prot · H10927 · 2013-11-14 00:00:00 — Till detta kan läggas att det finns en överenskommelse i Europeiska unionen om att dela in unionen i olika zoner i vilka till exempel bekämpningsmedel vid godkännande ska vara tillämpbara att användas i respektive zon. tillhör naturligt nog den norra zonen, vilket innebär att medel – är det tänkt – som får användas i den norra zonen också får användas i vårt land. 55 (KD): Jag vet att det här är en fråga som berör flera områden och också myndighetsutövning. Men det jag upplever som oroande ur ett konsumentperspektiv – för konsumenter i – men också ur ett miljöperspektiv är att vi inte har långsiktighet för odlarna att kunna ge närproducerat av hög kvalitet. Jag hoppas därför att odlarna ska kunna få långsiktiga villkor som är harmoniserade med övriga och att de överenskommelser som är på väg i EU-sammanhang ska kunna bidra och innebära en långsiktig lösning. Jag ser denna fråga som en liten men ändå betydelsefull del – löken är inte oväsentlig i köken. Det är därför viktigt att vi i kan få en lösning som garanterar hög kvalitet för konsumenterna. 56 Landsbygdsminister (C): Jag är glad över frågeställningen. Jag tror att likaväl som jag vill öka den svenska matproduktionen därför att det ger jobb och utveckling i de olika delarna av vårt land. Jag är glad över ledamotens engagemang därför att jag tror att vi är överens om att vi vill ha goda konkurrensvillkor som är likvärdiga med dem som bönder har i andra delar av . Där måste vi föra en gemensam kamp. Jag tackar för frågan. 57 (S): Landsbygdsministern kan stå kvar i talarstolen. Arbetslösheten är hög i vårt land både i stad och på land, högre än när den nuvarande regeringen tillträdde. Landsbygdsministern har utlovat 20 000 nya jobb med den redan omtalade Matlandet Sverige-strategin. Det vi kan se om vi tittar på statistik är att 15 000 jobb har försvunnit . Det är minus 15 000 jobb under denna regerings regeringstid. Min fråga handlar om att strategin Matlandet känns lite halvt misslyckad. Är ministern beredd att vidta några nya åtgärder för jobben på landsbygden och för svensk matproduktion? 58 Landsbygdsminister (C): Tack så hjärtligt för frågan! Det var en förväntad fråga, och svaret på den är ja. Jag vill öka sysselsättningen i alla olika delar av landet. Mitt recept på detta är att vi ska öka förädlingen. I det ledet har faktiskt – hör och häpna – sysselsättningen ökat trots en i vissa delar minskande produktion. Det kan exemplifieras med att vi har fått ett trettiotal nya slakterier i vårt land. Vi har fått över 300 nya gårdsförsäljningsverksamheter. Antalet livsmedelsföretagare har ökat i snart sagt varje län i vårt land. Jag påstår att det inte hade gjort det utan satsningen på visionen om Matlandet . Jag ämnar fortsätta att driva dessa frågor därför att jag är angelägen om att vi får upp den svenska matproduktionen och ökar sysselsättningen. Det innebär också att vi får bättre underlag till skolor, offentlig service och kommersiell service i form av lanthandlar och liknande i alla delar av vårt land. Jag hoppas att Socialdemokraterna hjälper mig i detta arbete. 59 (S): Socialdemokratin är djupt engagerad i svensk matproduktion och i fler jobb för . Men detta var inte svaret på min fråga, ministern. Det var inte ens svaret på det löfte du själv har gett, att du med Matlandet Sverige-strategin ska tillskapa 20 000 nya jobb. statistik talar enkelt, tydligt och svart på vitt om att vi har förlorat 15 000 jobb inom de områden som du är ansvarig för. Jag ställde en fråga som jag tycker är rimlig om man har ambitioner för svensk matproduktion. Jag ställde frågan: Vilka nya åtgärder är ministern beredd att vidta för jobben på landsbygden och för svensk matproduktion? Då kommer ministern dragande med den gamla Matlandet Sverige-strategin som uppenbarligen redan misslyckats. Vilka nya åtgärder är ministern beredd att vidta? 