prot · H00985 · 2013-03-27 00:00:00 — För mig som folkbildare är det också väldigt viktigt att man har rätt att bilda och utveckla sig till något som inte är bestämt av andra eller på förhand givet. Bildning och kunskap skapas i mötet mellan olika erfarenheter och mellan det bekanta och det obekanta. Det livslånga lärandet handlar helt enkelt om att kunna förverkliga de möjligheter som vi bär inom oss. I hur som helst har vi talat om vikten av validering, men det händer väldigt lite. Vi är alldeles för dåliga på att ta till vara människors tidigare gjorda erfarenheter och omvandla dem till något som går att jämföra med en formell utbildning. Särskilt viktigt är det att skapa ett nationellt valideringssystem så att till exempel de som kommer hit till från andra länder med hög kompetens i bagaget slipper att börja om från noll. Sådant slöseri har vi bara inte tid med. Över huvud taget är utbildning för invandrare ett lågprioriterat område. Det måste vi ändra på. Alltför ofta får vi läsa rapporter som säger att människor får läsa om det de redan kan. Dessutom måste de lärare som ska undervisa i svenska som andraspråk ha en hög kompetens. Vi menar att behörighetskraven är för lågt satta. När jag åkte tåg hit läste jag en bok om att växla karriär. Två av dem som beskrivs i boken är före detta Saab-anställda. De kom ut i arbetslivet när det knappt behövdes en gymnasieutbildning för att få anställning. Efter det har de skaffat sig avancerad industriell kompetens genom internutbildningar. Det har varit bra utbildningar, men tyvärr utan några som helst formella papper att visa upp. I avsaknad av ett valideringssystem som skulle kunna ge dem det menar de att verkligheten ser annorlunda ut. Därför ger de båda ett gemensamt råd i boken till nästa generation: Skaffa dig en riktig utbildning. Det rådet behöver vi ta fasta på, och vi ska garantera att det finns utbildningsplatser i sådan omfattning att man kan lära mer, lära om och lära nytt. 157 (MP): I förrgår presenterade regeringen sin framtidskommission. En av slutsatser var att vi behöver ta in fler invandrare för att kunna lösa framtidens utmaningar på arbetsmarknaden. Orsaken var enligt statsministern att vi går in i arbetslivet senare som vi lever . Allt detta är naturligtvis positivt. Men enligt honom går ekvationen inte ihop. Allt färre ska försörja allt fler. kommer framöver att behöva fler människor på arbetsmarknaden och inte färre. Därför blev slutsats att vi bland annat behöver ta in fler människor från andra delar av världen för att klara de framtida utmaningarna. Jag håller med statsministern till på den punkten. Ett problem som uppstår med denna insikt är att vi också måste se till att både de som kommer in till vårt land och våra svenska ungdomar som redan bor här får en utbildning som håller för de nya utmaningarna. är en del av den växande globaliseringen. Globaliseringen är redan här. Den kommer att fortsätta med oförminskad kraft, vilket innebär att konkurrensen kommer att ställa högre krav på vårt näringsliv och den svenska arbetsmarknaden. Vi måste därför ständigt uppgradera vår kompetens om inte ska halka efter. Det gäller de nya svenskarna som kommer till oss men även de ungdomar och andra människor som redan bor här. Här är utbildning nyckeln till om ska lyckas hänga med i globaliseringen. En stor del av människorna i arbetsför ålder saknar gymnasieutbildning. Var fjärde gymnasieelev hoppar av skolan helt och hållet eller lämnar den med stora luckor i betyget. Många av dem skulle ha klarat studierna om skolan hade visat lite mer engagemang, hävdar och . Tiotusentals ungdomar i varje årskull klarar alltså inte gymnasieskolan. En tredjedel saknar slutbetyg . En del av dem slutför skolan under det fjärde året. Men kvar finns en fjärdedel som aldrig fullföljer sina studier. Antingen har de hoppat av helt och hållet eller stannat kvar i skolan med dåligt resultat. Detta är ett gigantiskt problem som vi står inför. Det är naturligtvis en