prot · H10922 · 2013-11-06 00:00:00 — Man borde alltså höja EU:s klimatmål till 2020. Det föreslår inte . Ni är snarare det parti som motarbetar ett ambitiösare klimatmål till 2020. Man får känslan av att väljer att ha klimatmål till 2050 därför att det ligger väldigt långt fram i tiden. Då kommer varken jag eller att vara i den här församlingen och behöver inte ta ansvar för målsättningarna. Det tycker inte jag är särskilt ansvarsfullt. Om och nu tycker att det viktigaste är att skärpa EU:s minskningsambitioner, varför föreslår ni då inte ett ambitiösare klimatmål? Det är också så att ifall man undantar utsläppsrätter från utsläppshandeln ökar priset. Det är basic, och det vet både du och jag eftersom det är en marknad som det handlar om. Men var det svenska parti i som motarbetade just det så kallade backloadingförslaget, nämligen att undanta 900 miljoner utsläppsrätter. Det var något som röstade nej till. När det kommer till att öronmärka utsläppsrätterna är det så att regeringen inte gör det. Regeringen pekar inte ut vad man använder utsläppsrätterna till, utan de går direkt in till budget för att han ska kunna fortsätta att sänka skatterna för redan superrika människor. 33 (M) replik: frågar om vi inte på något sätt ska göra så att systemet fungerar bättre. Jo, det ska vi göra, och då är det långsiktiga svaret att vi måste utgå från ambitiösa klimatmål. Vi har fått på plats ett ambitiöst klimatmål till 2050. Det räcker inte. Vi behöver ambitiösa klimatmål som ska ta oss dit. Därför verkar vi för att vi inom EU ska få plats ambitiösa mål till 2030 och 2040. argumenterar ungefär som om det är i riksdag som EU:s utsläppsmål beslutas. Så är det ju inte. var i för inte så länge sedan, vilket jag också var. Där mötte vi en politik och politiker som har en helt annan inställning till EU:s handel med utsläppsrätter än vad vi har. De ville absolut inte höja ambitionen. Denna verklighet måste vi förhålla oss till när vi bedriver förhandlingar, så har sagt: Låt oss gå till 2030 och verka för att förutsättningarna ska öka för att göra det. Vi måste dock få med oss andra länder på vagnen, , och det har du inte en politik för. När det gäller investeringar och åtgärder för att minska utsläppen är det alldeles uppenbart så att våra åtgärder i och utomlands långt överstiger de intäkter som handeln med utsläppsrätter genererar till svenska statskassan. Vi har också en princip i vår statsbudget, , som säger att vi inte öronmärker intäkter från olika poster utan utgår från hur stort behovet är. När det gäller biståndsbudgeten är jag stolt över att regeringen har sett till att den har ökat med över 10 miljarder och att man som första regering har klarat enprocentsmålet. Det klarade ni bara något enstaka år under den regering som du, , och ditt parti tidigare stödde. Vi levererar, herr talman, men vi förhåller oss också till den verklighet som finns ute i där inte ensamt avgör hur EU:s klimatpolitik ska se ut. 34 (MP) replik: talar bekymrat om de klimatprojekt i andra länder som inte skulle bli av om inte vi tog dessa utsläppskrediter till intäkt för att göra mindre i . Men är det inte riktigt så det funkar. Mitt parti har inte föreslagit några nedskärningar av de pengar som går till så kallade CDM-projekt, utan det vi har föreslagit är att vi inte ska ha det som undanflykt för att göra mindre i . Tvärtom har vi lagt betydligt mer pengar på klimatinsatser i fattiga länder. Vi talar om pengar till Gröna fonden, pengar för att fattiga länder ska kunna minska sina utsläpp, men inte för att vi därmed ska kunna göra mindre på hemmaplan. Vi lägger 2 miljarder utöver biståndet. Ni lägger 300 miljoner, där varenda krona kommer från biståndet. Faktum är att ni gör mindre för klimatet både utomlands och på hemmaplan. När det gäller EU:s utsläppshandel är det precis som säger. Vi kan inte i riksdag bestämma EU:s utsläppsmål. Vi kan dock bestämma vilken position ska ha. Att inte entydigt lyckats stå upp för att målet till 2020 ska ökas till