prot · H10940 · 2013-12-05 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:147 Till Interpellation 2013/14:147 Rätt till ledsagarservice av Shadiye Heydari (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag Interpellation 2013/14:150 Till Interpellation 2013/14:150 EU:s ungdomsgaranti av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 2013/14:153 Till Interpellation 2013/14:153 och kritik av (V) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:156 Till Interpellation 2013/14:156 Visstidsanställningar av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:160 Till Interpellation 2013/14:160 av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef 3 § Ärende för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkande 2013/14:SfU1 4 § Internationell samverkan betänkande 2013/14:UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkan (prop. 2013/14:1 delvis) föredrogs. 1 (MP): De internationella klimatförhandlingarna står och stampar, vilket olyckligtvis inte kan sägas om klimatförändringarna. agerande i den internationella klimatpolitiken behöver utvecklas. har vårt land inte haft de resurser som krävs för att ligga i framkant i de internationella förhandlingarna och inom EU-samarbetet. Det är någonting som står i skarp kontrast till de höga ambitioner på klimatpolitikens område som som statsminister i EU:s ordförandeland påannonserade i samband med i . statsminister framstår som säreget viktlös inte bara vägd mot sina egna påstådda ambitioner utan även i jämförelse med konservative premiärminister , som sjösatt ett klimatpolitiskt ramverk och etablerat världens första statliga gröna investeringsbank, . Klimatfrågan är inte en fråga i mängden utan kommer att vara frågan med stort F under resten av detta sekel. Löser vi inte den blir successivt alla andra frågor olösbara. Det är svårt att tänka sig en framgångsrik klimatpolitik utan ett genombrott i de internationella klimatförhandlingarna och att vi får ett post-Kyoto-protokoll på plats till vilket också och andra stora tillväxtekonomier ansluter sig. Ett globalt klimatavtal trillar emellertid inte ned från himlen utan kräver åratal av hårt systematiskt arbete bakom kulisserna av drivna diplomater och förhandlare. föreslår därför en satsning på klimatdiplomati med . Den globala uppvärmningen hotar, åtminstone i vissa regioner, att leda till svåra konflikter om sinande tillgångar av vatten och livsmedel med mera. Mot den bakgrunden blir fredsforskningens rön om framgångsrika metoder för medling och förebyggande av konflikter av avgörande betydelse. vill därför öka anslaget till fredsforskningsinstitutet med och finansierar detta med motsvarande minskning av anslaget till . Vi återkallar därmed den besparing på som drabbades av, då man fick i uppdrag att i stället söka externa finansiärer. Vi finner det mycket angeläget att fredsforskningen inom har en stabil finansiering och inte hänvisas till att enbart bedriva projektverksamhet. Utöver fredsforskning vill även stödja ideella föreningar och stiftelser som arbetar med praktiskt fredsarbete. Vi vill därför öka anslaget med till den så kallade fredsmiljonen, som administreras av . Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 1. 2 (SD): Jag börjar med att yrka bifall till reservation nr 2. Vi debatterar Utgiftsområde 5 Internationell samverkan som sträcker sig över en stor mängd områden. Målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är enligt propositionen att säkerställa intressen i förbindelser med andra länder. Vi har fört fram kritik på ett par områden men ställer oss ändå positiva till större delen av de satsningar som görs på området, och jag vill därför nämna något också om det. Det rör sig bland annat medlemskap i internationella organisationer som . Den har en central roll i den internationella rättsordningen och det multilaterala samarbetet och är en hörnsten i svensk utrikespolitik. FN är också det organ som har den tyngsta politiska legitimiteten när det gäller att hantera akuta kriser och möta långsiktiga globala utmaningar, även om det fortfarande finns mycket som kan förbättras i organisationen. Genom stödet till och dess institutioners verksamhet har bidragit till att främja säkerhet och stabilitet i regionen, och bedriver ett viktigt och värdefullt arbete för att främja respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati och respekt för rättsstatens principer. Samarbete med omvärlden som vilar på en grund av ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen är något vi vill värna. Ett särskilt ömsesidigt förtroende och gemensamma intressen anser vi existera tillsammans med våra grannländer