prot · H00977 · 2013-03-13 00:00:00 — Utredningen har lagt fram förslag för att åtgärda de brister som finns, men till min stora förvåning har regeringen inte gått på det förslaget utan bara svarat att det kan finnas anledning för regeringen att återkomma till frågan om myndigheternas rutiner vid hantering av sekretessmarkerade uppgifter. Så var det med det. Samma sak gäller beträffande skyddsbehov och kvarskrivning. Det finns inget förslag från regeringen utan det kommer att övervägas vidare i ett annat sammanhang. väntar vi på att en proposition ska komma, och vi hoppas, tror och förutsätter att regeringen i den presenterar hur personer med sekretessmarkering ska garanteras ett fullgott skydd. Vi måste ändå vara överens om att det ska vara så när man har fått en sekretessmarkering. vill jag ta upp att vi har ett särskilt yttrande i betänkandet om folkbokföring i församling. Vi vet att det är en fråga som engagerar många bland annat inom hembygdsrörelsen och . Det är viktigt att det blir en lösning som också tar hänsyn till dessa intressen. har tagit upp denna fråga, och hon kände sig ganska nöjd. Vi kan då kanske känna oss trygga. Men vi vill inte nu ta ställning i frågan. Vi inväntar nu regeringens slutgiltiga förslag innan vi tar ställning i frågan. 154 i (S): Jag har anmält mig till talarlistan för debatten om skatteutskottets betänkande för att ta upp två frågor. Den ena är folkbokföringen. Den har både och tagit upp. Det har kommit en lagrådsremiss som föreslår en indelning på en lägre nivå än kommun. Det är bra. Det borde också vara naturligt att distrikten, eller vad de nu kommer att kallas, får behålla sina gamla sockennamn som alla känner samhörighet med. Det är en fråga som berör många på landsbygden och också dem som flyttat till storstäderna men ändå känner en stark anknytning till hembygden, för att inte tala om dem som släktforskar eller på annat sätt arbetar med hembygdsforskning. Att folkbokföringen ändras från församlingsbegreppet till något annat tycker jag är klokt. Församlingarna är kyrkans indelning. Sedan vi skiljde från staten har kyrkan ändrat sin församlingsindelning vid ett flertal tillfällen. Det ska den också få göra. Det är dess organisation, och den ska vi i inte lägga oss i. Varför vi inte kan behålla sockenbegreppet har jag däremot lite svårt att förstå. Det är ett gammalt väl inarbetat begrepp som väl skulle kunna användas i stället för att välja ett nytt begrepp som distrikt. Men den frågan får vi väl återkomma till när propositionen kommer. Jag har full förståelse för att skatteutskottet med hänvisning till fortsatt beredning avstyrker de motioner som kommit in i frågan och så även min. Den andra frågan jag vill ta upp, herr talman, är frågan om en enhetlig begravningsavgift. Frågan finns med i betänkandets recittext och även i lagrådsremissen om folkbokföring. Den information jag fått är att den också ska finnas med i en kommande proposition . Jag måste medge att jag blev lite fundersam när jag hittade frågorna i skatteutskottets betänkande. Men det är kanske så det ska vara i fortsättningen om det på något sätt blir en civil beskattning. Begravningsavgiften är en fråga som vi i hanterat ända sedan kyrkan och staten skiljdes. I sak är det bra att frågan förs fram. Det har under alla år varit uppe till debatt varför den obligatoriska avgiften skiljer sig så mellan olika huvudmän. Det rör sig om mycket stora skillnader, från en avgift på av inkomsten till . Vad jag tycker är rent bedrövligt är hur regeringen nu har hanterat frågan. Frågan forceras nu fram för att lösa folkbokföringsfrågan. Den överenskommelse som gjordes mellan stat och kyrka inför skiljandet innebar att varje förändring i lagen om och i begravningslagen skulle ske i nära samarbete och i samråd med kyrkan. Så uppfattar jag också att det har skett ända tills . Det har förts dialog. Har det kommit upp frågor som fordrat en förändring har diskussion och samråd skett innan regering och riksdag gått in och gjort förändring i