prot · H00996 · 2013-04-23 00:00:00 — har Arbetsförmedlingens verksamhet mer och mer inriktats på att disciplinera de arbetslösa. Trots att vi tyvärr totalt har drygt 400 000 människor som letar efter arbete har många arbetsgivare svårt att hitta personal. På grund av upphandling och dyra åtgärder har matchningen på arbetsmarknaden försämrats markant . I arbetslöshetens och så är det definitivt i råder det brist på många yrken: maskinförare, förskollärare, kranförare, betongarbetare, sjuksköterskor. I är det också extremt svårt att få tag på många kompetenser inom vård och omsorg. Många av dem som har blivit arbetslösa i saknar grundläggande gymnasiebehörighet. Man är också kommen. Vi kan inte kräva att en 5556-åring dessutom ska gå på högskolan och läsa upp sin kompetens, utan det krävs arbetsmarknadspolitik. 129 (M): Jag vill inte se , eller någon annan inlandskommun i en liknande situation, som ett offer. Det framställdes nästan så i interpellantens första inlägg. har potential som inte utnyttjas till fullo. Nyföretagandet är gott, men alla frön kommer inte riktigt upp till ytan. Tittar man på Svenskt Näringslivs rankning och går in och tittar på data- och it-kommunikationen rankas på plats 37 i riket. Det är absolut ingen siffra att skämmas för. Men tittar man på näringslivsklimatet ser man att ligger långt ifrån landets bästa snarare bland de sämsta. Den socialdemokratiska kommunledningens attityder till företagande var näst lägst i hela riket. Jag skulle nog vilja uppmana kommunledningen i , och andra kommuner i liknande situationer, att stärka det lokala näringslivsklimatet. Hur bedriver man service i företag? Finns det osund konkurrens? Hur stärker vi politikernas och tjänstemännens förståelse för företagarna? Det är oerhört viktigt i sådana här små kommuner. Idéer ska kunna förverkligas i en kommun som . Man ska inte behöva flytta till en annan ort för att kunna förverkliga idéer om företagande. Ett gott näringslivsklimat handlar om jobben. Det handlar om att stärka de företag som finns på orten så att jobben blir tryggare och fler. Det handlar också om att få fler företag att etablera sig. 130 (M): Jag vill inte störa raggning av en nominering från arbetarekommun eller någonting sådant. Det vore mycket olyckligt att försöka göra det. Däremot vill jag ifrågasätta den lösning som Socialdemokraterna framför som en generallösning på alla problem i denna värld. Det är nämligen så att arbetsmarknadsutbildningar är lösningen på alla problem på denna jord. Har du huvudvärk, ta en arbetsmarknadsutbildning! Finns det arbetslöshet ska vi ha en arbetsmarknadsutbildning. Det låter som om inte världens mest utbyggda reguljära utbildningssystem finns i det här landet, som om vi inte har gratis högskolor, som om vi inte har komvux och som vi inte har yrkesvux. Det låter som om det inte existerar, utan det handlar alltid om den här lilla särlösningen med arbetsmarknadsutbildningar. Jag undrar vilken arbetsmarknadsutbildning i detta land som genererar ingenjörer, som det skriks efter, eller sjuksköterskor. Den finns inte. Hur tror ni att vi ska kunna lösa de problem som finns med missmatchningen genom arbetsmarknadsutbildningar? Det är jätteintressant. Socialdemokraterna har varit jätteduktiga på att säga att det finns jobb och att finns det människor som är arbetslösa, men de matchas inte ihop. Och lösningen på det ska vara några Amskurser och datakörkort. Hur naiv syn på verkligheten får man ha? Varför inte erkänna att det som krävs är att Arbetsförmedlingen jobbar aktivt, gynnar det lokala näringslivsklimatet och ser till att jobbmarknader växer fram? Ur det växer det fram en servicesektor som kan ge jobb till människor som kanske inte har den där ingenjörsutbildningen eller sjuksköterskeutbildningen. Det är ett sätt att lösa problemen, men nej, enligt den socialdemokratiska modellen ska man göra det som IFAU utdömde som den mest ineffektiva arbetsmarknadsmetoden som vi någonsin haft i detta land, nämligen pumpa in miljarder i