i . Med dessa länder har vi en lång gemensam historia och kultur, och våra länder delar dessutom ett intresse av att möta framtida gemensamma utmaningar i vår närhet. Det är därför vår mening att samarbete med de nordiska länderna bör utvecklas inte bara vad gäller kulturellt utbyte och liknande utan också vad gäller framtida säkerhets- och försvarspolitiska utmaningar. Det nordiska samarbetet har också fördjupats med utgångspunkt i den så kallade Stoltenbergrapporten. Ett av rapportens förslag handlar om nordiskt samarbete kring luftrumsövervakning över . På isländsk förfrågan erbjöd sig och att delta i luftrumsövervakning över . Inom ramen för det nordiska försvarssamarbetet Nordefco har också det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet fördjupats bland annat på områdena övningar, materiel och förmågor. Detta är något vi ställer oss positiva till på området internationell samverkan. Vad gäller , som tas upp i vår reservation, ifrågasätter jag inte att det finns ett allvarligt demokratiskt underskott i . Till exempel undermineras oppositionens möjligheter att synas och verka. Det är en oroande utveckling att i viljan att expandera Euroasiatiska tullunionen till exempel pressar ett fattigt land som och hotar med att det kommer att bli en kall vinter när det valt att på olika sätt närma sig EU. Hotet är att stänga av gasen. Det kan innebära att fattiga människor fryser ihjäl i . Vi kan inte hindra andra länder att välja Euroasiatiska unionen. Men att syssla med utpressning som leder till att länder i princip inte har ett val inskränker det suveräna självbestämmandet. Med detta vill jag säga att jag inte ifrågasätter brister och det demokratiska underskottet i . Jag vill däremot ifrågasätta rimligheten i att år ska ge ekonomiska bidrag till som inte är ett utvecklingsland och som inte visar på någon politisk vilja till förbättring vad gäller demokratiutvecklingen. På miljöområdet bidrar med runt 35 miljoner till bland annat reningsverk i . Jag menar att detta uppmuntrar att inte ta sitt eget fulla ansvar på miljöområdet. Att självt har råd att finansiera detta tror jag alla förstår. Vi är positiva till ett samarbete med och de baltiska staterna på miljöområdet och kring , men jag ser inte samarbete som likställt med att ge ekonomiska bidrag till ett land som självt har råd att finansiera detta. Ett samarbete måste också kunna handla om vars och ens ansvar gentemot varandra. Jag ifrågasätter som sagt inte behovet av reningsverk och ett rent , men det jag skulle vilja ifrågasätta är om ens har försökt ställa frågan om numera kan tänka sig att självt ta ansvar för detta. Att bara säga att om vi inte betalar så kommer inte att göra det tycker jag inte räcker som argument. Utöver detta ställer vi oss som sagt positiva till de satsningar som görs inom ramen för detta utgiftsområde. Vi vill också värna att kan ha goda bilaterala förbindelser med andra länder och inte bara försvinna som en i mängden i multilaterala sammanhang såsom EU. Det är viktigt att också vågar ha en egen åsikt och inte bara anpassar sig efter EU och låter EU:s röst vara den enda rösten. 3 (M): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag till beslut. behandlar vi anslag till utgiftsområde 5, Internationell samverkan. Vi tillstyrker åtaganden inom ramanslag 1:11, Samarbete inom . Detta är ett betänkande på 17 sidor. har en stor samsyn i detta, så vi har egentligen inte så mycket att debattera inom ärendets ram. Som vi har hört här tidigare finns några motioner, som avslås. Det finns några motioner som redan har behandlats på området tidigare . De behandlas förenklat. Däremot finns det mycket att säga om de olika sakområden som berörs. Detta är ett ganska stort utgiftsområde. Det här kommer att komma tillbaka i andra betänkanden, och vi kommer att lyfta fram dessa delar i andra debatter här i kammaren. Några saker kan vi ändå lyfta fram . En av de viktiga saker som vi tar upp i det som heter utskottets ställningstagande, där utrikesutskottet skriver, är att det är viktigt att vi är överens brett i de fall där skickar män och kvinnor i form av en beväpnad styrka i olika insatser. Det är ett beslut som fattar. Vi vill betona det, för vi tycker att det är viktigt att det inte enbart gäller regeringen utan också och att vi har en bred samsyn även i dessa frågor. Det här kommer vi till exempel att debattera när vi ska tala om i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet. En annan viktig sak är att målet med utgiftsområdet är att säkerställa intressen i förbindelser med andra länder. Där finns som sagt inga större reservationer, utan där har vi en stor samsyn i