lagarna. I frågan om en enhetlig begravningsavgift verkar det inte som att så har skett. Jag kan ge några exempel. föreslog i sitt betänkande 2009 att begravningsavgiften skulle vara densamma inom en kommun. I propositionen som regeringen lämnade 2011, och som vi i hanterade, valde regeringen att inte gå vidare med förslaget eftersom det skulle innebära ett alltför stort ingrepp i självbestämmande och organisation. Propositionen avlämnades av och statsrådet och behandlades av . , alltså efter propositionen och regeringens bedömning, skickas en departementspromemoria ut på remiss från om ny hantering av begravnings- och kyrkoavgifterna med hänvisning till förslag. Man kan fråga sig om den ena handen vet vad den andra gör. Förslaget möttes för övrigt också av stark kritik bland annat från . ser också kyrkan över sin organisation. Där har en stark opinion påtalat att samverkansformer behövs bland annat inom begravningsverksamheten. Kyrkans utredning avlämnades , och kom lagrådsremissen Folkbokföringen . För mig blir det uppenbart. Här har inte skett någon dialog i samverkan. Frågan är om det skett något samråd över huvud taget. Jag tycker frågan är mycket illa skött. Den behöver lösas men inte hanteras på detta sätt. Det är frågan om denna regering står upp för den överenskommelse som gjordes som innebar ett skiljande av kyrkan och staten. För övrigt är förslaget i lagrådsremissen också en halvmesyr. Förslaget berör bara de huvudmän som finns inom och inte de kommuner, och , som också ansvarar för begravningsverksamheten. Det är just som har den lägsta avgiften. Ska det göras ett utjämningssystem, som ni väl är bra på i skatteutskottet, är det väl ganska naturligt att alla huvudmän är med. Hur vore det om vi hade ett kommunalt utjämningssystem där vi sade att och slipper? Ska något göras så ska det väl ändå ske i ett grepp. Man kan inte ta en del först och sen utreda den andra i efterhand. Den frågan får vi säkert också anledning att återkomma till när en proposition ligger på bord. Enligt kommer den kanske . Det blev en lång utredning. Men frågan är viktig. Den har med folkbokföringen att göra på ett mycket påtagligt sätt, och frågan berör oss alla. 155 (S): I min iver att korta tiden för mitt anförande så mycket som möjligt glömde jag bort att yrka bifall till reservation 9. Jag står naturligtvis också bakom alla övriga S-reservationer. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 15 § Processrättsliga frågor Föredrogs justitieutskottets betänkande 2012/13:JuU11 Processrättsliga frågor. 156 (S): I betänkandet Processrättsligafrågor behandlar utskottet 57 motionsyrkanden som väcktes under den allmänna motionstiden och 2012 och som huvudsakligen handlar om frågor som ligger inom ramen för processrätten. De behandlade motionerna rör bland annat frågor om användningen av hemliga tvångsmedel, effektiviteten i domstolarna, vittnesstöd och nämndemännens villkor. Vi har fem reservationer i detta betänkande, och vi står självklart bakom samtliga. Men jag nöjer mig med att yrka bifall på reservation 1 som handlar om telefonavlyssning vid vapenbrott. har det förekommit flera kriminella uppgörelser med skjutvapen med dödlig utgång. Enligt en rapport från har dödligt våld som kan hänföras till kriminella konflikter ökat med . Alliansregeringen har inte tagit den beskrivna utvecklingen på tillräckligt stort allvar. Till följd av regeringens passivitet och otydlighet har behovet av en skärpt vapenlagstiftning inte utretts i rätt tid och på rätt sätt. Det behövs en fokusförändring i svensk vapenlagstiftning från kontroll av legala vapen till bekämpning av illegala vapen. Ett led i detta är att göra det möjligt för de brottsbekämpande myndigheterna att använda så kallad telefonavlyssning i utredningar om grova vapenbrott. Regeringen bör möjligt återkomma till med ett förslag som tillgodoser detta. Jag skulle också vilja ta upp lite grann om några av våra övriga reservationer. Först har vi straffreduktion för medverkan i förundersökning. Vi