oavsett vad andra länder gör är svagt. Det skulle också vara spännande att höra vad det är för ambitiösa mål som förespråkar till 2030. Eftersom vi är i det läge vi är måste vi agera utifrån det. Jag önskar också att vi inte skulle behöva intervenera och ha olika prisregleringar utan att vi hade haft ett ambitiöst mål redan från början så att utsläppshandeln gav den styrande effekt man hoppades på. Där är vi dock inte . Vi behöver vidta akuta åtgärder så att inte hela den del av EU:s utsläpp som ingår i utsläppshandeln ska stå utan åtgärder. Jag blir lite bekymrad när säger att om vi intervenerar blir det dumt och använder den argumentation som de moderata EU-parlamentarikerna valde för att rösta ned förslaget helt. 35 (M) replik: Låt mig börja där slutade, med anklagelserna om att mina kamrater i skulle ha röstat ned förslaget om backloading. Det förslag som kom fram efter att parlamentet sade nej första gången blev en klar förbättring. I det nya förslaget gör man tydligt att backloading, alltså när man flyttar utsläppsrätter från en period till framtiden, får användas bara i undantagsfall. Det är viktigt för att vi ska kunna skapa trovärdighet för systemet långsiktigt. Skickar vi signalen till marknaden att vi från politiskt håll är beredda att mest gå in och ratta i systemet, till exempel flytta utsläppsrätter från det ena året till det andra och sätta ett golvpris på utsläppsrätter, faller hela modellen. Då faller trovärdigheten för systemet. Det är detta vi moderater har varit rädda för och kritiska till eftersom EU:s handel med utsläppsrätter är en sådan fundamentalt viktig del av vår gemensamma klimatpolitik. Svaret blir att det viktigaste vi kan göra är att få på plats ambitiösa klimatmål. frågade vilka mål jag ser att vi skulle kunna sätta upp på gemensam nivå till 2030 och 2040. Kommissionen har i sin färdplan föreslagit en utsläppskurva på lägre utsläpp till utsläpp till 2040. Det kan vara en bra utgångspunkt för diskussionen. Vad och regeringen har sagt är att vi vill gå ännu längre, också med investeringar i CDM, utöver dessa åtaganden. Det är lätt att lova i opposition. Går vi tillbaka till tiden före alliansregeringen fanns det inte mer pengar till biståndet. Alla de resurser som säger sig ha fanns inte. Vi kan också konstatera när vi jämför de tre oppositionspartierna att det inte finns någon samstämd politik. 36 (MP) replik: Löftet om att ge additionella pengar till klimatfinansiering fanns inte i då det löftet gavs, så det är ganska naturligt. Att ni lyckas prestera ett enprocentsmål för biståndet beror på att ni räknar så himla kreativt. Ni gör avräkningar för flyktingmottagande i , biståndsministerns lön och andra saker som förvisso ska betalas men kanske inte med biståndsmedel. Någon form av ödmjukhet vore därför på sin plats. Låt oss återgå till EU:s utsläppshandel. Jag tycker inte heller att politiker ska styra och ställa och ändra i systemet . Det vore förödande. Vi vill ha långsiktiga spelregler. Vi måste dock konstatera att som läget är nu ges inte den långsiktiga styrsignalen eftersom priset är så lågt. Om man bara ska gå in och styra en gång och inte göra det till en vana desto viktigare att gå in rejält och se till att man inte bara skjuter fram problemet utan plockar bort utsläppsrätter för framtiden. Med den modell vi har , vad ska den svenska industrin få för styrsignaler som gör att det lönar sig för dem att ställa om? Det är i detta ljus som vi börjar titta på prisgolv och annat för att omställningen inte ska stanna av medan vi väntar på att EU ska kunna enas om mer ambitiösa mål, vilket själv har redogjort för verkar vara svårt att uppnå. Att då bara luta sig tillbaka och tänka att det får gå som det går känns inte så långsiktigt. 