prot · H10950 · 2013-12-18 00:00:00 — Då får vi också bostadsregioner där man kanske kan bo lite billigare än om man försöker bygga en villa på Stureplan. skulle jag vilja säga det som jag har sagt i denna kammare, nämligen att det inte är bra att vi i denna region har 26 olika kommuner med eget ansvar för bostadsplaneringen. Det är en hämmande faktor som jag tycker att bostadsministern ska försöka göra någonting åt . 124 (S): Det är klart att det blir debatt om mer än en sak. Men interpellationen innehåller mer än en frågeställning. Vi behöver därför diskutera hela interpellationen. Jag ansluter mig till mycket av det som anförde i sin beskrivning av politiken. Jag studsade till när bostadsministern sade: Varför väljer Socialdemokraterna och alltid fel väg i bostadspolitiken? Man häpnar när man hör det. Det är otroligt provocerande. Vilka utanför detta hus anser att bostadsministern och regeringen har valt rätt väg när det gäller bostadsbyggandet under de , , som ni har haft ansvaret för detta? Jag tror faktiskt att det är enklare att hitta någon utanför detta hus som tycker att borde gå med i än som på fullt allvar tycker att regeringen är på rätt väg med bostadsbyggandet. Jag tror att det är otroligt svårt att hitta någon som tycker att regeringen är på rätt väg. Ni kan inte vara helt okänsliga för den debatt som pågår utanför detta hus, för den frustration som finns och för de krav som ställs på er från en rad olika föreningar, organisationer och debattörer. Det är en stor debatt som förs utanför detta hus. Att ni bara blundar för den är otroligt provocerande. Statsrådet säger att det inte bara är den skattemässiga delen som är problemet. Nej, det är helt korrekt. Jag har aldrig påstått någonting annat. Men det är en av dessa faktorer, och den måste man också klara av att diskutera. Det är flera organisationer som har lyft fram detta. Om man ska vända på alla stenar ska man vända även på den stenen. Där tycker jag nog att statsrådet är skyldig denna kammare ett svar. Vi får väl avvakta utredningen, men jag tror inte att man ska hoppas på för mycket utifrån vad som har läckt ut från den. 125 Statsrådet (KD): Jag håller med om att det kanske inte bara är två debatter, det vill säga om hyresrätten specifikt och om den mer allmänna bostadsbristen. Det är också två debatter därför att vi har två olika . Vi har de heta regionerna med bostadsbrist och långa ledtider. Men vi har också många delar av där det finns en önskan om att bygga mer men där marknadsförutsättningarna är helt annorlunda. Vi har en hel del arbete i gång också kring den delen av problemet. ser inga stora idéer. Nej, det gör inte jag heller när jag läser motion. Men jag ser i alla fall ett besked som jag uppskattar, nämligen nej till subventioner. Därför vore det intressant att få veta hur ska få ihop sin politik med och Socialdemokraternas politik om de ska försöka skapa en majoritet i denna del. Utöver detta finns det inte några stora idéer i motion. Det finns det inte i och Socialdemokraternas motioner heller, förutom att det finns en vurm för att subventionera och använda skattebetalarnas pengar. Det var intressant att tala med en av dem som har utvecklat de koncepthus som är en del av Sabos Kombohus. Han berättade att man bygger billigare än vad standardbyggkostnaderna i är. Det konceptet började de utveckla när de insåg att subventionernas tid var förbi. Då började man på ett av de större företagen i att jobba för att pressa kostnaderna. Man ställde frågan: Hur bygger vi optimalt, snålt, effektivt och med en sådan god kvalitet att vi kan vara stolta över vårt bygge? Sabos Kombohus är ett exempel på detta. Dessa hus säljs också på den privata marknaden. Det finns även ett antal andra aktörer som bygger hus på denna prisnivå. De reformer som vi nu har lagt fram lagförslag om och de regelförändringar som jobbar med kommer att leda till att man kan bygga studentbostäder så mycket som billigare. Jämför dessa kostnadsreduceringar, tack vare den politik