arbetsmarknadsutbildningar och hoppas att det kommer ut något bra på andra sidan. Men det fungerar inte så. Vi har redan provat det år . Det fungerade inte i då. Varför ska det fungera i nu? Socialdemokraterna vägrar att svara på hur de har tänkt nå de fantastiska siffror de målar upp. Hur har de tänkt vända på urbaniseringen, som är en global företeelse? Socialdemokraterna har, som enda, unika, politiska rörelse i denna värld, lyckats hitta lösningen på detta, och det är arbetsmarknadsutbildningar. Kan någon någonsin ge ett realistiskt svar på vilken modell man ska använda? Den modell som regeringen framför handlar om grundläggande, goda ekonomiska förutsättningar för företag att växa, expandera och anställa. Om det är fel, vad är då den socialdemokratiska modellen förutom era arbetsmarknadsutbildningar? 131 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill rätta mig. Jag använde fel namn i mitt förra inlägg. ställer en mängd olika frågor om Matlandet , om Skogslandet , om mineralstrategi och gruvor och om bostäder och infrastruktur. Det är jag tacksam för även om jag inte kommer att gå in på de detaljerna. Regeringen har en kraftfull politik på alla dessa områden och mer därtill, inte minst på utbildningsområdet. Det arbetskraftsbehov som finns i gäller många jobb som kräver utbildning. Det finns till exempel en brist på sjuksköterskor inom vården. Därför satsar regeringen på fler utbildningsplatser i höstbudgeten . Det handlar om ytterligare utbildningsplatser på ingenjörsutbildningar och sjuksköterskeutbildningar för att tillgodose de behov av kvalificerad arbetskraft som finns på arbetsmarknaden. Vi har gjort kraftfulla satsningar på utbildningsområdet. Det är också viktigt att personer utbildar sig till de lediga jobb som finns och som växer fram. Sedan finns det människor som kanske inte är så intresserade av lite mer omfattande utbildningar utan vill jobba direkt. Då försöker regeringen stimulera fram jobb inom den privata tjänstesektorn. Det är där vi kan se att jobben har vuxit fram . Vi kan se jobbeffekterna av halveringen av kostnaden för att till exempel få tjänster utförda i sitt hem. Det handlar om ROT-tjänster och RUT-tjänster. Vi ser att jobb växer fram inom restaurangnäringen och cateringnäringen där vi har halverat momsen från , vilket är mycket högt. Vi har också satsat på investerarstöd för att stimulera nyföretagande, på stöd till de större bolagen genom att sänka bolagsskatterna så att jobb blir kvar och kan utvecklas i och på en mängd andra åtgärder. Vad blir Socialdemokraternas besked till väljarna? Jag vill att försöker förklara detta, för jag tycker att det är obegripligt. Hur ska jobben växa fram om företagen i får betydligt ökade kostnader mot vad de har ? Hur ska det kunna växa fram fler jobb om socialavgifterna blir dubbelt så höga för att anställa och behålla ungdomar på orten? Den ekvationen går inte ihop, . Sedan vill jag också säga att vi har satsningar på arbetsmarknadsutbildning och praktik och en aktiv arbetsmarknadspolitik. Arbetsmarknadsutbildningarna är av kortare karaktär och ska vara det. De ska också fylla de behov som finns på arbetsmarknaden, och de finns även för arbetssökande i och . Men de måste också anpassas till de jobb som finns i och . Jag tycker också att vi måste inspirera våra ungdomar att utbilda sig, öka sin utbildningsnivå och flytta dit där de lediga jobben finns för att kanske kunna återvända när arbetsmarknaden ser mer stabil och lovande ut. Vi ser att det är problem i till exempel med att en större andel män med lägre utbildning finns kvar på orten, medan många flickor och yngre kvinnor utbildar sig vidare och kanske kommer tillbaka som sjuksköterskor, poliser eller brandmän. Vi måste också få in utbildningsperspektivet. Det är särskilt viktigt på orter där man kanske inte riktigt har haft den traditionen. Det har funnits jobb, och därför har det inte krävts att man har utbildat sig på en annan ort. Satsningar på utbildning är utan tvekan den viktigaste arbetsmarknadspolitiska