katastrof för den enskilde individen som inte kan fullgöra sin skolgång, och det medför en ovisshet . Men det är också ett gigantiskt slöseri med resurser från statens sida. Lyckoforskningen är ganska omfattande. Forskningen har visat att de individer som har en högre utbildning också begår färre brott, ser mer positivt och allmänt har en mer positiv syn på livet. Det är med andra ord ekonomiskt lönsamt att satsa på utbildning både för den enskilde individen och för samhället i stort. Ytterst handlar det om att ska klara konkurrensen , och i det sammanhanget är utbildning A och O. Herr talman! Visioner och vackra ord är en sak. Verkligheten är någonting annat. Jag kan ta ett exempel. utbildar av dem som saknar gymnasiekompetens. mål är inte ; det är . Så ser verkligheten ut. Inte ens våra politiker ute i landet har en hundraprocentig målsättning för att alla våra ungdomar ska få gymnasiebehörighet. Regeringen är uppenbarligen nöjd med denna situation. Alla vet att gymnasiekompetens är grundkravet på svensk arbetsmarknad. Färre arbetstillfällen skapas för lågutbildade. Personer med lägre utbildning är de som först förlorar sina arbeten när en kris slår till. Barnen har rätt till goda kunskaper såväl i svenska språket som i sitt modersmål, i de fall det inte är svenska. anser att eleverna måste få undervisning både i modersmål och svenska som andraspråk. I flera skolor får eleverna antingen eller, vilket inte är effektivt. Språkforskningen visar att parallella processer är viktiga för att eleven ska utveckla både kunskapsinnehåll och språkbehärskning. anser också att modersmålsundervisning måste prioriteras och i större utsträckning erbjudas under ordinarie skoltid. I grundskoleförordningen finns en begränsning som säger att elever har rätt till modersmålsundervisning i högst . Det är en begränsning som vill ta bort, vilket även har rekommenderat. Självklart ska elever som så önskar kunna fördjupa sina kunskaper i modersmålet även efter att ha studerat . Det är viktigt att satsa på modersmål redan i förskolan och annan pedagogisk barnomsorg. Det är i förskoleåldern som språkutvecklingen är som mest intensiv. Barn som har goda kunskaper i sitt modersmål har bättre förutsättningar att lära sig ytterligare ett språk i livet. På så vis gynnas även kunskapsutvecklingen i det svenska språket av en satsning på modersmål. Sfi är en rättighet som ska lägga grunden för alla nyanländas kunskaper i svenska. Det är en viktig faktor för framgångsrik etablering på den svenska arbetsmarknaden. Utbildning och kunskaper i svenska är också en förutsättning för ett aktivt utövande av medborgarskap och kan vara avgörande för individens sociala etablering. Trots det stora antalet elever och den samhälleliga betydelsen av sfi är det politiska engagemanget lågt och resurserna sämre än i andra skolformer. Det har lett till att sfi har låg status som skolform och har haft svårare att attrahera behöriga lärare. Skolinspektionen skriver lite diplomatiskt: Att vara lärare i sfi kräver en särskild kompetens och förmåga till flexibilitet. I kommunerna är det däremot sällan uttryckt att denna grupp av lärare är föremål för särskilda satsningar. anser att en av huvudanledningarna till kvalitetsbristerna inom sfi är att det är en underfinansierad skolform. Vi vill tillföra mer resurser till sfi. Mer resurser innebär mindre grupper, fler lärare, kompetensutveckling för lärare och administration och andra insatser som höjer kvaliteten. De resurser som satsas på den ineffektiva sfi-bonusen ska ges direkt till verksamheten i stället. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 5 och 7. 