37 (M) replik: lutar sig på intet sätt tillbaka. Vi för en ambitiös klimatpolitik på hemmaplan och internationellt. Vi har en miljöminister som reser jorden runt för att få med sig fler länder på den resa världen måste göra, det vill säga minska sina utsläpp globalt. Vi har en miljöminister som tar kompletterande initiativ för att mer ska hända internationellt, till exempel genom att begränsa utsläppen av så kallade kortlivade klimatgaser. För att få medel som vi kan investera i ett hållbart samhälle och använda för att hjälpa andra länder att bryta sitt fossilberoende och skapa mer hållbar tillväxt är det bästa att ha tillväxt i . Det har vi. Tack vare en ansvarsfull ekonomisk politik ser vi att utanförskapet under Alliansens period har minskat med 200 000 personer, att skatteintäkterna har ökat och att biståndet har vuxit i faktiska tal med över 10 miljarder. Det är anmärkningsvärt att de facto för en politik som hotar jobben och att man har gett upp idén om grön skatteväxling. står inte för idén om grön skatteväxling utan för idén om röd skattechock. Det är bekymmersamt, för det riskerar att driva industrin ut ur , en industri som jämförelsevis är miljö- och klimatsmart. Risken för koldioxidläckage måste vi politiker ha med oss. Vi måste se till att utsläppen minskar och inte bara flyttar. Här är , och hennes kolleger i oppositionen svaret skyldiga. Det vore klädsamt om vi med mindre än kvar till valet kunde få se några gemensamma förslag i budgetpropositionerna, men det spretar, herr talman. 38 (S) replik: Jag fortsätter tjata på. talar om trovärdigheten för systemet för handel med utsläppsrätter inom EU. Den är jätteviktig, och trovärdigheten skulle kunna minska om vi var inne och rattade , som det låter som menar att vi skulle vilja. Men det vill vi såklart inte. Jag menar att trovärdigheten hos systemet byggs upp genom att man ser att det fungerar och har den styrande effekt som var tanken. Då måste systemet förändras. Kommissionen har lagt fram en rapport med olika förslag på saker man skulle kunna göra. Där finns tanken om att sätta ett prisgolv med. Det är inget vi socialdemokrater har föreslagit – jag vill påpeka det eftersom tog upp det i sitt anförande – men det är ett av de konkreta exempel som finns. Ett annat är att permanent undandra utsläppsrätter från marknaden för att inte få den effekt man får när man bara flyttar mellan perioder. Det finns olika konkreta förslag på saker som skulle kunna göras. När man lyssnar på här kan man skönja anledningen till att regeringen var så passiv . Det är helt enkelt att de borgerliga partierna inte är överens. Det fanns ingen enighet om att stödja förslag som skulle stärka handeln med utsläppsrätter. Om man läser skrivelsen säger regeringen att den ändå ska jobba aktivt för att åtgärder ska vidtas för att stärka handelssystemet långsiktigt. Vilka konkreta åtgärder vill regeringen se? Vad är det den arbetar för? 39 (M) replik: Inledningsvis tycker jag att det är närmast komiskt att å ena sidan utkräver svar av regeringen om vilka konkreta åtgärder som vi är för och å andra sidan säger: Det där med prisgolv till exempel och de konkreta åtgärderna har vi inte tagit ställning till. Det vore intressant att höra vad vill se för konkreta åtgärder. Alliansen har varit skeptisk till förslaget om backloading just eftersom det inte löser grundproblemet. Backloading handlar om att man flyttar utsläppsrätter från till framtiden, inte om att man minskar utsläppen eller kravet på att minska utsläppen med ett enda ton. Man rattar bara i systemet. Efter noga övervägande har vi dock kommit överens om och landat i slutsatsen att vi behöver göra detta eftersom priset är så lågt att det saknas tillräckliga incitament för investeringar som behövs i ny grön teknik. Men det innebär inte att systemet som sådant i grunden inte fungerar, utan det handlar om att ETS i grunden inte var tillräckligt ambitiöst från starten. Priset avspeglar efterfrågan på utsläppsrätter. Problemet är att tilldelningen av utsläppsrätter, som vi har varit inne på tidigare i debatten, var för generös. Därför är det bra att auktioneringen av utsläppsrätter nu ökar. För att lösa det långsiktiga problemet måste vi dock få på plats långsiktiga ambitiösa klimatmål. Vi har fått en grund i det mål som EU enades om under det svenska ordförandeskapet. Sedan måste vi sätta ambitiösa mål . Vi är också för att kunna skärpa målet till 2030. 