anser att fler brott än måste upp på ett mer effektivt sätt. Stora, komplicerade mål som pågår är ett problem för både rättssäkerheten och effektiviteten. En bidragande orsak till problemet är att det kan vara svårt att förmå människor att vittna eller på annat sätt bidra i en brottsutredning. Vi menar att personer som medverkar till att utreda brott som de själva är inblandade i bör kunna få straffreduktion. Att på så sätt uppmuntra misstänkta personer att samarbeta med myndigheterna skulle öka effektiviteten i rättsprocessen och därmed gynna samhället i stort. Sedan har vi frågan om vittnesstöd i skolan. Barn och ungdomar är utsatta som vittnen, särskilt om brottet har begåtts av en kamrat eller någon annan som till exempel går i samma skola. Uttalade eller outtalade hot skrämmer unga vittnen till tystnad, och situationen kan bli mycket obehaglig för den som har anmält ett brott eller som vill vittna om något. Vi anser att det är viktigt att skydda och stötta barn och ungdomar som har varit med om att förhindra, anmäla eller vittna om ett brott. Vittnesstöd finns utbyggt vid domstolarna i hela landet, och där finns även videoteknik som kan minimera kontakten mellan vittnet och gärningsmannen. I skolorna saknas emellertid ofta stöd och skydd. Regeringen borde låta utreda hur ett vittnesstöd i skolorna skulle kunna se ut. Jag vill som avslutning nämna lite om nämndemannasystemet, där bland annat vi socialdemokrater skrivit ett antal motioner. Det handlar om nämndemännens villkor, både de som gäller och de som bör förändras. Det handlar även om hur entledigande från uppdraget bör ske samt om krav på nationell generell obligatorisk utbildning innan man tillträder som nämndeman. Vi har under detta avsnitt valt att inte reservera oss när det gäller någon av dessa motioner då en utredning är i full gång och ska vara klar . Vi har däremot ett särskilt yttrande som beskriver att vi kvarstår vid tidigare ställningstagande i frågan. 157 (MP): Vi debatterar justitieutskottets betänkande nr 11 Processrättsliga frågor. Jag kommer att ägna hela mitt anförande åt nämndemannarollen och vår reservation nr 8, som jag yrkar bifall till. Våra domstolar är garanterade oberoende och självständighet genom grundlag och genom att domare förordnas av regeringen. Ingen domare ska kunna utsättas för politiska påtryckningar eller antas gå andras ärenden. ligger det i allas intresse att den dömande verksamheten inte uppfattas eller känns som något obegripligt och oförståeligt eller som en verksamhet som bedrivs utan kontakt med det allmänna rättsmedvetandet. Det får inte vara så att svenska folket uppfattar att domstolarna tillämpar lagar och regler som folket varken vill ha eller förstår. Det är här nämndemännen kommer in. En grundpelare i det svenska rättsväsendet är insyn och offentlighet. Utgångspunkten är att dömandet sker vid förhandlingar öppna för allmänheten och baseras på dokumentation och bevisning som alla kan ta del av. Ingen ska dömas ohörd, ingen ska dömas i hemliga domstolar och ingen ska dömas baserat på hemlig bevisning. finns det en hel del mål i allmänna domstolar och allmänna förvaltningsdomstolar som innehåller känsliga och sekretessbelagda uppgifter. Det är uppgifter som kan skada enskilda såväl som stat, kommun och samhälle om de skulle komma ut. Det är uppgifter som bara parterna i målet och rättens ledamöter kan ta del av. Utmaningen där finns i att se till så att dömandet som sker i hemlighet ändå av allmänheten uppfattas vara legitimt, ärligt och förankrat i rättsmedvetandet. Det är här nämndemännen kommer in. Nämndemännen ska ses som en särskild sorts domare utsedda av folket som tillsammans med juristutbildad personal dömer skyldiga och oskyldiga, talar om vem som ska ha vårdnaden om barn eller löser tvister mellan myndigheter och enskilda i förvaltningsrätterna. Nämndemännen ska ha insyn och kontroll i det som sker bakom stängda dörrar och i att den värdering som sker av vittnen och parter är inom rim och reson. de gröna