som vi nu för, med hur lyckas med sina 3 miljarder i subventioner – vilket är mer än Socialdemokraterna orkar med i sitt budgetalternativ. I bästa fall kan man, teoretiskt sett, pressa kostnaderna med 7 ½ procent. Det är alltså 7 ½ procent till en kostnad på 3 miljarder för skattebetalarna. Detta kan alltså jämföras med 25 procents lägre kostnad utan skattebetalarnas pengar. Det är ganska logiskt vad man väljer. Man måste i alla fall pröva regelförenklingsvägen i första hand. Åtminstone gör jag det som kristdemokrat och som en person som tycker att skattebetalarnas pengar är någonting som man ska hushålla med. Det som andas i Amineh Kakabavehs resonemang är att alla pengar är statens och att alla skattesänkningar är subventioner. Det innebär väl att en vanlig sjuksköterska har i subvention från staten. Det är ungefär vad hon får behålla av sin lön. Jag ser faktiskt en skattesänkning som att människor får behålla sina egna pengar. Att man lättar på skattetrycket för boendet ser jag också som ett sätt för människor att få behålla sina egna pengar. Men jag ser även att vi med hjälp av regelverk och skatteinstrument självklart kan skapa goda förutsättningar. Jag har sagt att jag upplever skattesituationen för just hyresrätten som en nackdel. Hyresrätten har en uppförsbacke i investeringsstadiet. Men jag köper inte dessa lätta jämförelser. Skattesituationen för företag och privatpersoner är så olika. Ett företag som ska börja investera i en bostad har noll beskattade kronor när man börjar investera. En privatperson som börjar investera i en ny bostad eller renovera sin bostad har redan betalat både arbetsgivaravgifter och inkomstskatt och ska sedan betala moms och skatt till den som gör jobbet. Det är alltså två olika skattesituationer som inte enkelt går att jämföra. Men återigen tillbaka till frågan: Om subventioner är lösningen på problemet, varför har vi då inte lyckats komma upp till finsk, dansk eller norsk nivå och ? Varför lyckas vi inte med det? Svara på det, Amineh Kakabaveh. 126 AMINEH KAKABAVEH (V): Jag hade förväntat mig en bättre människosyn från statsrådet än att jämföra en sjuksköterskas gedigna arbete och möda med en subvention på 40 miljarder som bostadsministern och regeringen ger i stöd för ägda boenden. Det är lite slarvigt. Jag hoppas att bostadsministern inte menar det. Ni har haft på er att bygga bostäder, men ni skyller fortfarande på de rödgröna partierna. som vi stödde den socialdemokratiska regeringen har det faktiskt byggts mest. Det finns svart på vitt. Det finns även svart på vitt enligt , statens eget verk, att subventioner gett möjlighet till nyproduktion. Särskilt antalet hyresrätter har ökat. Vi vill inte heller ge pengar hur som helst. vet att de miljarder som vi i vill satsa handlar om att styra politiken. Det är styrmedel för att man ska kunna bygga både billigt och miljövänligt. Våra ungdomar och andra i landet förtjänar bra bostäder. Det är det som vi vill använda subventioner till. Jag tycker att det är bättre att presentera och prestera lite politik än att skälla på oss och säga att vi vill använda pengar hur som helst. Vi vill att de 40 miljarder som går till ägda boenden även ska gå till byggande av hyresrätter, till små, billiga och miljövänliga bostäder, till dem som behöver bostäder. Det är det som vi förväntar oss. 127 Statsrådet (KD): Det är viktigt att konstatera att subventioner i stort sett inte har fungerat. Vi måste jobba med regelförenklingar och med att få ut mer byggbar mark – det är ett utbudsproblem som är grundorsaken. Vi behöver se över den skattemässiga situationen för hyresrätter. Vi avvaktar nu en utredning, och vi får bereda den och komma tillbaka. Vi har dock, som jag nämnde tidigare, redan gjort en hel del när det gäller avgiftssänkningar och skattesänkningar. Ja, Alliansen har suttit vid regeringsmakten . Jag tycker att det är viktigt att säga att vi har hanterat en finanskris som lamslog mycket av svensk industri och inte minst byggindustrin. Det