158 (V): Svenska är världens lättaste språk. Jag fattar inte varför inte alla talar det. Det sade min gamle farfar när hans svärson som var italiensk-amerikan kom på besök från och inte helt oväntat inte kunde tala detta i farfars öron världens lättaste språk. Farfar sade det med glimten i ögat, men det verkar som om vi ibland glömmer bort att det inte är världens lättaste språk. Det finns inte något världens lättaste språk att lära sig. Det beror förstås på vem du är, från vilket språkområde du kommer, om du alls kan skriva, om du har någon att tala det nya språket med förutom under lektionstid, hur gammal du är och vilken utbildning du har i botten, bland annat. Jag vill lyfta upp sfi, svenska för invandrare, som jag tycker är en viktig del av vuxenundervisningen. Ett första steg till att klara sin egen försörjning är att lära sig språket. Men språket är också en förutsättning för att aktivt kunna, våga och vilja delta i samhället. För att det ska kunna ske behövs en tydligare individualisering och fler undervisningstimmar . Sfi ska kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller arbete. Det är inte sfi-bonus extra pengar som gör om man lär sig svenska snabbt och lätt. Det har förstås med helt andra saker att göra, som jag sade inledningsvis. Och det visar sig mycket riktigt att de som får sfi-bonus är de som är högutbildade, de som kommer från vårt språkområde och de som har någon att tala svenska med. För den som är analfabet och inte har någon att tala svenska med tar det lika med som utan sfi-bonus. Vi är mycket kritiska till regeringens syn på sfi. Vi menar att den bygger på osanna antaganden om att sfi-studerande bara sitter av tiden för att kunna bli försörjda. Men varken treårsbegränsning eller sfi-bonus tar hänsyn till de olika förkunskaper som människor som kommer hit har. En del är som sagt analfabeter, och andra är mycket högutbildade. Det är den enskilda studeranden som lastas för den otillräckliga kvaliteten på undervisningen. För att stärka kvaliteten i sfi ska vi, precis som vi gör i den ordinarie skolan, ställa krav på att sfi-lärarna är behöriga. Vi vill också att det ska bli möjligt att utbilda sig till sfi-lärare som ett spår i lärarutbildningen eller på egen utbildning. Det måste förstås också finnas en möjlighet för sfi-lärare att skaffa sig specialkompetens för att undervisa analfabeter. vill ha fler undervisningstimmar . Sfi ska kunna läsas i kombination med praktik, arbetslivsorientering, validering, annan utbildning eller arbete. Det behövs fler lärarledda timmar, och sfi med yrkesinriktning bör utvecklas. Vi vet alla, inte minst genom egna erfarenheter, hur mycket en lärare betydde för hur lätt vi lärde oss olika ämnen i skolan. En engagerad och kunnig pedagog fick oss att lyfta, och en opedagogisk lärare i matte, svenska eller historia sänkte kanske intresset för ämnet till noll. Det gäller naturligtvis även när vuxna ska lära sig nya saker, nya språk till exempel. Därför är det mycket bekymmersamt att en stor del av lärarna i sfi saknar behörighet i vuxenpedagogik och att två tredjedelar av lärarna saknar kunskaper i svenska som andra språk. Vi behöver därför stärka lärarnas kompetens när det gäller svenska för invandrare, och vi föreslår tre viktiga saker som måste göras. För det första måste det bli möjligt att utbilda sig till sfi-lärare som ett spår i lärarutbildningen eller rentav på en egen utbildning. För det andra behöver vi satsa på vidareutbildning av de lärare som arbetar med sfi-undervisning. För det tredje behöver vi tydligare specificera vilken behörighet som krävs för att undervisa i svenska för invandrare. Det är också helt nödvändigt att se över ekonomin för dem som läser sfi. Eftersom timersättningen för vuxna som deltar i sfi-undervisning har tagits bort tvingas många att välja bort svenskundervisning av ekonomiska skäl. Det är mycket olyckligt. Samhället förändras allt snabbare, och i ett snabbt föränderligt samhälle ska alla ha rätt till återkommande utbildning. Det är därför som vuxenutbildningen är så viktig. Vi har en ungdomsarbetslöshet på , noga räknat enligt , , för en månad sedan. Utbildningspolitiken har en central roll för att bekämpa arbetslösheten och öka konkurrenskraften genom höjd kunskap och kvalitet. Vi vill därför satsa på fler utbildningsplatser för att