40 (S) replik: frågar vad jag vill se konkret. Först vill jag säga att det är klart att det ligger en svårighet i att inte sitta i regeringsställning och tillhöra dem som faktiskt förhandlar inom EU. Det gör det svårare att ta ställning till hur man förhandlar på bästa sätt. Jag kan säga att jag skulle mycket hellre vilja ha ett permanent undandragande av utsläppsrätter än till exempel ett prisgolv. Det tror jag vore den mest effektiva åtgärden som man ska ratta inom systemet utan att röra målen. säger att regeringen har kommit fram till att den ändå stöder backloading trots att det inte är bra. Men det regeringen säger i skrivelsen är att den aktivt deltar för att fortsätta stärka systemet långsiktigt. Då är frågan: Vad vill regeringen göra fortsatt? Gäller ställningstagandet att den i efterhand har accepterat att en sådan backloading ska göras, eller driver regeringen aktivt någonting, som man säger i skrivelsen? Det känns som att kärnan här är just passiviteten. När regeringsföreträdarna diskuterar klimatpolitiken hänvisar de alltid till det internationella samarbetet och att det är där det måste göras: Fråga inte så mycket om den svenska klimatpolitiken! Vi måste prata om det internationella. Men där driver de inte. När får vi se att regeringen aktivt driver förslag som skulle stärka handelssystemet ? När får vi se att regeringen aktivt driver att höja målsättningarna? När får vi se att regeringen går ut och aktivt driver att målsättningen till 2020 ska höjas? Det vore bra för hela den europeiska klimatpolitiken, och det skulle stärka handelssystemet långsiktigt. 41 (M) replik: Repetition är kunskapens moder, så låt mig återigen repetera att det viktigaste för att långsiktigt stärka EU:s handel med utsläppsrätter och få systemet att fungera bättre är att sätta upp långsiktiga, ambitiösa mål för att minska utsläppen. Ska jag ta det en gång till? Det viktigaste för att långsiktigt stärka EU:s handel med utsläppsrätter är alltså att få på plats långsiktiga, ambitiösa utsläppsminskningsmål. Grunden är att vi har fått på plats ett mål under det svenska ordförandeskapet om att minska utsläppen till 2050 med 80–. arbetar och driver nu på för att vi inom EU ska sätta upp mål om hur mycket utsläppen ska minskas till 2030 och 2040. Det är viktigt att vi snart sätter upp dessa mål så att vi kan ha med oss detta in i klimatförhandlingarna med ambitionen att nå en global överenskommelse 2015. För att lösa den akuta situationen med låga priser som inte skapar tillräckliga incitament för investeringar i klimatsmart teknik har vi accepterat att vidta en enskild åtgärd i form av backloading. Men vi tycker att det är viktigt att markera att detta måste vara en åtgärd som vi bara vidtar i undantagsfall. Annars äventyrar vi hela systemets trovärdighet. Jag är glad över att vi nu har fått tydliga besked från kommissionen om att den ser backloading just som ett undantagsingrepp och att den säkerställer att återföringen av medlen kommer industrin och teknikutvecklingen till del. Det långsiktigt viktigaste vi kan göra är att sätta upp ambitiösa mål. Där är pådrivande. 42 (FP): Vi står inför en gigantisk utmaning i och internationellt. Vi har ett uppdrag att överlämna en jord i balans till kommande generationer. Vi behöver använda hela verktygslådan. Vi behöver använda ett antal styrmedel. Handelssystemet, herr talman, har varit aktuellt här . Det är marknadsstyrt och internationellt, och det är ett viktigt styrmedel för att kunna minska utsläppen av växthusgaser inom EU och givetvis också globalt. Även CDM har nämnts – clean development mechanism. Det bidrar också till att minska växthusgasutsläppen och gör det billigare och förbättrar därmed kostnadseffektiviteten. Det ska vi också använda oss av. Fokus för de svenska CDM-krediterna är förnybar