åtgärden. Det är viktigt att våra ungdomar klarar av och gymnasiet och sedan får möjlighet att utbilda sig med ett generöst system med fri högskola och goda finansieringsmöjligheter genom det allmänna systemet hos CSN. 132 (S): Jag tror inte att det kommer att lösa något som helst problem för de arbetslösa i , eller hela om vi käbblar här i kammaren. har utan tvekan fastnat för sin regerings huvudlinje, nämligen att det mesta är Socialdemokraternas fel. I övrigt väljer jag att inte kommentera hans inlägg. Det är ganska naturligt att våra socialdemokratiska argument inte biter på en regering som är tämligen nöjd med det man genomför. Men vi har ändå facit. Det är en hög arbetslöshet. Arbetslöshetssiffrorna förskräcker, framför allt när det gäller ungdomsarbetslösheten. I är både kommunala och regionala politiker av alla färger överens om att det behövs utbildningsplatser och arbetsmarknadsutbildningar för uppsagda arbetare och tjänstemän. De kan naturligtvis vara av olika karaktär. Det är en viss skillnad på om du har jobbat på ett företag och inte har någon gymnasiekompetens och om du har gått ut gymnasieskolan med godkända betyg. I det senare fallet har du en betydligt bättre situation och kanske bara behöver någon mindre komplettering. som är facklig representant på SCA:s såg i har varit med och uppvaktat för att få hjälp med ersättningsjobb. Han och hans arbetskamrater är naturligtvis glada om det kommer något erbjudande och om det kommer rejäla satsningar till Arbetsförmedlingen i . Jag tror att de kommer att avgöra om regeringens politik har lyckats eller misslyckats. 133 Arbetsmarknadsminister (M): Jag vill tacka och de övriga som har deltagit i debatten, och jag vill understryka hur viktigt det är att Arbetsförmedlingen såväl i som i och övriga delar av ger de arbetssökande ett individuellt stöd och den hjälp som de har rätt att förvänta sig. Det är också viktigt att man erbjuder arbetsmarknadsutbildning där man tycker att det är relevant och motiverat och till exempel kan ge en utbildning som passar för de jobb som finns i till exempel inom vård- och omsorgsyrkena i äldreomsorgen där jag vet att det finns arbetskraftsbehov. Tack för debatten! Vi lär väl återkomma . Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på interpellation 2012/13:348 om ungas framtidstro 134 Statsrådet (FP): har frågat mig vilka konkreta åtgärder jag och regeringen avser att vidta för att unga inte ska hoppa av gymnasieskolan, bli arbetslösa, bostadslösa och framtidslösa. Han frågar också vad jag och regeringen vill göra för att unga vuxna ska känna framtidstro och faktiskt bli delaktiga i samhället. Å ena sidan har rätt i att många unga lever i utsatthet. Det är en utmaning vi måste möta. Å andra sidan ska vi inte glömma bort att dagens generation med unga människor har möjligheter som ingen tidigare generation har haft. Med det sagt pekar på en rad utmaningar. Vi kan börja i gymnasieskolan. Alltför många elever har under en alltför lämnat den utan att ha fullföljt sina studier. Av de ungdomar som började i den dåvarande gymnasieskolan 2009 hade fått slutbetyg . Bakom den andelen finns en betydande könsskillnad där pojkar lyckas sämre än flickor. De bristande resultaten och avhoppen i den tidigare gymnasieskolan är ett viktigt skäl till att regeringen genomfört en stor omläggning av gymnasieskolan. Genom bland annat tydligare behörighetskrav, ny läroplan, nya examensmål och ämnesplaner, utökad rätt till särskilt stöd och förändringar av yrkesprogrammen bedömer jag och regeringen att fler elever kommer att fullfölja sina studier inom gymnasieskolan. Men där är vi inte . tillsatte regeringen därför en utredning i syfte att utveckla arbetet med unga som varken arbetar eller studerar. Den särskilda utredaren har lämnat ett delbetänkande som innehåller förslag om att det kommunala informationsansvaret ska förtydligas i syfte att stärka kommunernas insatser för ungdomar som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Det delbetänkandet