är klart att det märktes i . Det märktes ännu mer i många andra länder. Det har gått upp och ned för bostadsbyggandet i , men det har kroniskt legat på en lägre nivå än i andra länder. Svängningarna har följt varandra ganska väl; när det har gått upp i har det gått upp i , och också, och när det har gått ned har det gått ned även i , , och . har vi brutit mot den utvecklingen. Vi går bättre än omvärlden, tack vare gedigna och bra offentliga statsfinanser. Vad vi kanske skulle ha gjort tidigare är att sammanföra plan- och bygglagsfrågorna med det som på regeringsspråk kallas bostadsfinansierings- och bostadsförsörjningsfrågorna. Det gjorde vi i efter valet , då vi också använde beteckningen bostadsminister mer officiellt i . Det har nämligen gett oss ett bättre samlat grepp kring frågorna och gjort att vi har haft bättre möjlighet att analysera. Det tror jag hade varit bra om vi hade gjort tidigare, men vi gjorde en rad olika saker under den förra mandatperioden: förbättrade kreditgarantier, hyressättningssystem, regler för kommunala bostadsbolag, ägarlägenheter, modernisering av etcetera. Vi ser nu också att det finns ett starkt stöd för regeringens synsätt i forskarvärlden och bland de olika aktörer som finns på marknaden. Det finns även ett växande intresse och stöd från människor som följer bostadsdebatten, och när vi levererar förslag på förslag tror jag att allt fler kommer att se att det här är den framkomliga vägen – inte subventionsvägen. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2013/14:162 om begravningsplatser 128 Statsrådet (KD): i har frågat mig vad jag och regeringen avser att göra för att den judiska minoriteten ska kunna begravas i enlighet med de judiska traditionerna men på samma ekonomiska villkor som gäller för alla andra medborgare i landet. Som i anger i sin inledning har staten mycket riktigt ansvar för att begravningsverksamheten i bedrivs på ett bra och effektivt sätt. Med detta följer ett ansvar att se till att medborgarna inte betalar begravningsavgifter vars storlek inte är sakligt motiverade. Begravningsverksamheten regleras genom lagstiftning, i första hand genom begravningslagen (1990:1144). Med begravningsverksamhet avses de olika åtgärder som har direkt samband med förvaltningen av allmänna begravningsplatser. Begravningslagen medger också att enskilda begravningsplatser får anordnas och hållas bara av trossamfund eller stiftelser som har fått tillstånd till det. beviljar sådant tillstånd om det finns särskilda skäl för det och om det kan antas att trossamfundet eller stiftelsen kan behålla begravningsplatsen och fullgöra de skyldigheter som ankommer på innehavaren av dessa begravningsplatser. Begravningsverksamheten är en allmän samhällsuppgift, och kostnaderna för denna verksamhet finansieras genom en begravningsavgift som är inkomstrelaterad och som betalas av alla som är folkbokförda i . Avgiftsskyldigheten föreligger för alla, det vill säga även för personer som inte är medlemmar i . Begravningsavgiften ska täcka de kostnader som huvudmannen har för att sköta begravningsverksamheten och är alltså inte kopplad till en enskild persons egen begravning. Begravningsavgifterna fastställs med utgångspunkt i de faktiska kostnaderna för begravningsverksamheten, något som medför att avgiftssatsen varierar mellan olika huvudmän. Avgiften är proportionell och räknas fram utifrån den kommunalt beskattningsbara inkomsten. Begravningsavgiften beräknas på så sätt att den totala nettokostnaden för begravningsverksamheten divideras med det totala skatteunderlaget, det vill säga skatteunderlaget för både dem som tillhör och dem som inte tillhör . Resultatet blir begravningsavgiftens storlek per skattekrona. Gravsättning kan i vissa fall ske på en annan ort än den avlidnes hemort. Den huvudman som i sådana fall utför gravsättningen eller vissa andra i lag angivna tjänster har då rätt till ersättning av huvudmannen för begravningsverksamheten på den avlidnes hemort. Ersättningen regleras