utskottet. Det tycker vi är positivt. Jag tycker att det förtjänar att nämnas att politiken när det gäller deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser är värderingsdriven. Grunden är försvaret av universella normer och universella värden som demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, mänsklig värdighet och utveckling. Ett exempel som vi tar upp är att vi arbetar med resolution , som handlar om kvinnors roll i fred och säkerhet och de resolutioner som handlar om ämnet som kommer efter detta. För sedan hade vi en hel debatt också om detta i kammaren. En annan positiv sak är att vi bedriver det nordiska samarbetet. Även detta har vi haft en debatt om här i kammaren i ett särskilt betänkande. Vi nämner hur viktigt det är att vi ska fortsätta att arbeta med det östliga partnerskapet. Det är alltså de länder som ligger öster om och som ligger väldigt nära oss. Där har vi ett samarbete som pågår. Det är otroligt aktuellt, särskilt om man tittar på det som händer just nu i , i och i . Vi tycker att det är bra att regeringen fortsätter att arbeta för att EU ska anta en global strategi och bidrar till ett europeiskt fredsinstitut. Det är 2 som vi lägger på internationell samverkan, och vi har en stor samsyn. 4 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på de motioner som har lagts fram på området. Vad betyder det egentligen att värna intressen? Det är det som är portalparagrafen för vår utrikespolitik – att vi i samverkan med andra länder värnar intressen. Låt oss titta på situationen i och i grannländer. grannland i väster är . I bor fem miljoner människor. Regeringen i uppskattar nu att en miljon flyktingar från har kommit dit. Om man tittar på den flyktingsituation som råder i grannländer, framför allt i , kommer man snabbt att dra slutsatsen att situationen är ohållbar. Det betyder att omvärlden, inte minst Europeiska unionen, kommer att behöva göra betydligt mer för att hjälpa de människor som har flytt från . Det finns ungefär 2,3 miljoner flyktingar i UNHCR:s läger runt , alltså i , , , och – så många människor är det som lever i dessa läger. Hur många av dessa 2,3 miljoner har Europeiska unionens medlemsstater kommit överens med UNHCR om att ta emot som kvotflyktingar detta år? Det är 1 340 personer. Av 2,3 miljoner registrerade flyktingar från har alltså Europeiska unionens medlemsstater bestämt sig för att ta emot 1 340 personer på kvot. Därutöver finns ytterligare 6 000 personer som , och tar emot och ger tillfälliga uppehållstillstånd enligt det som UNHCR kallar för humanitarian admission. Varför tar jag upp detta när det egentligen rent formellt inte rör just specifikt det utgiftsområde som vi debatterar? Jo, av det enkla skälet att det inte på något sätt kan ligga i intresse, i Europeiska unionens intresse eller i världens intresse att och dukar under av detta krig och av dessa flyktingströmmar. Det ligger i vårt intresse att detta krig tar slut. Det ligger i vårt intresse att de människor som har flytt kommer att kunna få hjälp. Detta är någonstans också kärnan i Europatanken: Människor i de länder som ligger utanför Europeiska unionen österut – , , även , och så vidare – och i de länder som ligger söderut i och i ska få större möjligheter. Fler människor ska kunna få framtidstro. När länder, när det är möjligt, har uppnått kriterierna för att kunna bli medlem i Europeiska unionen ska de också kunna bli det. förhandlar vi med . har precis blivit medlem. Man är på gång med associationsavtal med flera länder på . Vi förhandlar med och så vidare. Denna process är viktig. Men vi ser , herr talman, att det pågår en dragkamp i . Det pågår en dragkamp mellan de länder och de invånare som vill vandra den europeiska vägen, som vill bli medlemmar i unionen och som vill samarbeta mer med Europeiska unionen och de krafter som egentligen hellre vill gå i allians med , och . Det är denna dragkamp som vi ser i , där de människor som vill bli medlemmar i unionen och som vill ha mer Europasamarbete är de som får stryk av polisen med påkar, batonger och sköldar. Vi måste förstå detta när det gäller Europeiska unionen, som vi i ofta klagar på. Många människor inne i Europeiska unionen frågar sig: Vad är EU för någonting? Det är väl något organ där borta i som bara håller på och ställer till det. Men vi ska veta att för de människor som är ute i i och demonstrerar är Europeiska unionen framtiden för deras land. Det är någonting långt mycket djupare. I har vi ofta svårt att förstå krig och konflikter, och vi har svårt att förstå en frihetskamp som pågår i andra länder. Det är inte särskilt konstigt. I ett land som som har producerat en