anser att nämndemannainstitutet är viktigt och ska värnas och att nämndemän ska stärkas i sitt viktiga uppdrag. Min egen erfarenhet från våra egna nomineringsmöten är att vi har många kandidater till dessa poster. Jag tror inte att det är så i alla partier. Vi vet också att våra nämndemän de vi nominerar från är väl representativa för befolkningens genomsnitt både när det gäller ålder och andra faktorer som utbildning, etnicitet och socioekonomiska förhållanden. Hos oss är nämndemannauppdraget jätteviktigt och inte ett uppdrag där de där som blev över stoppas in. måste vi ta de uppgifter som har framkommit om nämndemän som är jäviga och som pratar bredvid mun med journalister och anhöriga på allvar. Om en nämndeman uttalar sig rasistiskt eller diskriminerande eller annars uttrycker sig förklenande om medmänniskor leder det till att förtroendet för rättsväsendet rubbas. De politiska partierna är rekryteringsbasen för nämndemännen. Men statistik visar att vi i partiväsendet inte har klarat att få fram nämndemän som är helt representativa för befolkningen i dess helhet. Nämndemännen är äldre än genomsnittet, mer etniskt homogena än befolkningen i genomsnitt och innehåller färre yrkesverksamma än befolkningen i genomsnitt. Här måste vi partier anstränga oss ytterligare. Det behövs också aktiva åtgärder från lagstiftaren som kan handla om att få andra än partipolitiskt aktiva som nämndemän, att stärka nämndemännen i deras roll och ge bättre utbildning. En annan konkret åtgärd kan vara att tillämpa en rotationsprincip där nämndemannen sitter i maximalt inom en och samma domstol. Jag är väl medveten om att regeringen har tillsatt en utredning för att se över nämndemannasystemet och särskilt rekryteringen av nämndemännen. De signaler jag har fått från utredningen visar att det finns gott hopp om positiva och kreativa förslag på förbättringar för nämndemännen. är jag oroad över tankar som finns om att minska antalet nämndemän i överrätter. Jag kan ha ett litet, visst mått av förståelse för att allianspartierna vill vänta tills utredningen är färdig. Jag vill ändå ta tillfället i akt att göra inspel och tydligt visa var vi står i denna aktuella fråga. Det är därför jag står fast vid vår reservation. 158 (SD): För ungefär sedan debatterade vi regeringens årliga rapport till om användningen av hemliga tvångsmedel. Jag och jag tror att det var ytterligare någon talare konstaterade då bland annat att den brottsutredande nyttan vid användning av hemliga tvångsmedel var . Det är väldigt högt, och det är väldigt bra. Hemliga tvångsmedel är ett kraftfullt och effektivt verktyg när det väl används; det är vår bestämda uppfattning. Däremot anser vi att det tyvärr regleras för hårt. Det finns alltför stränga restriktioner för användningen av hemliga tvångsmedel. Det är vi för övrigt inte de enda som tycker. Det finns en utredning som heter Bekämpning av organiserad brottslighet som säkert några av er redan känner till. Brå gav ut den . Där framkommer det att svenska poliser och åklagare anser att användningen av hemliga tvångsmedel är elementär för att bekämpa organiserad brottslighet. Men eftersom lagstiftningen är för restriktiv används dessa dock mest för utreda narkotikabrott, och narkotikabrott anses vara en alldeles för smal träffyta för att detta ska kunna användas effektivt mot den organiserade brottsligheten. Jag vill än en gång passa på att påminna om hur situationen ser ut i vårt grannland . Där uppger chefen för utredningsverksamheten i , , att teleavlyssning används i betydligt större omfattning än i men också att det är ett mycket effektivt vapen mot den organiserade brottsligheten i . I får polisen endast lyssna av telefoner vid brott där minimistraffet är fängelse. I är det tillåtet vid lägre straffvärde, vilket innebär att dansk polis kan använda dessa metoder vid exempelvis grov misshandel och mordförsök. Metoden är effektiv. I är uppklaringsprocenten för gängrelaterade mord och mordförsök . Det är högt. För att komma till rätta