60 Landsbygdsminister (C): I innevarande års budgetförslag, som just nu ligger i för behandling, finns förslag om till exempel sänkta egenavgifter, vilket jag vet att parti har gått emot. Där ligger – märk väl – inget förslag om höjd restaurangmoms och borttagande av sänkningen av egenavgifterna för unga, som ofta har sitt första jobb runt och kring maten. Vi har alltså egna förslag och motverkar med kraft de förslag som du, ditt parti och dina stödpartier kommer med, . Jag ska ge ytterligare ett exempel på ett förslag som vi motverkar med kraft, och det är införandet av en lastbilsskatt i vårt land. Den kommer att drabba de gröna näringarna och landsbygdens verksamheter på ett mycket påtagligt sätt. Inför inte denna skatt! Hjälp oss att få att släppa den frågan! Stöd till kommunernas flyktingmottagande 61 (S): Min fråga går till migrationsminister . har socialförsäkringsutskottet haft generaldirektör på besök, och han har beskrivit de utmaningar verket står inför. Det är utmaningar vi tycker är viktiga att ta oss an, men vi ser också att kommunerna behöver stöd i den här verksamheten. Min fråga till är följande: På vilket sätt är regeringen beredd att ge kommunerna stöd i deras uppgift att vara bra och kunna ha en riktig och bra verksamhet och framför allt ha ett bra mottagande av de asylsökande och flyktingar som får stanna i ? 62 Statsrådet (M): Frågan sönderfaller i två delar: den som handlar om mitt ansvar, det vill säga utgiftsområde 8 med migrationspolitiken, och den som gäller det ansvar som vilar på integrationsministern när det gäller utgiftsområde 13 med integrationspolitiken, det vill säga det politikområde som hanterar frågor när människor har fått uppehållstillstånd. analyserar regeringen de prognoser som och övriga berörda myndigheter har inkommit med och som har betydelse för utgiftsområde 8, Migration, däribland Arbetsförmedlingens prognos för hur många av dem som beviljas uppehållstillstånd som kan bosätta sig i en kommun. Kommunernas beredvillighet att ta emot nyanlända är, precis som jag svarade partikollega , av avgörande betydelse för utvecklingen inom migrationsområdet. beslutar om ökade medel i den årliga budgetpropositionen och vid behov genom ändringsbudget . Nästa tillfälle som beslutar om ändringsbudget är . Regeringen följer utvecklingen noga och kommer vid behov att återkomma till med förslag. 63 (S): Jag vet mycket väl att det finns olika ansvarsområden i regeringen, men ställer jag frågan till . Regeringen väljer att följa utvecklingen. Vi ser att kommunerna har ett mycket ansträngt läge, där man gör sitt bästa för att ha en bra skolgång för de barn som kommer och gör sitt bästa för att ta emot människor som har flytt från andra länder. Men om regeringen bara följer läget och inte vidtar åtgärder, det vill säga ger resurser till kommunerna, kommer det mottagandet att falla isär. Det är inte bra, tror jag. Därför är min fråga: Vad tänker regeringen göra mer än att följa utvecklingen? Tänker man vidta några åtgärder med anledning av prognoser? 64 Statsrådet (M): Precis som säger finns det många kommuner som gör en mycket bra insats när det gäller att erbjuda skolgång och att ta emot människor som har fått uppehållstillstånd. Det finns också kommuner som inte ställer upp lika mycket. De kommunerna har olika styre. Alla partier som är representerade i den här kammaren skulle jag säga har ett ansvar för att prata med sina partikolleger ute på fältet och diskutera varför man inte i större utsträckning tecknar avtal med om att ta emot människor som har fått uppehållstillstånd, för häri ligger den stora flaskhalsen, den som gör att utgiftsområde 8 kostar mer pengar och innebär att vi måste ta pengar från integrationsåtgärder och föra över till utgiftsområde 8 för att finansiera till exempel tillfälliga boenden. Regeringen följer den här frågan med stort intresset därför att det kommer att handla om att vid behov återkomma till om förändringar som i så fall måste ta ställning till, bland annat om ökade medel och vid behov genom den ändringsbudget som vi återkommer till . 