enda krigsfilm, nämligen Repmånad med , kan det vara svårt att förstå det helvete som pågår i . Det ligger väldigt långt från oss. På samma sätt är det många i som, eftersom vi redan är vana vid vårt EU-medlemskap, upplever att det där är så viktigt, medan andra människor nästan är beredda att dö för att få ett närmare samarbete med . Det förpliktar oss på vår kontinent att på ett mer aktivt sätt engagera oss för våra grannar. Våra grannar har det ganska tufft just nu – uppror i arabstaterna, flyktingar från , människor i som har problem med sina regimer och som vill vandra åt väst. Det är väldigt många människor som sätter en stor tilltro till att Europeiska unionen på ett eller annat sätt ska kunna bistå dem med hjälp. Så länge medlemsstaterna i EU inte ens kan komma överens om att ta emot mer än några tusen kvotflyktingar av en flyktinggrupp på totalt 2,3 miljoner kan vi aldrig på något sätt infria de förhoppningar som människor har på ett mer engagerat EU. är med i en rad andra organisationer. Vi är medlem i , , , och så vidare. Vi är ett litet land, vi ligger långt norrut, vi har inte ens tio miljoner invånare, men vi har ett väldigt utvecklat internationellt samarbete med i stort sett alla länder i världen. Det är viktigt. Det är ett sätt att värna intressen. Det är viktigt därför att det är någonting som gör att vårt land, som är ett litet land, kan påverka betydligt mer än vad vi annars skulle kunna ha gjort. Den här samverkan råder det en förhållandevis stor samsyn om i utrikesutskottet och i landet i stort, vilket är mycket positivt. Det gör att de här frågorna kan vi diskutera mer konstruktivt och framåtsyftande. I och med att vi nu inte på samma sätt som vi var tidigare är fastlåsta i diskussion om huruvida vi ska vara med eller inte kan vi i stället diskutera innehållet i sak. Det är någonting som vi ser som mycket positivt. Därmed yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 5 (SD) replik: Jag hade inte alls planerat att debattera Syrienfrågan , men inlägg gjorde att jag inte kan låta bli. Om anser att det ligger i intresse, och det kan jag hålla med om, att bidra med humanitär hjälp i den fruktansvärda konflikten i och i den fruktansvärda situation som flyktingarna står inför undrar jag: Hur kommer det sig att inte driver frågan att vi måste kraftigt öka bidragen till närområdet? Det är två miljoner flyktingar där. Vintern nalkas, och behoven är stora. Det är filtar och mat som behövs. Mammor måste förlösa sina barn i fruktansvärda förhållanden. Är den enda lösningen verkligen att vi ska ta emot några tusen till i kvotflyktingar? Hur kommer det sig att och regeringen inte kan ta ett ökat ansvar där? har föreslagit i sin budget 1 miljard mer och 5,5 miljarder under hela budgetperioden. Vi måste göra större insatser här. Varför vill inte regeringen och driva detta, om det är så viktigt och ligger i intresse att humanitärt bidra i den akuta situationen för flyktingarna i närområdet? 6 (FP) replik: Vi bidrar ekonomiskt. Europeiska unionen samlat är nu uppe i stöd, framför allt på den humanitära sidan, till på . Alliansregeringen har kommit upp i ungefär en halv miljard i stöd till på olika sätt. Bulken i detta stöd består förstås av humanitärt stöd för att avlasta grannländerna och för att på olika sätt få förnödenheter in till till människor som är i behov av det. Jag vill dock påpeka en viktig sak. När det gäller konflikten i och den hjälp man kan ge människor är det nödvändigtvis inte brist på länder som vill ställa upp ekonomiskt. Det är snarare ett kapacitetsproblem med att få in hjälpen i landet på grund av många checkpoints och en rad olika rebellgrupper och regeringsgrupper som ser till att hjälpen inte kommer fram. Det gäller inte bara att hjälpa grannländerna ekonomiskt; man måste också ställa upp så att vidarebosättningsplatser kan garanteras. Det är ett ganska rejält hyckleri från , herr talman. Vad säger är att vi måste stödja UNHCR. Ja, men om man ska stödja UNHCR betyder det att man också tar emot kvotflyktingar. Man kan inte bara stödja UNHCR genom att ge lite pengar men strunta i att ta emot kvotflyktingar. Hela poängen med är att garantera vidarebosättningsplatser för de mest utsatta flyktingarna. Enligt UNHCR krävs det just nu ungefär 700 000 vidarebosättningsplatser. 