är nu på remiss. För att skapa fler utbildningsvägar till jobb för unga föreslog regeringen också i budgetpropositionen ett omfattande ungdomspaket på . Det kompletterades med ytterligare utbildnings- och praktikplatser i den presenterade vårändringsbudgeten. Det finns nu beslut om ökade resurser till lärlingsutbildningen samt fler utbildningsplatser inom yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå inom den kommunala vuxenutbildningen, , folkhögskolor, universitet och högskolor. Dessutom har resurserna för tidiga förmedlingsinsatser till ungdomar i arbetslöshet förstärkts ytterligare . Det är svårt att ge bilden av att inget händer. Den andra sidan av regeringens politik för fler jobb för unga är sänkta trösklar in på arbetsmarknaden. Det har vi nått genom att halvera socialavgiften för alla och genom halverad restaurangmoms. Arbete inom restaurangnäringen är för många den första kontakten med arbetsmarknaden, och sänkningen av momsen förväntas leda till att fler ungdomar får jobb. Därtill kan unga som har varit utan arbete ta del av nystartsjobb. gör vi dessutom en ytterligare förstärkning av nystartsjobben. Stödet fördubblas för ungdomar som varit utan arbete . Det är svårt att ge bilden av att inget sker. frågar också om bostadsbristen. Regeringen har vidtagit ett antal specifika åtgärder för att öka utbudet av bostäder för unga och studenter. fick i uppdrag att se över byggregelverket för student- och ungdomsbostäder i syfte att stimulera byggandet av sådana. Regeringen har även infört ett stöd på totalt i syfte att främja innovativt byggande av bostäder för unga och ytterligare ett stöd på totalt för inventering av lämplig mark för studentbostäder. Det är svårt att ge bilden av att inget sker. Slutligen vill jag understryka att jag delar frågeställarens uppfattning att ungas syn på samhället och demokratin i mycket avspeglar hur de blir behandlade under sin uppväxt. För att sätta tydligt fokus på ungas levnadsvillkor avser också regeringen att presentera en ungdomspolitisk proposition . I arbetet med den liksom i all den övriga ungdomspolitiken är en dialog med unga central. Senast när den propositionen läggs fram för kommer jag att återkomma till ytterligare insatser. Ingen är och ingen ska känna sig framtidslös. 135 (S): Tack, statsrådet, för ett långt och detaljerat svar! Jag har ställt den här interpellationen därför att jag sett många negativa konsekvenser där unga och yngre vuxna tappat tron på samhället. Jag ställde därför ungefär en sådan här interpellation till statsrådets företrädare . I hennes svar och senare i debatten framgick det tydligt att den moderatledda regeringen i retoriken högt prioriterar ungdomsfrågorna och genomför allt som kan göras. Men i praktiken ser det annorlunda ut. Därför vill jag tacka för det väldigt långa svar hon gett där det framgår tydligt att hon tycker att regeringen har ett ansvar och att allt inte är bra. Moderata statsråd brukar konsekvent hänvisa till att alla brister är någon annans fel. På det ungdomspolitiska området har regeringens politik inte gett några större effekter. Snarare fortsätter utvecklingen åt fel håll. Det är fortsatt många avhopp från gymnasieskolan. Det är fortsatt en skyhög ungdomsarbetslöshet. Det är fortsatt många unga vuxna som bor hemma på grund av den alltmer skriande bostadsbristen, inte minst på universitetsorterna. Konsekvenserna därav ser vi genom att många ungdomar vänder samhället ryggen. Det är inte heller en obetydlig del som säger sig inte längre tro på demokratin och som frågar sig varför de ska rösta. Det otydliga kommunala uppföljningsansvaret har länge varit en hämsko som regeringsföreträdarna själva pekat ut. Därför är det mycket underligt att det tar så . Vi välkomnar dock att ett arbete görs. Statsrådets svar pekar på att en proposition förbereds. Så lät det även när jag debatterade med . Hon trodde då att en proposition kanske kunde läggas fram för eller hösten. är situationen för många unga ganska besvärlig om de inte får