65 (M): Min fråga går till finansmarknadsministern och gäller konsumentskyddet på finansmarknaden. Vi har sett en mycket kraftig ökning av snabba, tillgängliga lån från så kallade snabblåneföretag, lite slarvigt kallade sms-lån. har överskuldsättningen i samhället ökat ganska kraftigt, vilket är ett stort problem för samhället i stort men kanske framför allt för den enskilde. Man kan tycka att all kreditgivning bör utgå från sunda principer, att det ska finnas en återbetalningsförmåga. Därför är det glädjande att regeringen har tagit frågan på allvar och vill stärka konsumentskyddet genom att kräva tillstånd från för snabblåneföretag. Min fråga är helt enkelt: Vilka konsekvenser blir det om man som snabblåneföretag har tillstånd men sedan inte lever upp till de krav som ställs? 66 Statsrådet (M): Låt mig börja med att säga att vår inställning är att vi ska stå på konsumenternas sida när man har en tvekamp med sina kamrater som företräder branschintresset på finansmarknaderna. Finansmarknadens produkter är ofta svåra och komplicerade att förstå, och de förändras ofta över tiden. Konsumenten befinner sig då ständigt i ett underläge. Vår uppgift är att stå på konsumentens sida. Det kan ske på många olika sätt. Ett sätt är att redan i gymnasieskolan och högstadiet införa privatekonomi som obligatorium i samhällskunskapen. I den här frågan delar jag frågeställarens oro. Sms-lånen är ett otyg. De allra flesta lån tror jag att man skulle kunna få genom att gå till sin bank och tala med någon där i stället. Jag återkommer under nästa minut till våra åtgärder och våra framtidsplaner. 67 (M): Tack så mycket för det! Jag tror också att det är en viktig fråga att ta på stort allvar. Vi ser ju att framför allt ungdomar hamnar hos kronofogden i mycket högre utsträckning . Min följdfråga är egentligen är hur finansmarknadsministern ser på att man helt och hållet ska kunna utestänga den här typen av företag från branschen, om de medvetet och kontinuerligt bryter mot den lagstiftning som finns. 68 Statsrådet (M): Vi började skruva åt de här företagen /11. Då krävde vi att de på ett tydligt sätt skulle redovisa effektiv ränta och vidtog ett antal åtgärder. Det vi såg då var att anmälningarna till kronofogden gick ned, men sedan tog de fart igen. har vi vidtagit nya åtgärder. är det tillståndsplikt och tillsyn från som gäller. och har fått verktyg att utkräva viten från bolagen om det är osund kreditgivning och också helt och hållet dra tillbaka tillstånden om sådant sker. Vi följer också denna utveckling noga. Ser vi att anmälningarna till inte går ned tvekar vi inte alls att skruva åt verktygen ytterligare. Öppen redovisning av bidrag till partierna 69 (S): Min fråga går till justitieministern. Regeringen har efter mycket om och men lovat att lägga fram ett förslag om öppenhet om partifinansieringen. Det är sagt att det förslaget ska komma . Ett sådant lagförslag har tidigare varit mycket emot, tillsammans med , men har fått ändra sig. hör jag att ni i det förslag som ni arbetar med på fortfarande tillåter stora anonyma bidrag till partierna. Då skulle ert hemlighetsmakeri kunna fortsätta, och dessutom skulle fortsätta att bryta mot rekommendationer. Min fråga är: Är det sant att ni kommer att vilja fortsätta att tillåta stora anonyma bidrag till partierna också genom det lagförslag som ni kommer med? Har inte väljarna rätt att veta vilka ekonomiska intressen som står bakom partierna? Ser inte de stora korruptionsrisker som ett sådant lagförslag skulle medföra? 70 (): Tack för frågan, ! Regeringen kommer i en proposition att lämna förslag till en ny lag som syftar till att ge allmänheten bättre insyn i hur partierna finansierar sin verksamhet. Det är naturligtvis oerhört viktigt. Det är inte sant att har varit emot en öppen redovisning. Tvärtom har partierna tillsammans på frivillig väg successivt på olika sätt öppnat för en bättre redovisning. Sedan har diskussionen fortsatt, och vi har också tagit fram ett förslag. Det som däremot har hänt under remissarbetet med det förslag som vi ska lämna är att många har fått kalla fötter när de inser vilken problematik som ligger i att redovisa på alla nivåer i våra stora partier hur det ser ut. Men detta kommer vi naturligtvis att lösa. Vi återkommer med en proposition i den här frågan . 