7 (SD) replik: Mitt svar på det är att vi inte alls bara föreslår en sak. Vi har aldrig ifrågasatt att ta emot kvotflyktingar. Det är en väldigt liten del i det stora hela i invandringspolitiken i . Det finns utrymme för det i vår budget också. Jag tycker att det skulle vara rimligt att fler länder tog emot kvotflyktingar. Det ifrågasätter jag inte. Det är ett bra system som UNHCR och FN har. Det är FN som kan bedöma behovet av vidarebosättning för flyktingar som vi ska ta emot. I så fall är det väl snarare Alliansen som har snöat in för mycket och bara ser till kvotflyktingar och utlovar permanenta uppehållstillstånd i förväg, i stället för att kraftigt öka bidraget till UNHCR och hjälpen i närområdet. säger en halv miljard. Vad jag har hört är det ungefär 500–600 miljoner i basstöd till UNHCR och utöver det runt 40 miljoner. Det kan ha ökat något . Det tycker jag inte alls möter upp de enorma behov som finns. pratar om kapacitetsbrist. Men UNHCR skriker efter pengar och uppmanar folk att ge en filt eller så i julklapp, för behoven är stora. Man har kapacitet att ta emot mer pengar och förmedla hjälpen fram till flyktingarna. Men visst finns det fortfarande problem med att nå fram med hjälp. UNHCR skriker efter pengar. Där tycker jag att vi mycket bättre kan möta upp. Jag skulle vilja ställa en fråga gällande vår reservation. Har och regeringen ens ställt frågan till om de kan ta eget finansiellt ansvar för ett renare och reningsverken? 8 (FP) replik: Det är skillnad mellan och vår politik. Syftet med politik är egentligen att ge en del ekonomiskt stöd till UNHCR för att de ska hantera problemen nära konfliktområdet så att inte så många människor söker sig hit. Sanningen är att det inte är det som är kärnan i FN:s flyktingarbete. Kärnan i UNHCR:s arbete är dels att hjälpa människor humanitärt i närområdet, dels att genom de 25 så kallade programländer som man har avtal med se till att de mest utsatta flyktingarna får en vidarebosättning. Situationen när det gäller de länder i Europeiska unionen som har förbundit sig att ta emot reguljära kvotflyktingar, inte bara sådana som får humanitarian admission, en sorts tillfälligt inresevisum, är följande. tar emot 30 personer. tar emot 250 personer. tar emot 400, tar emot 60, tar emot 90, tar emot 10 och tar emot 500. Jag tycker inte att det är rimligt att detta är vad Europeiska unionen samlat kan komma fram till att ta emot, när behovet av vidarebosättning bland dessa 2,3 miljoner människor sannolikt är minst ett antal hundra tusen. Skillnaden mellan och mig är såklart att jag vill använda Europeiska unionen som ett verktyg för att trycka på andra länder för att vi ska kunna stärka värderingar om att gemensamt ställa upp för de här människorna. val är att lämna Europeiska unionen. Då blir det ännu svårare, och klyftan blir avgrundsdjup mellan vad säger och vad gör. 9 (C): Efter att ha hört den senaste debatten skulle vi kunna tro att det var ett annat betänkande som behandlades än just Utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Det handlar om förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Som har sagts tidigare, rör det storleksordningen 2 miljarder, och vi är alla överens om ramen. Det handlar om två myndigheter som finns inom området, ISP och . Där är vi inte riktigt överens. Vi är överens om att vi ska finansiera avgifter till de organisationer vi är med i. Vi pratar om FN, EU, , , , , och så vidare. Vi är åtminstone nästan överens, herr talman. Jag ska också säga att det naturligtvis också handlar om samarbete i och om att stärka demokrati och hållbar utveckling i och i världen och därmed bygga säkerhet. Vi är, som sagt, nästan överens. reservation innehåller nämligen vällovliga tankar om att vi behöver stärka våra insatser på det klimatdiplomatiska området, men det har vi redan gjort, herr talman. Om det vore så enkelt att några extra miljoner till några ambassadörer skulle lösa världens problem med att komma överens i skulle jag gärna ställa upp på det. Det handlar dock om något helt annat. har ett mycket aktivt arbete, och vi kan utnyttja de diplomatiska resurser vi har på ett mer effektivt sätt för att nå fram och för att stärka och hitta lösningar på de utmaningar klimatfrågorna rör. När det gäller fredsarbetet, som är en viktig del i vårt arbete och en viktig del för att bygga hållbar säkerhet för och världen, har vi vårt institut – . De har under hittat vägar för sitt arbete. Däremot verkar det som att i sin reservation inte har sett det resultatet utan håller fast vid den historiska siffran 5 miljoner, som var den uppmaning fick för att hitta alternativa finansiärer. Men det som nämnde i sitt tidigare inlägg kan vi kanske klara ut en gång för alla. Det är inte de enda resurserna man har. sade att enbart bedriver projektverksamhet. Så är det inte, herr talman. En av de viktiga uppgifterna, som vi säkerställer, är att kan fullfölja sitt långvariga arbete med att berätta för världen om hur det ser ut, inte minst på rustningssidan.