jobb, om de inte får bostad, om de väljer att hoppa av gymnasiet. Det krävs därför ganska många åtgärder i en sådan proposition, och det är kanske inte helt lätt för den borgerliga regeringen att lägga fram den. Är det kanske därför det tar sådan tid? Färre jobb är lika med lägre skatteintäkter, sämre statsfinanser, ökade sociala klyftor. En viktig faktor för ungas framtidstro är möjligheten till egen bostad. Enligt har 160 kommuner brist på bostäder. Jag roade mig med att lyssna på den bostadspolitiska interpellationsdebatten med och konstaterar att regeringen har absolut ingenting att komma med på bostadsområdet. Det visar inte minst andelen studentbostäder som byggts . Den kurvan går brant nedåt. Det krävs en rejäl upplyftning, och här måste regeringen ta ett samlat ansvar. Hur ska man kunna utbilda sig eller ta ett arbete om man inte kan bo på den ort där utbildningen eller arbetet finns? 136 Statsrådet (FP): Jag försökte ge ett så fylligt svar som tiden medgav eftersom jag liksom tycker att det här är ett angeläget område ur många olika aspekter. Det handlar om utbildning, sysselsättning, bostäder och många andra frågor. Jag beklagar att den ungdomspolitiska propositionen inte kommer att hinna bli färdig . Vi får väl trösta oss med att de många och viktiga frågorna redan hanteras inom utbildningspolitiken, sysselsättningspolitiken och bostadspolitiken. Jag lyssnade också på och delar inte riktigt interpellantens bedömning att ingenting sker. pekar liksom jag på ett antal åtgärder som vidtas. Arbetet med den ungdomspolitiska propositionen har bland annat byggt på dialog med hundratals icke-organiserade ungdomar runt om i . Det har skett parallellt med att diskussioner förts med LSU, och andra organiserade ungdomar. Ur det har vuxit fram en bild som delvis pekar på de frågor som och jag diskuterar , men där vägs också in sådant som kommunikationer, miljöfrågor och psykisk ohälsa. Det är alltså många saker som ska lyftas fram i den propositionen. Jag vill gärna återkomma till det allvarliga faktum att så många inte fullföljer sina gymnasiestudier. Jag tror att det är en av de viktigaste orsakerna till den höga ungdomsarbetslösheten. Det finns en bristande koppling mellan gymnasieskolan och arbetsmarknaden. Den behöver bli bättre. Det finns brister i studie- och yrkesvägledningen, som behöver förbättras. Och det finns höga trösklar på arbetsmarknaden, vilket regeringen delvis gjort någonting åt. Resultaten av den mycket omgripande gymnasiereform som genomfördes kommer tyvärr att dröja ett tag till. Jag hyser goda förhoppningar om att den ska lämna ett viktigt bidrag till att öka matchningen och kopplingen mellan gymnasieskolan och arbetsmarknaden. Det kommunala informationsansvaret har funnits . Det fick verka , och sedan såg man i en studie att det inte fungerade så bra som man hade hoppats. Endast fyra av tio kommuner ansåg att de hade tillräckligt med kunskaper om hur det såg ut. Det är så vi brukar jobba i . Jag tycker att det är en bra modell. har vi en utredare som redan lämnat ett delbetänkande. Det är på remiss och remisserna ska vara inne , alltså . Jag ser fram emot att vi ska kunna lägga fram förslag för att ytterligare förstärka informationsansvaret samt göra det lättare att söka upp ungdomarna och kunna erbjuda dem relevanta åtgärder. 137 (S): Statsrådet hänvisar i sitt svar till att man gjort om och gjort särskilda förändringar av yrkesprogrammen. Därför kan man förskräckas av söksiffrorna till yrkesprogrammen, som gått brant nedåt. Där tror jag inte att vi riktigt hittar lösningen, i alla fall inte såsom yrkesprogrammen är utformade . I så fall måste man nog ro hem debatten med ungdomarna själva. Om de går ett yrkesprogram får de inte behörighet till högskolan. Många unga vill ha flera olika möjligheter, och därför väljer de inte yrkesprogrammen. Det är tråkigt att regeringen genom att gå den vägen fördärvat dessa program. I sitt svar hänvisar statsrådet också till att man sätter in insatser för de unga som varit