71 (S): Vi har förhandlat om detta med och vet mycket väl att ni har varit emot en sådan lagstiftning. Ni har varit emot den här öppenheten från allra första början. Det är till följd av att vi har pressat på i frågan som ni nu har gjort en omsvängning. säger justitieministern att det är många som har fått kalla fötter. Vem har fått kalla fötter? Är det ni som har fått kalla fötter? Jag funderade länge över varför har intagit ståndpunkten att vara emot öppenhet, tills jag läste i tidningen att ni har ganska stora ekonomiska problem i ert parti. Ni har tydligen levt över era tillgångar under de första (TALMANNEN: Frågan ska gälla ämbetsutövningen för justitieministern.) diskuterar vi partifinansiering och ett lagförslag som justitieministern är på väg att (TALMANNEN: Ja, men ställ frågan på det sättet att den gäller justitieministerns ämbetsutövning.) Då är min fråga så här: Kan detta att ni har svårt att få pengar till ert eget parti vara skälet till att ni kommer att fortsätta att tillåta stora anonyma bidrag till partierna, justitieministern? 72 (): Jag tänker inte svara på konspirationsteorier, och så dålig är inte Moderata Samlingspartiets ekonomi – det kan jag försäkra. När det gäller anonyma bidrag är det så att grundlag gör det delvis komplicerat att uttryckligen i lag förbjuda politiska partier att ta emot sådana bidrag där partiet själv inte vet eller misstänker vem som är givaren. Misstänker man kommer man att vara skyldig att redovisa det. Därför kommer regeringen att ta initiativ till att utreda hur just anonyma bidrag ska kunna förbjudas . Det ligger också i det uppdrag som kommer att lämnas i samband med ytterligare reglering av hur lokala nivåer i partiorganisationerna ska redovisa sina bidrag. Våra partier har många föreningar. Det är mycket som ska läggas rätt om vi ska landa med rätt redovisningar hos myndigheterna, och det är viktigt att detta blir klarlagt. Vi kommer att utreda även denna del för att få med det. Det finns inga skygglappar från min sida när det gäller att se till att få ett konsistent och bra lagförslag. Utländska näringsidkare i kontantbranschen 73 (S): Jag vill ställa min fråga till finansministern. Den gäller beslutet som fattade om förbättrad konkurrens på lika villkor i kontantbranschen. Då uppdrog också åt regeringen att återkomma med ett utvidgat förslag vad gäller utländska näringsidkare i kontantbranschen. I skatteutskottet har vi nu ett ärende där man tillför kompletteringar till den här lagen, men det gäller inte det som har uppdragit åt regeringen att göra. Min fråga är helt enkelt: Varför återkommer inte ministern med det som regeringen också så tydligt har som uppdrag, i samband med att det ändå görs justeringar i lagen? Varför obstruerar regeringen mot beslut? 74 Finansminister (M): Det är bra att tar upp frågorna. En grundläggande utgångspunkt för hur vi bygger ett välfungerande samhälle är att vi har skatteintäkter och respekt för skattesystemet. Vi ska inte vara nitiska i vår skatteindrivning. Men noggrannhet är av yttersta vikt. Just det faktum att vi håller tillbaka svartsektorn – att man inte kan undvika beskattning – är oerhört viktigt för att få legitimitet. Skattesystemet bygger på att det finns legitimitet. Den här regeringen har gjort mer än kanske någon annan regering för att strama upp skattesystemet för att säkra att vi har skatteintäkter, till exempel nu senast med torghandel och andra kontantbranscher. Det är viktigt att vi bedriver ett gediget beredningsarbete på de här områdena. Vi återkommer gärna till med ytterligare förslag för att strama upp, stärka och säkra skatteintäkter när beredningsarbetet är slutfört. 