med det vi anser vara ett problem i med den snäva regleringen och ge de brottsbekämpande myndigheterna de verktyg de behöver och efterfrågar föreslår vi att det ska bli lättare att använda hemliga tvångsmedel. Vi föreslår också att det ska bli lättare att använda sig av det som kallas överskottsinformation. Information som framkommit vid hemlig rumsavlyssning, till exempel information gällande våldtäkt mot barn, människohandel eller rån, får inte användas för inledande av en förundersökning eller vidare utredning av brottet. Vi tycker att det är ett problem. Därför vill vi sänka gränsen för när överskottsinformation vid hemlig rumsavlyssning får användas så att den blir densamma som vid hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning eller hemlig kameraövervakning. På så sätt tror vi att rättsväsendet skulle få ytterligare möjligheter att bekämpa brottslighet. Vi menar att det ska vara olagligt såväl att vara medlem i en kriminell organisation som att delta i den kriminella organisationens verksamhet. Vi menar också att den som döms inom ramen för den lagstiftning som vi skulle vilja se ska få samtliga sina tillgångar beslagtagna och förverkade om brottslingen inte kan styrka bortom allt rimligt tvivel att tillgångarna härrör från laglig verksamhet. Även tillgångar som är skrivna på någon annan men som nyttjas av den dömda ska kunna sättas under samma kontroll. Vidare anser vi att legala företag som har sitt ursprung från illegala pengar ska kunna förverkas. Vi tror att detta är viktiga och nödvändiga förslag för att rättsväsendet ska kunna agera mot grovt kriminella som gör stora vinster på sin kriminella livsstil men som på något sätt lyckas ligga steget före rättväsendet. Avslutningsvis tänker jag ta upp kronvittnessystemet här . Jag blev glad för inte så länge sedan när justitieminister gick ut medierna och sade att hon kunde tänka sig att införa ett så kallat kronvittnessystem i för att kunna bekämpa den organiserade brottsligheten. Det är glädjande. Jag tycker att det är ett mycket bra steg som tar. Kronvittnessystem används av flera länder, inte minst av och . I medger man strafflindring beträffande kronvittnets egna brott. Jag anser att en av systemets största fördelar är att det kan öka incitament för brottsbelastade uppgiftshållare att träda fram och bidra till att lösa det som annars kan vara mycket svårutredda brott. Jag vill också poängtera att vi förespråkar ett restriktivt kronvittnessystem. Det ska endast kunna användas för att utreda organiserad brottslighet. Vår tanke är att kronvittnen ska kunna åtnjuta två fördelar. För det första ska man kunna ge strafflindring om vittnesmålet lett till det vi anser vara verifierbara resultat. För det andra ska kronvittnet ingå i polisens personskyddsprogram och inom rimliga gränser få ekonomisk ersättning för kostnader för nyetablering på ny ort samt för inkomstbortfall till följd av hot och risker som samarbetet med rättsväsendet har medfört. Jag vet att det finns motargument mot det här systemet. Det kan också finnas problem med det, men vi tror att fördelarna trots allt överväger. Jag hoppas att går vidare med detta. Jag hoppas också att det finns fler partier som skulle kunna tänka sig att införa ett sådant här system. Jag tror att det skulle vara till stor fördel för vårt rättsväsen. 159 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr 7 som handlar om vittnesstöd i skolan. Jag vill kommentera lite av det som har sagts här och tala om varför vi har valt att inte ha någon reservation om nämndemän. Vi utreder det systemet , och i stora delar beaktar vi det som har lagt fram. Vi i värnar också nämndemannasystemet. Det grundar sig mycket på att rättsväsendet ska ha så hög trovärdighet som möjligt. Jag vill också kommentera vapenbrotten. tycker absolut inte att man ska sänka graden när det gäller telefonavlyssning. I den utredning som lades fram lade man till synnerligen grovt vapenbrott. Det går ut på att minimum blir , vilket vi som parti också tycker, och att man sträcker sig upp till . Jag tycker också att man ska ha mycket stor respekt för den personliga integriteten. Polisen tycker att det har burit frukt att man har tillgång till mer hemliga tvångsmedel. Senast vid omröstningen här tog vi upp att vi också ville ha en utvärdering av det har gett. Det är väl inte så solklart. Reservation nr 7 går ut på att vi, tillsammans med Socialdemokraterna, skulle vilja ha ett vittnesskydd i skolan. Vi har sett de senaste händelserna med det så kallade näthatet. Det är många ungdomar ute på nätet, och det förekommer mycket hot, mobbning och så vidare. Det är deras värld . Det såg inte ut så när vi var lite yngre. Då hade vi inte telefoner eller datorer. Detta är ett nytt sätt att kommunicera. Ungdomarna är mycket utsatta som vittnen, särskilt om brottet har begåtts av en kamrat eller någon annan som går i samma skola, precis som tog upp här. Vi anser att det är viktigt att skydda och stötta barn och ungdomar som har varit med om att förhindra, anmäla eller vittna om ett brott. Vittnesstöd finns uppbyggt vid domstolar i hela landet. Det finns även videoteknik som kan minimera kontakten mellan vittnen och gärningsman, men det saknas i skolan. Jag är ganska övertygad om att det skulle vara ett viktigt stöd. Det här är ingenting som bereds i någon större omfattning, utan här avstyrker man motionen rakt av. Jag tycker att det är synd. Jag tycker att vi skulle kunna diskutera det med tanke på allt som har hänt . Näthatet verkar bre ut sig. Jag kan också säga här att vi i har föreslagit en nätombudsman. Vi tror att det behövs. 160 (M): Vi diskuterar det årligt återkommande motionsbetänkandet om processrätt. Det har hänt ganska mycket på det processrättsliga området för att effektivisera domstolsprocessen. Det handlar om reformen om en modernare rättegång, ny delgivningslag, ny lag om medling och senast propositionen om en mer ändamålsenlig förvaltningsprocess. Det är bara några exempel på vad som har gjorts för att effektivisera domstolsförfarandet. När det kommer till processeffektivitet är det inte bara en ekonomisk fråga, utan det är också viktigt ur ett medborgarperspektiv. Materiellt riktiga domslut och korta handläggningstider är rimliga förväntningar på det moderna rättssamhället. Värt att knyta till ett medborgerligt perspektiv är också tillgången till en domstol. Det ska aldrig vara så att avstånden till våra domstolar blir så långa att det utgör ett hinder för en effektiv rättskipning. Det är därför bra och värt att nämna i det här sammanhanget att alliansregeringen valde att rädda fyra nedläggningshotade tingsrätter . Därtill har det skett en renodling av domstolarnas arbetsuppgifter på det sättet att man har flyttat ett antal förvaltningsrättsliga ärenden till ansvarig förvaltningsmyndighet som första instans i stället för att låta dem prövas i domstol direkt. De här ärendena har varit av mer administrativ karaktär, och detta har besparat förvaltningsrätterna ungefär 26 000 ärenden . Och det har då effektiviserat domstolsprocessen betydligt. Reformen om en modernare rättegång har utvärderats av regeringens särskilde utredare , som konstaterar att den i allt väsentligt har fallit väl ut, och det är väldigt positivt, såväl processekonomiskt som för den enskilde medborgaren. I det betänkandet, där utvärderingen görs, skisseras också ytterligare effektiviseringsåtgärder som är under beredning i . Det vi kan se i det här betänkandet är någonting som är synonymt med oppositionen i svensk rättspolitik. För det första är man väldigt splittrad. Det finns ingen gemensam oppositionell rättspolitik. För det andra säger man i princip: Gör samma sak som ni gör, fast gör det mer, fortare och bättre! Det är alltså vanlig populistisk oppositionspolitik. Det man kan utläsa av det här är att det är alliansregeringen som är agendasättande inom svensk rättspolitik, och den agendan har givit oss en effektivare processrätt. Med det skulle jag vilja yrka bifall till förslaget i betänkandet. 161 (FP):