prot · H009111 · 2013-05-24 00:00:00 — Vi vill börja bygga från och norrut, för det är det alternativ som vi ser skulle fungera bäst. Jag kan förstå att är kallsinniga till oss socialdemokrater och våra krav. Det kanske hör till. Men när är så kallsinniga mot näringslivet börjar vi se att vi har problem. Att Norrbotniabanan byggs är långsiktigt det enda alternativet. Näringslivet har ställt frågan till samtliga politiker: Hur ska vi behöva säga att Norrbotniabanan behövs? Är kanske statsministerns uttalande i om att industrin har spelat ut sin betydelse det slutgiltiga beviset för ointresset i ? Kanske måste vi börja ställa oss frågan: Spelar rälsbrott någon som helst roll i ? Tillväxt är något som vi politiker är mycket intresserade av. Då måste vi kanske fråga oss: Hur många rälsbrott ska till innan regeringen förstår att detta faktiskt påverkar möjligheter till tillväxt? Näringslivet har som bekant länge ropat efter mer kapacitet mellan framför allt och . När presenterade sin kapacitetsutredning pekade kartorna till vår förvåning och till näringslivets stora förvåning på att det inte fanns någon kapacitetsbrist. Trots detta vet vi att tiderna utefter Norra stambanan är slut. Man tvingades också göra om kapacitetsutredningen, och man tvingades göra en revidering. Då kunde de nya siffrorna visa att man kunde vänta sig en ökning på mellan . Det måste visa att det finns potential. Det är precis som infrastrukturministern säger: kan vara ett alternativ. Ja, än så länge är den kanske ett alternativ upp till . Men vidare norrut är den inte fullt ut ett alternativ utan att man gör de belastningsförbättringar och åtgärder i signalsystemet som krävs. Men har vi tilltro till järnvägen som ett möjligt system måste man också komma till beslut om att få in Norrbotniabanan i planperioden. kan kortsiktigt lösa det här och klara en del om vi snabbt sätter in insatser för bärighetsförbättring. Men ska vi långsiktigt och tydligt signalera att vi tror på industrin och basindustrin i norra är det Norrbotniabanan som gäller. Jag vet inte om statsrådets svar till oss här, att man ska avvakta och komma med ett nytt förslag, kommer att innebära att man så smått närmar sig oss och säger att detta kanske behövs men måste utredas lite ytterligare. Infrastrukturministern kan väl komma med ett litet förtydligande. Vad är det egentligen som krävs i den här nya utredningen för att regeringen ska göra ett annat ställningstagande? 53 (S): Herr talman!, Som säger har självt tvingats revidera resultat beträffande övre . Exempelvis hade man räknat med de norska fisktågen på , men inte på Norra stambanan. Trodde man att de skulle stanna i , eller vad trodde man? Jag tror att det helt enkelt var så att inte hade nog med tid. Man hade nog behövt lite mer tid på sig för att kunna utreda alla de uppdrag man fått. Men icke desto mindre har gett sitt underlag till den fortsatta debatten. ska ligga till grund för det kommer med . Jag hoppas att då har insett att den revidering beträffande övre som verkets egna tjänstemän gjort faktiskt är verklig. Regeringen säger nu att man anslår 522 miljarder till infrastrukturen . I vårt budgetförslag har vi ungefär 570 miljarder. Vi har regeringens 522 miljarder och det som vi har lagt till utöver det. Det hjälper fram frågan, så att säga. Det innebär också att vårt åtagande att bygga hela Norrbotniabanan finns där. Vi kan inte säga exakt när vi kan komma i gång med det, för vi sitter inte på den utredningskapaciteten. Vi vet inte hur det kommer att ta att få fram den slutliga järnvägsplanen. Hela det arbetet är ju nedlagt därför att regeringen inte kunde anslå medel till för att fortsätta med det. Detta innebär för övrigt också stora problem där järnvägen ska dras genom kommuncentrum. Man får lägga på väldigt stora markreservat som skulle kunna användas till annat i stället. Men det är en randanmärkning i det hela. Vi vet att det finns ett eftersatt underhåll på all infrastruktur i , och vi får ta vår del av den kritiken. Detta är fakta. Men det blir inte bättre av att regeringen inte anslår de medel som anser sig behöva göra av med på underhåll. I den budget som gäller just nu fick mindre än vad de ville ha för att kunna klara underhållet. Nej, enligt min mening är det inte bara tåg som spårar ur, utan också regeringens politik när det gäller järnvägstrafiken riskerar att hamna rejält i diket. Jag tror att vi måste inse att vi i har en ganska stor infrastrukturkapacitet som måste underhållas. Vi kommer aldrig att kunna bygga lika mycket nytt, men vi måste investera också i det nya för att klara de framtida behoven. Där skiljer vi oss åt rejält. Jag hävdar att regeringen har spårat ur. 54 (FP): Jag hävdar att regeringen äntligen har kommit upp på spåret. Det är lite annorlunda det. Det beror på vilket perspektiv man har. Man ska inte vara för polemisk i sådana här sammanhang. Det är klart att det allra bästa hade varit om vi hade haft en återanvändbar sedelpress. Men det är inte fallet, utan vi måste finansiera varje sak ordentligt för sig. En återanvändbar sedelpress, och , är någonting som vi borde skaffa oss, men det kan vara en del problem med att få den att fungera i längden. Låt var och en bli salig på sin tro. har nog en god tanke: Hade det inte blivit regeringsskifte skulle säkert Norrbotniabanan ha varit klar . Men det finns ett problem. När ministären tog över fanns det hål på 60 miljarder. Jag hade förmånen att få diskutera ett av dessa små hål med nuvarande kommunalrådet i , , som tyckte att det var förskräckligt att man inte byggde färdigt Haparandabanan. Ja, men det krävdes ju att man först fyllde igen det hål på ett antal hundra miljoner som fanns. är den banan klar. Ett av de största problemen med oppositionen och Socialdemokraterna är att man prioriterar allt. Det går inte, menar jag. En annan viktig sak är att finansieringen måste ske även med banavgifter. Man kan inte både säga att vi nästan inte ska ha några höjningar av banavgifterna och också säga att vi ska bygga nytt. Det går bara inte ihop. Och den allians som ni har med tycker jag att ni borde ta er ur . 