energi, energieffektivisering och avfallshantering. Det är rätt inriktning, anser jag. Vi har olika uppfattningar. Oppositionen är kritisk. Emellanåt är kritiken befogad, skulle jag vilja tillstå. Alliansen ser möjligheterna mycket mer. Vi tar tag i problemen, och vi söker lösningar. Det finns olika problem vi behöver söka lösningar på. Det är till exempel ett problem att det har gått flera perioder innan auktioneringsinstrumentet har använts. Det används ännu inte fullt ut, eller det planeras framöver. Vi kan dock inte vara nöjda innan det är . har drivit frågan om auktionering . Jag vet att bland annat min företrädare i och min vän och kollega drev den här frågan i den nationella arbetsgrupp som då var på gång. Det är problematiskt att priset på utsläppsrätter sjunkit. Den frågan har också diskuterats här . Det har sjunkit dramatiskt, vilket innebär att nödvändig tekniköverföring och finansiella resurser till utvecklingsländerna minskar men också att trovärdigheten hos själva handelssystemet drabbas negativt. Därför var det nödvändigt att ett antal utsläppsrätter som skulle ha auktionerats ut –2015 i stället skjuts , så kallad backloading. Men det kommer att krävas mycket mer för att stärka marknaden. Det är en fråga som kommer att lyftas vid kommande klimattoppmöte, och här har ett stort ansvar för att de nya skarpa verktygen ska kunna användas. Jag förväntar mig att auktioneringstakten ökar och att den omfattar alla sektorer. Det krävs dock också att tar ett större ansvar i COP 19 än vad man har aviserat och att det verkligen blir ett dramatiskt och positivt globalt genombrott i under klimattoppmötet . Det är en viktig utgångspunkt att de ekonomiska styrmedlen ska bli träffsäkra, bland annat genom långsiktighet och genom strukturella åtgärder så att arbetet med färdplan 2050 med visionen om noll nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären ska kunna klara minst tvågradersmålet. Det finns många forskare som säger att det inte kommer att vara tillräckligt, vi behöver öka även ambitionen när det gäller gradersmålet. Kontrollstationen 2015 blir därför en viktig avstämning. Före den tidpunkten behöver med stor nödvändighet ett bindande avtal kring målet –2040 finnas på plats, och minskningar till 2020 är en nödvändighet. har också aviserat och påtalat i EU-samtal och EU-överläggningar att detta är viktigt. gav regeringen och i uppdrag att utarbeta ett underlag till kontrollstation 2015 för de klimat- och energipolitiska målen. Jag kallar det för ett ramverk. Vi må ha olika begrepp, men jag tror att vi har samma bild av att vi behöver den strukturen för att kunna arbeta vidare. Utöver EU:s handelssystem är den svenska koldioxidskatten oerhört träffsäker. Den rimmar väl med förorenaren-betalar-principen och borde kunna utnyttjas skarpare nationellt men också spridas globalt. Det skulle betyda oerhört mycket. Då skulle vi också kunna arbeta mycket mer framgångsrikt med att fasa ut fossil användning. Vi kan inte invänta koldioxidbeskattningen innan vi tar ett drastiskt steg för att få bort och fasa ut fossilsubventionerna. Det är subventioner som uppgår till . De pengarna hade kunnat användas oerhört mycket bättre. Fossilanvändningen är för övrigt, enligt den senaste , den allra största orsaken till de klimatförändringar vi nu står inför. När det gäller frågan om antalet utsläppsrätter som har auktionerats ut har regeringen redovisat att den första auktionen av utsläppsrätter på den EU-gemensamma auktionsplattformen för den tredje handelsperioden ägde rum . Totalt såldes utsläppsrätter som för svenskt vidkommande motsvarar runt . Som har lyft fram här bör, enligt direktivet, av intäkterna från handeln med utsläppsrätter gå till klimatåtgärder på både nationell och internationell nivå, vilket också ska rapporteras. Finansministern har i en debatt varit tydlig med att åtgärder och intäkter kommer att rapporteras. Även om regeringen har valt att inte öronmärka kommer man att rapportera klimatåtgärder och satsningar. De