i en taxa för begravningsclearing som fastställs av Kammarkollegiet. eller stiftelser får efter tillstånd anordna egna begravningsplatser. Genom clearingförfarandet sker kompensation till innehavare av enskild begravningsplats för de tjänster som omfattas av begravningsavgiften. Sådana begravningsplatser kompenseras dock inte för bland annat förvaltningskostnader för drift av begravningsplatsen. har beslutat om ett nytt system med enhetliga begravningsavgiftssatser som träder i kraft . Som en följd av detta avser regeringen att se över clearingsystemet i dess helhet. Genom mina fortlöpande kontakter med trossamfunden via bland annat Regeringens råd för kontakt med trossamfunden håller regeringen sig informerad om de frågor som generellt berör trossamfunden, bland annat frågor om begravningslagstiftningen. 129 i (S): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag vill nog säga att det inte gav så mycket svar på min fråga utan att det var ett allmänt svar om begravningsverksamheten, men det kanske är en utgångspunkt för denna interpellationsdebatt. Min fråga var ganska specifik, och den gällde just den judiska församlingen och de judiska begravningsplatserna. Den är väldigt aktuell, speciellt här i där den judiska kyrkogården är i stort behov av mer begravningsmark. Det är grundorsaken till min fråga. Historiskt sett har den judiska församlingen varit egen huvudman och haft ansvar för begravningsplatserna och även begravningarna enligt religiösa föreskrifter och traditioner. Statsrådet säger i sitt svar att man har ett clearingsystem. Man clearar kostnaderna för själva begravningen, men förvaltningskostnader för begravningsplatser ingår inte. Det är väl här det stora problemet egentligen ligger, för det är en stor kostnad för en mycket liten församling att anordna en eller utvidga en begravningsplats – eller skapa en ny. Man räknar med att det är kanske 7 000 medlemmar som själva får stå för denna stora kostnad. Samhället har ett ansvar, och jag tycker inte att det bara gäller begravningarna i detta fall, statsrådet, utan det handlar också om att vi har den judiska gruppen som en nationell minoritet. Där tycker jag att det finns ett speciellt ansvar för staten att se till att det inte bara finns möjligheter att bevara den språkliga biten utan även möjligheter att bevara de traditioner och den kultur som följer med den judiska befolkningen. Alla betalar sin begravningsavgift, oavsett vilken religion man tillhör, men i detta fall blir det en betydligt större kostnad för dem som är medlemmar i denna församling och vill ha sin begravning på det sätt traditionerna och religionen säger att det ska vara. Jag tittade lite på begravningslagen, och det står där att man har i uppdrag att tillhandahålla vissa tjänster – bland annat gravplats . Det är kanske där den stora knuten ligger, för den judiska traditionen och den judiska religionen anser att gravrätten ska vara evig. Det kanske är där det blir en diskussion och ett problem. Här i är det som är huvudman. Det är lite unikt; det är bara och som är huvudmän förutom . Jag hade en fundering på om kommunallagen kunde vara ett hinder i detta. Vi fick dock en utredning i går, som överlämnades till statsrådet. Eftersom interpellationsdebatterna drog ut har jag faktiskt hunnit läsa en hel del i utredningen, och där förordas att och ska ingå i systemet med enhetlig begravningsavgift. Min första fråga till statsrådet är: Ser statsrådet en möjlighet att utifrån utredningens slutsatser även kunna inkludera enskilda begravningsplatser i ett sådant kostnadsutjämningssystem? 