öka såväl sysselsättningen som människors kunskaper. Många som är arbetslösa saknar grundläggande utbildning från grund- eller gymnasieskola. Det är av de arbetslösa under som saknar gymnasieutbildning. Så såg det inte ut tidigare. var de äldre klart överrepresenterade. vet vi att det krävs minst gymnasieutbildning för att få ett arbete, och det är också nödvändigt för att kunna vidareutbilda sig på yrkeshögskola eller universitet. En gymnasieexamen eller motsvarande har med andra ord blivit en nödvändig förutsättning för att man ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället. satsar rejäla resurser på de unga som inte har fått gymnasiekompetens, och vi föreslår riktade insatser till dem som inte kan få en vidareutbildning i arbetslivet. Vi beklagar att den nya gymnasieskolan har sänkt ambitionsnivån på yrkesprogrammen. Kraven på kunskap i svenska och engelska är lägre, och utbildningarna ger inte längre automatisk behörighet till högskola. Vi menar att det är helt fel väg att gå. Vi menar att det är fler, inte färre, som måste få de kunskaper som är så viktiga både för individens framtid och för landets framtid. För att ge fler människor ökad frihet och verkliga valmöjligheter på arbetsmarknaden vill införa en rätt att läsa in gymnasieskolan inom vuxenutbildningen. Det ska man kunna göra inom den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskola. Den globala finanskrisen har gjort att fler har börjat studera. Det gäller även vuxenutbildningen. Antalet heltidsstuderande på komvux har ökat med . Men det är fortfarande långt kvar till det antal platser som fanns innan högerregeringen skar ned vuxenutbildningen med en tredjedel. De extra anslag som kommunerna har fått har inte kompenserat för de förlorade studieplatserna. En rätt till gymnasieutbildning gör att det kommer att behövas fler studieplatser inom vuxenutbildningen. Det har förslag på. Med detta sagt yrkar jag bifall till reservationerna 5 och 8. 159 (M): För omväxlings skull och för att spara lite tid ska jag börja med några repliker. Det är väldigt praktiskt, tycker jag. talade om några saker som jag inte kan låta stå oemotsagda. Hon påpekade bland annat att antalet långtidsarbetslösa har blivit högre. Ja, det stämmer om man bara räknar dem som syns i arbetslöshetsstatistiken. Men var fanns de här personerna tidigare? Jo, ni gömde dem i sjukskrivningar, . Det är därför som de inte syntes tidigare. Sedan talade även om fas 3. Vi kan säga mycket om det som egentligen heter sysselsättningsfasen . Det är nog ingen av oss som är jättenöjd med resultaten. Jag tror tyvärr att de som har varit borta från arbetsmarknaden mycket är en mycket svår grupp att arbeta med. Man kan i alla fall konstatera att går vidare från fas 3 till arbete eller utbildning. De gamla plusjobben som Socialdemokraterna hade för samma grupp ledde till att kom vidare. Jag konstaterar att fas 3 är 15 gånger bättre än det som fanns tidigare. Sedan får vi se om vi kan utveckla det så att det blir ännu fler, men det är ändå 15 gånger bättre. Vuxenutbildning är ett område som har haft en tendens att hamna lite i skymundan i samhällsdebatten bakom de stora frågorna som förskola, grundskola, gymnasium, universitet och högskola. håller detta på att svänga lite grann. Det beror kanske på att utbildning faktiskt är en hörnpelare i Alliansens arbetslinje. Det är en prioriterad fråga som fått betydligt mer utrymme sedan Alliansen tog över regeringsmakten. Det är slående hur olika oppositionen ser på utbildningsfrågorna i allmänhet och vuxenutbildningen i synnerhet. I det betänkande som vi talar om har vi åtta olika reservationer. Två från S, fyra från V, en från MP och en gemensam från S och V. verkar inte tycka att frågorna är viktiga över huvud taget. De har varken några motioner eller reservationer. Till skillnad från den spretiga oppositionen är vi i Alliansen överens om vår politik för vuxenutbildningen. Vi anser att vuxenutbildningen har ett stort värde i ett