satsningar som har gjorts är, precis som har framfört, högre än de intäkter vi har fått. Det är välkommet och viktigt att CDM granskas, men också att de flexibla mekanismerna utvecklas inför en framtida klimatregim vad gäller effektivisering, förutsägbarhet, kvalitetssäkring och transparens. Beslut om förbättringar kring detta kommer att tas på COP 19 i . Jag vet, precis som jag sade , att kommer att vara pådrivande där. har flexibla mekanismer totalt gett 19 miljoner utsläppsminskningsenheter i 42 länder. Den genomsnittliga kostnaden ligger på per ton. Som jämförelse kan nämnas att den svenska generella koldioxidskatten är per ton. ska fortsätta att samarbeta med de länder som har högst ambitioner på klimatområdet och som vill gå före. vill nämligen vara i framkant, och jag skulle vilja säga att vi är i framkant. Med nationella och internationella åtgärder kan visa vägen för den omställning som är nödvändig, på hemmaplan såväl som internationellt. Ytterligare klimatinvesteringar på föreslås i budgeten . Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga yrkanden. 43 (V) replik: Jag har några frågor till . De rör främst CDM och uppköpen av utsläppskrediter i andra länder. Min första fråga rör det långsiktiga klimatmål som regeringen håller på att ta fram . I det långsiktiga klimatmålet ska man inte använda sig av CDM, alltså uppköp av utsläppskrediter, för att uppnå målet. Allting ska göras på hemmaplan. Det är logiskt och följer precis det som numera rekommenderar i de långsiktiga målen, nämligen att det ska göras domestic – på hemmaplan – utan uppköp av utsläppskrediter. Om man tittar på andra jämförbara länder, till exempel , och , ser man att de i sin klimatpolitik gör allting på hemmaplan redan här och . Jag vill understryka att till exempel och har 40-procentiga minskningar till 2020 som klimatmål, precis som vi i . Min första fråga till är varför ni inte använder utsläppskrediter om det är så otroligt bra för klimatmålet 2050. Min andra fråga rör CDM-projekten i sig. I regeringens budget ser man att ungefär hälften av CDM-projekten rör investeringar i så kallade multilaterala fonder. i , som tog upp tidigare, finns med där. Det storskaliga vattenkraftsprojektet i norra , , som är extremt kritiserat finns med där. Jag undrar varför ni går in i de storskaliga fonderna när ni inte har minsta möjlighet att påverka innehållet i projekten. 44 (FP) replik: Tack för frågorna! Detta är oerhört viktiga frågor. Det känns egentligen som att man skulle behöva ta för att diskutera bara de här frågorna och borra djupt i dem. Min tanke och min tro är att när och , som precis har fått uppdraget, återkommer med sitt ramverk, sin plan, finns det stor anledning för oss att över alla partigränser diskutera vidare. Det viktiga för oss här och är att vi vill använda alla verktyg i verktygslådan. Vi tror på möjligheten att, precis som lyfts fram, arbeta internationellt. Vi ser att det finns många framgångsmöjligheter i form av internationella avtal och genom att använda CDM. Vi ser energieffektiviteten. Vi ser kostnadseffektiviteten. Där har vi varit tydliga med vilka prioriterade områden vi vill använda oss av. Det handlar bland annat om förnybar energi, energieffektivitet och avfall. Men det krävs transparens, och vi är de första att erkänna att vissa av projekten inte varit lyckade. Det är därför vi är noggranna med att följa upp och se till att det blir riktigt bra projekt. Det handlar om 42 länder där vi får vara med. Det tycker jag är fantastiskt, och det vill jag gärna fortsätta med. Vad som kommer att hända 2050 vet vi inte. Det är dit, och här tror jag att vi kommer att få revidera åt alla håll och kanske hitta nya instrument. Vi tror på marknadsmässiga lösningar och på att vi ska jobba såväl nationellt som internationellt. 45 (V) replik: Kan då förklara på vilket sätt investeringar i en kolgruva i har med förnybar energi att göra? Hon sade att det var ett prioriterat mål. Eller vilken annan kategori faller det under?