130 Statsrådet (KD): Jag tackar för att frågeställningen väcks. Jag är mycket medveten om de diskussioner och problem som den judiska gruppen upplever och som är accentuerade i . Grunden för problemet är just att man enligt den judiska traditionen vill ha en evig gravrätt. Man vill alltså att graven ska vara för personen inte bara i 15 eller utan . Detta skapar problem utifrån svensk lagstiftning och svensk tradition. Detta har lösts genom att den judiska gruppen har haft egen mark att förfoga över och då kunnat tillförsäkra sig den eviga gravrätten eller genom att man har hittat bra lösningar i samverkan med eller andra aktörer på olika ställen i . Det finns sådana begravningsplatser i och , till exempel. I har man dock hamnat i läget att det fysiska utrymmet inte längre finns kvar. Man behöver ny mark, och man behöver göra i ordning den marken. Clearingsystemet medger som sagt ekonomisk kompensation för ceremoni och gravsättning. Men för att göra i ordning mark och andra tunga investeringskostnader finns ingen kompensation. Man har som sagt hittat bra uppgörelser på andra ställen i men inte i . Det har bland annat att göra med att markkostnaderna är högre och att det är en huvudman. Då är man begränsad av kommunallagen, och juristerna i bedömer möjligheten att vara flexibel som liten. Man kan inte gynna en enskild aktör. Jag tror på mångfald och på att ska ha många traditioner som lever sida vid sida även på detta område. Jag tror också på att vi ska ha ett system som ger alla goda och rimliga förutsättningar att klara av detta. Därför har vi fört samtal med och försökt analysera frågan. Vi ser att det redan finns en kompensation i vårt system för ceremoni och gravsättning, men för de tunga förvaltningskostnaderna räcker vårt system inte till. Därför säger jag i interpellationssvaret att jag avser att se över clearingsystemet. Det kan vara en väg att försöka hitta en lösning när vi nu ska få en gemensam begravningsavgift för hela landet. Kan vi inkorporera både och i ett gemensamt system skapas också en möjlighet att i det sammanhanget göra en översyn av clearingavgifterna. Det kan som sagt vara ett sätt att försöka hitta en lösning, men vi är inte så långt framme i beredningsprocessen ännu att vi kan ge ett tydligt besked. Det är dock en tänkbar väg. Min ambition är att hitta en lösning som gör att den judiska gruppen ska kunna fortsätta att ha sin gravplats i med evig gravrätt enligt tradition och kunna sköta det på ett ekonomiskt rimligt sätt. Exakt vilken väg vi ska ta oss framåt på det spåret är för tidigt att säga. Clearingsystemet kan vara ett instrument, och det kan finnas andra. Det har som sagt löst sig ganska bra i andra städer och på andra platser i men inte i . 131 i (S): Den judiska församlingen har redan mark och arbetar med att anlägga en begravningsplats. Problemet är pengar; det kostar otroligt mycket. Det gör det för alla som är huvudmän för en begravningsplats. Det är därför kostnaderna har varit så skilda. I vissa församlingar har det blivit oerhört dyrt för att man är en liten församling och har varit tvungen att lägga ned stora pengar på just anläggningen av nya begravningsplatser. Det är inte bara clearingen för själva begravningsakten som man måste se över. Ska vi ha en enhetlig begravningsavgift som ska vara lika över hela landet måste anläggningskostnaden komma in. Annars vet jag inte hur de olika församlingarna och huvudmännen ska klara av det. Man måste på något sätt räkna in detta också. I begravningslagen står det klart och tydligt att uppdraget är att tillhandahålla en gravplats . Det borde det finnas möjlighet att ändra, för begravningslagen är ju rörlig materia som alla våra lagar. Man kanske kan se över den och lägga till något för att tillgodose olika traditioner. Det räknas upp en hel del uppgifter som ska fullföljas och vad som ska ingå i clearingsystemet. Bland annat sägs det att kremering ska ingå, vilket är en ganska stor kostnad. Men för den judiska gruppen är det inget alternativ eftersom kremering så starkt förknippas med förintelsen. Det är omöjligt för en judisk person att kremeras. Det är jordbegravning som gäller, och det tar större plats. På många begravningsplatser har man anlagt minneslundar och annat för att det är ont om plats, men för den judiska gruppen är kremering som sagt inget alternativ. Som statsrådet säger kan den privata marken ställa till det eftersom kommunen inte kan investera i sådan mark. Men frågan är hur mycket man kan lägga in i clearingsystemet. Det går ju inte att jämföra begravningsmark med industrimark eller privat bostadsmark, utan det handlar om ett helt annat samhällsansvar. Det finns nog mycket man kan göra. Det som gör mig lite bekymrad är att vi talar om 2016, så det är en akut fråga för den judiska församlingen i . 