75 (S): Det är detta som gör det hela lite märkligt. I det här fallet var också i sitt remissvar, inför det ärende vi behandlade här , tydligt med att om man inte låter lagstiftningen gälla även för företag som är registrerade i utlandet kommer skattefusk att bli en konsekvens av detta. Man beslutar om en ny lagstiftning, men man öppnar upp för nya former av skattefusk. Det är på precis samma sätt när det gäller fusket inom byggbranschen, där man inte heller är villig att ta de steg som behövs. Både branschen och är helt överens om vilka åtgärder som behöver vidtas, men regeringen levererar inte. Även där finns det beslut från och tydliga uppdrag till regeringen. Jag tycker att det är beklämmande. Mitt konstaterande kvarstår: Regeringen obstruerar mot av fattade beslut. 76 Finansminister (M): Låt mig påpeka för hur ordningen i den här är strukturerad. Den ordningen bygger på att den här regeringen föreslår ansvarsfulla förslag för att strama upp skattesystemet. Ledamöter från oppositionspartierna kritiserar de förslagen och säger att de är för långtgående, besvärliga och inte förenliga med småföretagsamhet och rättssäkerhet och 72 andra argument som kommer varje gång vi försöker strama upp skattesystemet. Det har vi hört från ledamöter från såväl Socialdemokraterna som men kanske inte . När förslagen sedan väl behandlas i visar det sig ofta att Socialdemokraterna glömmer bort de motargument de haft om 3:12, räntesnurror, paketeringen av handelsbolag och annat. Det är bra att vi kan få stöd av Socialdemokraterna när vi stramar upp skattesystemet. Men jag har nästan inte varit med om att vi har gjort uppstramningar och fått stöd från Socialdemokraterna. Då hittar man alltid olika skäl för att sjunga med änglarna och låta som att man både vill tillåta människor att tricksa med systemen och sedan i kommer att rösta igenom de förslag som regeringen så ansvarsfullt presenterar. Stödet för svensk ostproduktion 77 (FP): Man blir inspirerad av lökfrågor och annat, och det var länge sedan vi hörde statsrådet i talarstolen. Jag har en fråga som inte direkt står på den politiska dagordningen men som nästan ligger på våra smörgåsar. Det handlar om svensk ost – inte lök, utan ost. Importen av ost i det här landet har ökat väldigt mycket, ungefär två och en halv gång till över . Den senaste svenska, större osten tillkom vid försöksstationen i . Jag ska inte nämna namnet på denna goda ost. Vad kan man göra för att stödja tillkomsten av mera svensk ost som är god och dessutom kan säljas i konkurrens med många importerade ostar? 78 Landsbygdsminister (C): Tack för frågeställningen! Svaret på frågan är att stödja Matlandet . Där finns en axel kring förädling av mat som innebär att vi genom forskning och utveckling får fram förädlade livsmedel som är eftertraktade på en marknad. Till detta ska läggas att vi måste ha mer mjölk i vårt land. Det är angeläget även av ett annat skäl, nämligen att de betande djuren hjälper till att hålla vårt vackra, svenska landskap öppet och bidrar till den biologiska mångfalden. Jag hoppas att vi kan hjälpas åt i de här avseendena så att vi får mer svensk ost, för den är eftertraktad. 79 (FP): Vi svenskar äter numera ost per person och år, det vill säga ungefär 1 270 skivor ost om de väger . Det är verkligen en intressant del av det svenska matlandet att utveckla. Mitt bekymmer är ändå att svenska ostutvecklare inte har lyckats ordentligt i . På den punkten kanske man skulle behöva mer stöd. gick en annan väg när de såg detta och höjde sina tullar kraftigt. Det var inte bra. Vad kan man göra för att stödja utveckling av nya svenska ostar? 