föränderligt samhälle och att den ska erbjuda många vägar, många aktörer och många möjligheter. Vuxenutbildning kan handla om så mycket. Det handlar om att ge den som misslyckats i skolan en ny chans och en möjlighet att vidareutbilda sig för att utvecklas i sitt yrke, göra karriär, byta yrkesbana för att orka arbeta fram till pension eller till och med efter pension för den som vill. Det kan handla om att ge den som är arbetslös eller långtidssjukskriven en möjlighet till omskolning till nytt yrke, om att förse företagen med kvalificerad arbetskraft, om att ge nya svenskar goda kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället och om att ge alla möjlighet till personlig utveckling och bildning. Validering är också ett viktigt verktyg i det livslånga lärandet. Alliansen har markerat detta i den nya skollagen och gett Myndigheten för ansvaret för att samordna och stödja en nationell struktur för validering i samverkan med berörda myndigheter och olika branscher. Vuxenutbildningen har faktiskt avgörande betydelse för Alliansens arbetslinje. Det är därför vi satsar så mycket mer på vuxenutbildning än vad den gamla socialdemokratiska regeringen gjorde. Tillsammans fick vuxenutbildningen nästan 2 miljarder mer budget jämfört med vad Socialdemokraterna, med stöd av och , satsade 2006. 2 miljarder är en ökning . Utöver denna permanenta ökning har vi tillfört tillfälliga extrapengar både 2010 och 2011 för att möta lokala effekter av den tidigare finanskrisen. För oss i Alliansen är vuxenutbildning en helhet. Inom denna helhet har vi gjort omprioriteringar och förändringar beroende på konjunkturen och arbetsmarknadens behov. Det stämmer att vi minskade antalet platser och 2008 när det var högkonjunktur. Sedan byggde vi ut igen när det var lågkonjunktur. Så har alla regeringar gjort genom historien. Jag kan konstatera att regeringen satsat extra på universitet och högskolor, yrkeshögskola, komvux och yrkesvux, lärlingsutbildningar för vuxna, validering och sfi och folkhögskolor och studieförbund. Alla dessa olika utbildningsformer har under Alliansens regeringstid fått rejält utökade resurser. utvecklar vi helt nya utbildningsvägar, exempelvis lärlingsutbildningar inom både gymnasieskola och vuxenutbildning och särskilda motivationsutbildningar inom folkhögskolorna för att motivera ungdomar som hoppat av skolan att slutföra sina studier. Utöver satsningar på fler platser har vi dessutom gjort stora ansträngningar för att förbättra kvaliteten inom vuxenutbildningen. Kvalitet är det centrala. Utspel om en massa extra platser utan tillgång till kvalificerade lärare blir bara tomma löften. Området vuxenutbildning har alltså prioriterats upp av Alliansen med mer pengar, fler platser, fler olika utbildningsalternativ och förbättrat studiestöd. För mig som är aktiv i både utbildningsutskottet och arbetsmarknadsutskottet finns det ingen tydlig gräns mellan arbetsmarknadsutbildning och övrig vuxenutbildning, även om statens budget har dessa poster inom olika utgiftsområden och olika utskott hanterar frågorna. Även inom arbetsmarknadsområdet har mycket stora resurser tillförts under lågkonjunkturen. Arbetsförmedlingen erbjuder praktik och kortare omställningsutbildningar medan de flesta längre utbildningar erbjuds inom det övriga utbildningssystemet. Detta har stora fördelar, för det säkrar kvaliteten och kontinuiteten i utbildningarna. Det gör att utbildningarna snabbt kan byggas ut eller krympas beroende på behov och konjunktur. finns aktörer inom vuxenutbildningen som nästan aldrig nämns i debatten. Många anställda erbjuds nämligen omfattande utbildning på arbetsgivarens bekostnad. Detta rustar den enskilde medarbetaren och ökar möjligheten att göra karriär men också möjligheten att hitta nytt arbete om det gamla skulle försvinna. Dessa omfattande utbildningsinsatser för vuxna glöms som sagt ofta bort i debatten men är en viktig del av det livslånga lärandet. Alliansen står för valfrihet. Inom stora