132 Statsrådet (KD): Vi ska sträva efter att ha ett samhälle med mångfald och att olika traditioner ska kunna leva sida vid sida. Även den judiska gruppen ska ha rimliga förutsättningar att hantera sin tradition på begravningsområdet utifrån sin historia och sina erfarenheter. Jag kommer att arbeta hårt för att vi ska hitta en rättvis fördelning så att det skapas en rimlig situation också för den judiska gruppen. De förändringar vi gör måste dock vara allmängiltiga och generella för alla enskilda huvudmän. Självklart måste det också vara en rimlig ekonomisk kompensation; det får inte vara en över- eller under kompensation. Den analys vi har gjort är att det finns anledning att se över systemet. Vi ger enskilda huvudmän, som den judiska gruppen är ett exempel på, kompensation för exempelvis ceremonier, transporter, gravsättning och liknande. Kammarkollegiet fastställer en taxa som gäller för alla enskilda huvudmän eller om man begravs på annan ort än där man är skriven. Detta kompenserar för en del av de löpande kostnaderna, men som säger är det investeringskostnaderna som är tunga. står den judiska gruppen i inför en sådan investering, och det är uppenbart att det blir besvärligare när begravningshuvudmannen är en kommun. Huvudmannen är mer reglerad och har snävare handlingsutrymme. Som jag har uppfattat det tolkar i alla fall juristerna i det så. Man har mindre möjlighet att vara flexibel än till exempel , som kanske kan hitta lämpliga arrangemang som fungerar. Därför måste vi se över regelverket. Ett spår kan vara att se över clearingsystemet så att man får ta med sig de pengar man betalt när man ska begravas. Det rimliga är att man får en viss kompensation inte bara för direkta, löpande kostnader utan också för investeringskostnader. Vi jobbar med att hitta ett fungerande system som är generellt och allmängiltigt och som skapar goda förutsättningar för inte bara den judiska gruppen utan även för andra grupper. Systemet ska vara neutralt ur kulturell synpunkt och värna en bra och etiskt väl fungerande begravningsverksamhet i . Jag försäkrar att vi jobbar aktivt med frågan och har höga ambitioner att ge den judiska gruppen en rimlig lösning på den besvärliga situation man befinner sig i. 133 i (S): Det låter positivt. Jag hoppas att det händer något , ligger inte långt bort. Jag satt inte i när staten och kyrkan delade på sig och kyrkan fick det stora ansvaret för begravningar, men jag kom in strax efter. Då var det många frågor. Vi hade många diskussioner om hur skulle klara de olika religionernas traditioner och kulturer. var det också mycket diskussioner och klagomål på . Det har löst sig. Man har tagit sitt ansvar och tittat på hur man ska kunna lösa de olika traditionerna och ställa upp. Man har tittat på hur man ska kunna dela in gravplatsen för olika religioner eftersom de har olika traditioner för hur den vigda jorden, som just den religionen ska ha, ska hanteras. Det är också bekymmersamt när säger att om de får ansvar för detta har de inte den enskilda kyrkogården, vilket är vad den judiska församlingen önskar. Man kan inte ens garantera ett judiskt kvarter på de allmänna kyrkogårdarna. Det finns en hel del att göra, men jag är ändå glad för diskussionen. Jag tror nämligen att den är viktig. glömmer vi bort våra minoriteters historia, traditioner och kulturer. Vi pratar oerhört mycket om språket när det gäller de nationella minoriteterna. Där har vi ett ansvar. Med det vill jag önska statsrådet, hela kammarkansliet och alla som finns kvar här i kammaren en god jul och ett gott nytt år. Tack för debatten! 134 Statsrådet (KD):