80 Landsbygdsminister (C): Inom Matlandet finns det möjligheter att få stöd. Vi talar om statliga pengar för utveckling av nya produkter som är attraktiva på en fri och öppen marknad. Därtill förutsätts att vi får fram mer mjölk i vårt land. När jag talar med aktörerna får jag nämligen höra att det är brist på råvara att göra till exempel de goda svenska ostarna av. Därav är förslaget från min sida att vi måste stödja den svenska produktionen ytterligare. Det har vi goda förutsättningar för i vårt land. Kort och gott: Fler kor i ! När det gäller den norska frågan är jag och ledamoten helt överens. Att lägga stora och höga skyddsmurar runt ett land är ingen väg att gå. Det leder för det mesta inte till utveckling utan snarare till motsatsen, nämligen avveckling. Antalet skjutningar på offentliga platser 81 (M): Min fråga går till justitieminister . har vi kunnat läsa braskande rubriker i tidningarna. I stod det till exempel : 47 skjutningar . skrev : Tre skjutningar på samma gata . Av all denna rapportering om ökad förekomst av skjutningar ute på gator och torg och också förekomsten av vapen – både illegala och legala sådana – kan man få uppfattningen att detta är en markant ökning. Min första fråga är vad justitieministerns uppfattning är i denna fråga. Är det verkligen en markant ökning i förhållande till ? 82 (): Det är ingen tvekan om att det i kriminella kretsar har blivit fler uppgörelser med skjutvapen . Det kan möjligen delvis kopplas till den mobilisering mot grov, organiserad brottslighet som pågår. Men det handlar också om uppgörelser om narkotikamarknader bland de kriminella grupperingar som sysslar med det. Regeringen ser naturligtvis mycket allvarligt på det. Jag redogjorde i ett tidigare svar för några av de åtgärder vi har vidtagit när det gäller förekomsten av vapen och annat. Det är viktigt att få bättre samverkan mellan tull och polis dels för att kartlägga hur vapen förs in i , dels för att kunna använda båda myndigheternas arsenal av kompetens och resurser och komma åt införseln av vapen. Där pågår ett samarbete. Jag fick en redovisning som visar på stor framgång när det gäller det gemensamma arbetet. Det arbetet kommer att fortsätta. 83 (M): Det leder nästan som en väderövergång till min nästa fråga. Vad gäller legala vapen upplever jag att vi i har bra kontroll på dem. Vad gäller förekomsten av illegala vapen är bland annat de vapenamnestier som regeringen vid ett antal tillfällen genomfört en av många åtgärder. Trots det går ett flöde av illegala vapen över våra gränser. Som justitieministern säger beträffande smugglingen fastnar många av de illegala vapnen i garn. Det som bekymrar mig är att drar ned på antalet gränsinspektörer. Framför allt gäller det den del av som jag företräder, , som tillsammans med samarbetar om detta. Det är kanske snarare en fråga inom fögderi i och med att det tillhör , men jag vill ta tillfället i akt och be statsrådet lyfta fram några tankar om ett utvecklat samarbete mellan och polismyndigheterna i vårt land. 84 (): Det samarbete som pågår har lett till gemensamma insatser. Man har också gjort satsningar för att utveckla den tekniska kompetensen, exempelvis genom att använda sig av röntgenapparatur för att kunna gå igenom laster och annat på ett mer effektivt sätt. Jag är inte tillräckligt insatt i verksamhet för att kunna säga om det har att göra med inspektörerna, men det är ingen tvekan om att tullen är mer kapabel och mer effektiv när det gäller brottsbekämpning än . Tullen är en viktig medhjälpare och ett komplement till polisen. De båda myndigheterna behöver därför samordna sina insatser – och gör det också alltmer, vilket är bra. Vid den senaste redovisningen framgick att man nu skaffar ytterligare vapenhundar. Det är nämligen mycket effektivt när man söker efter vapen. Samarbetet pågår alltså, och det finns ett stort engagemang, ett stort kunnande och ett stort intresse inom både tullen och polisen för att fortsätta det. Jag ser fram emot kommande rapporter om hur det arbetet fortskrider. Därmed är dagens frågestund med regeringen avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. Följande dokument anmäldes och bordlades: Skrivelse 2013/14:35 om ungdomars väg till arbete Redogörelse /14:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättelse EU-dokument KOM(2013) 781 Förslag till rådets beslut om ändring av beslut /546/EG vad gäller dess tillämpningsperiod 14 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: