagd aktivitet har ökat, vilket har gett fler ungdomar möjlighet att komma i kontakt med arbetslivet. Regeringen följer ungdomars situation på arbetsmarknaden mycket noga och fortsätter att jobba aktivt med att få fler unga i arbete.