delar av utbildningssystemet finns stor valfrihet när det gäller att välja skola och utbildningsvägar. Inom vuxenutbildningen är valfriheten däremot tämligen begränsad. Detta är något jag har berört i alla mina anföranden om vuxenutbildning sedan jag blev invald i utbildningsutskottet. Alliansen har i sitt senaste valmanifest med som en ambition att pröva möjligheten att förverkliga en valfrihetsmodell för vuxenutbildningen. Just nu pågår en utredning om sfi-peng och en utveckling av sfi, bland annat en tydligare koppling mellan sfi och arbetslivet. Denna utredning har glädjande nog fått ett tilläggsdirektiv att utreda hur en ökad valfrihet inom hela komvux kan åstadkommas. Jag är glad att Alliansen därmed rör sig i riktning mot ökad valfrihet inom vuxenutbildningen. I samband med en valfrihetsreform inom vuxenutbildningen kan också frågan om finansiering av vuxnas studier behöva lyftas på nytt. Att som vuxen studera på heltid är ofta en ekonomisk påfrestning, även om möjligheterna till studiestöd för vuxna med låg utbildningsnivå förbättrats ordentligt . har studiemedel via CSN blivit mer generösa, och fribeloppet för egen inkomst har höjts. Personligen tror jag att en höjd åldersgräns för studiemedel är något av det viktigaste för att gynna det livslånga lärandet. Det är också något som har förts fram under diskussionerna om den demografiska utmaningen och behovet av att fler frivilligt väljer att arbeta lite längre. Om detta ska bli möjligt måste det också bli lättare att byta karriär mitt i livet. Med tanke på den samlade oppositionens spretiga politik är det svårt att veta vilken politik som egentligen står emot Alliansens. Det känns ganska meningslöst att kommentera enskilda förslag från olika partier, men jag kan konstatera att det inte finns någon samlad opposition i utbildningsfrågorna. Man har bara en sak gemensamt, och det är att man alltid är missnöjd med allt som regeringen gör och att man högljutt ropar efter mer pengar till allt och alla, alltför ofta utan att nämna hur det ska betalas. Det enda vi helt säkert vet är att kraftiga skattehöjningar hotar både arbete och företagande. Det skulle slå mot jobben, inte minst för de unga. Faktum är att vill höja skatterna mycket mer än både och . Löfven lägger dessutom en ännu större del av skattehöjningarna på höjda ersättningar i olika system. av Socialdemokraternas skattehöjningar går till detta. Satsningarna på företagande och utbildning uppgår till mindre än en fjärdedel av skattehöjningarna. Socialdemokraterna vill höja skatterna med 30 miljarder, med 45 miljarder och med hela 70 miljarder. Man föreslår dessutom skattehöjningar på olika saker. Om man ska jämka ihop detta finns risken att skattehöjningarna helt enkelt summeras för att alla ska kunna få med sina favorithöjningar. Det skulle medföra en av de värsta skattechocker som har utsatts för i modern tid. Oppositionens splittring är med andra ord slående, både när det gäller skatteområdet och utbildningsområdet. Det gör det omöjligt att jämföra ett samlat alternativ till Alliansens utbildningspolitik. I det läget kan oppositionens politiska förslag med fördel förbigås med tystnad. Så jag gör så. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 160 (S) replik: Det var mycket som sades här. Först och främst vill jag tala om för att vi har finansierade budgetar. Vi lägger aldrig ofinansierade budgetar. Fullt ut är de finansierade. En skattechock talar om. Vi investerar i välfärden. Till exempel har vi över 50 000 fler utbildningsplatser än vad ni har i ert förslag, . Det är inga skattechocker, utan det är investeringar för att människor ska komma vidare i livet. Du tog upp plusjobben. Men plusjobben går inte att jämföra ens på samma vecka som fas 3. Plusjobben innebar avtalsenliga löner. Vad har man i fas 3? Där får man inte ens lön. Den som tar emot en person i fas 3 får betalt, men den som är i fas 3 får leva på nästan ingenting. Det går absolut inte att jämföra över huvud taget.