utan arbete . En av de stora katastroferna är just att man har en straffperiod innan åtgärder sätts in. Därför kan jag som socialdemokrat känna att det är väldigt roligt att stå här eftersom vi gjort ett tydligt ställningstagande om insatser från dag ett och en garanti gällande jobb eller annan insats. Den stora framtida faran är att unga kanske inte känner sig behövda i samhället. Det kan vara en av orsakerna till oroligheterna i och . Ytterst kan det vara en fråga om bristande framtidstro och om tilltron till de politiska systemen och till samhället. Det är viktigt att vi politiker gör vårt yttersta för att tala om att en förändring är möjlig. Det är bekymmersamt på många plan, och jag vet fortfarande inte riktigt om jag fått svar på frågan ifall ungdomsministern tänker göra någonting eller om hennes arbete är att jobba med den proposition som kanske kommer . Jag tror att situationen med den skyhöga ungdomsarbetslösheten riskerar att leda till negativa konsekvenser . Därför tycker jag inte att det är acceptabelt att man inte sätter in åtgärder . 138 Statsrådet (FP): Jag vill upprepa att av dem som började sin gymnasieutbildning var det som hade fullgjort utbildningen. Avhoppen från den svenska gymnasieskolan är ett problem som vi nu försöker lösa med en ny gymnasiereform. Statistiken över antalet sökande till yrkesprogrammen är inte riktigt så illa som gör gällande. Det har gällt vissa program, till exempel vård- och omsorgsprogrammet, och där har vi nu satt in speciella åtgärder. Vi försöker även vara så tydliga som det bara är möjligt om att var och en som vill gå ett yrkesprogram men också säkerställa högskolebehörighet har rätt och möjlighet att göra det. Det är viktig information som vi alla kan hjälpas åt att sprida. Ytterligare ett skäl till att statistiken ser ut som den gör är att vi har infört ett fjärde år på tekniskt gymnasium, vilket har attraherat en hel del sökande. Det finns två länder som både socialdemokrater och vi i alliansregeringen tittar lite avundsjukt på när det gäller arbetslöshet och sysselsättning bland ungdomar: och . Dessa länder har historiskt sett jobbat med välutvecklade yrkesutbildningar i flera olika steg, redan under högstadiet i vissa fall, från gymnasiet i andra fall, i nära samarbete med näringslivet. Att försöka ta oss i till den positionen är en väg som regeringen nu har slagit in på. Man skulle kunna önska att Socialdemokraterna också hälsade detta med tillfredsställelse. Ska vi nå de siffror som länder i vår närhet har nått när det gäller ungdomsarbetslösheten är jag helt övertygad om att det är den vägen vi måste anträda, utveckla och förbättra. Det är imponerande att garantera alla sysselsättning eller utbildning på ett papper, men det är ännu mer imponerande när man talar om hur det ska gå till. Jag kan inte låta bli att ställa samma fråga som min statsrådskollega just ställde: Hur ska ni klara av att erbjuda dessa arbetsmöjligheter när ni höjer skatterna med 30 miljarder? Ni ska avskaffa de två tröskelsänkare som jag ändå tror har varit avgörande för att inte ungdomsarbetslösheten blivit ännu högre. Om man fördubblar arbetsgivaravgifterna för ungdomar och höjer restaurangmomsen är det svårt att förstå hur det ska vara möjligt att infria löftet om sysselsättning eller utbildning för alla. Men det ser fint ut på papperet, . 139 (S): Vi har en grundläggande åsiktsskillnad när det gäller skatter. Vi tror att det är viktigt att ta in skatter. Med skatter kan man göra olika saker. Den borgerliga regeringen tror att det är viktigast att sänka skatter. För att det ska komma nya jobb måste efterfrågan öka. För att företag ska anställa måste efterfrågan öka. Men för att få offentlig sektor att kunna anställa krävs både efterfrågan och resurser, och det får man genom skatter. De gångna åren har vi fått tillbaka miljarder kronor från Arbetsförmedlingen. De har inte kunnat nyttja de pengarna; regelverket har varit för stelt. Arbetsförmedlingen har också upphandlat diffusa insatser för 5 miljarder.