55 Statsrådet (M): All heder åt , som talar så sant. Just järnvägens eftersatthet äger många ansvarstyngda skuldror som borde ha sträckts upp något mer . Men vi kan även titta på det som var inne på: hanteringen av till exempel och finansieringen av den, eller snarare missfinansieringen. finns den ändå på plats. hanterades i något slags gott skimmer utan att det egentligen fanns någon finansiering med. har vi även den på plats, liksom Haparandabanan. säger att hade bara Socialdemokraterna fått fortsätta att regera efter 2006 hade man nog påbörjat byggnationen av Norrbotniabanan. Men det är precis som just sade: Det saknades drygt 60 miljarder. Det fanns många bra objekt i den infrastrukturplanen som dess värre inte hade finansiering. Det har vi också att förhålla oss till. har förvisso inte likt honom, herr talman uppfattningen att är väldigt kallsinniga gentemot näringslivet. Socialdemokraterna ger sken av att tro på industrin. Är det denna gunst man försöker bevisa genom att höja skatter med 30 miljarder? Särskilt höjningen av bolagsskatten slår direkt mot de företag som både och säger sig vilja värna om. Socialdemokraterna säger sig ha mer pengar för infrastruktur än de 522 miljarderna, som de facto är en 20-procentig höjning, både för underhåll och drift och för att utveckla det nya transportsystemet, även med nya spår. Ja, Socialdemokraterna har 46 miljarder mer för den här perioden. Men man tänker finansiera detta med en lastbilsskatt som man ännu inte vet effekterna av. Man kommer inte ens att tillåta att banavgifter får tas ut efter det som är lagligt. De skulle annars gå direkt till järnvägen. Lastbilsskatten kommer också att slå direkt mot de företag som ni säger er vilja värna om. Jag har full respekt för att och , som kommer från dessa delar av landet, ser behovet av Norrbotniabanan. Det är inte så att Norrbotniabanan är en dålig bana. Det behövs mer infrastruktur. Det kanske skulle vara något mer klädsamt att partiet i övrigt och i sina motioner gemensamt skulle stå upp för den gemensamma linjen. Så är inte fallet. Det gäller möjligtvis de från och uppåt till industriområdet. Det är alltid en början. När jag räknade ihop alla de ord i textmässig budgetsatsning på allt det Socialdemokraterna vill bygga, alltifrån tåg som ska gå snabbare än snabbast till nya sträckningar som ska vara överallt för att vara alla goda gåvors givare, slutade jag räkna efter 90 miljarder. Är det meningen att vi ska gå in i en ny period igen med goda textmässiga satsningar där det inte finns en enda krona medfinansierad? Jag tycker att vi ska ta frågan på ett mycket större allvar. Utifrån det perspektivet är dagens interpellation fullt relevant. Det ställer till problem för enskilda resenärer och i det här fallet stora viktiga exportföretag om transporterna inte kan komma fram. Därför är det viktigt att reda ut: Varför skedde dessa olyckor? Hur gick det till? Vad kan förebyggas så att de inte händer igen? ska vi jobba med att vårda den infrastruktur vi har. I det mycket tydliga uppdraget som har fått, och som kommer att redovisas , ligger fokus på järnvägens flaskhalsar, kapacitetsbrist och att se till noderna för godset genom hela . 56 (S): hade i början ett ganska bra inlägg, men mot slutet spårade han ur. vet mycket väl att vi inte har något som helst samarbete med , definitivt inte i den här frågan och inte heller i någon annan. Det är mycket tjat om kilometeravgiften eller åkeriavgiften som vi socialdemokrater vill införa för att få ordning och reda i åkeribranschen så att våra svenska åkerier ska få rättvisa förutsättningar och inte konkurreras ut av oseriösa. Vi kan hålla oss till vad det egentligen är. Det är ett sätt att finansiera vad vi vill finansiera. Vi vill lägga över en del av de tunga transporterna på järnväg. För att göra det är det bra att vi minskar de långväga transporterna som går på lastbil eftersom det inte finns någon kapacitet på järnväg. Det är grundförutsättningarna för att transportera mer på järnväg. Lastbilarna kommer fortsättningsvis också att vara helt nödvändiga. Vi måste transportera någonting till omlastningsstationer som vi också måste tillskapa i större utsträckning. Allting hänger ihop på ett eller annat sätt. Om det sker en urspårning på Norra stambanan får det konsekvenser efter hela vägen. Det är bra att man gör utredningen. Branschföreträdare och det tunga näringslivet, basnäringsindustrierna, har gått så långt att de kräver en särskild utredning för och . De menar att man över huvud taget inte har sett de förutsättningar som föreligger och de möjligheter som finns. Det gäller framför allt skogsindustrins och gruvindustrins möjligheter och kommande kapacitetsbehov. Det är viktigt. Det ska bli väldigt intressant när man presenterar utredningen om man har kommit till insikt om de goda förutsättningar som finns att öka tillväxten i hela landet som börjar i norr. 57 (S): Jag vill inte ge mig in i någon allmänpolitisk debatt och börja tala om företagsstöd hit och dit och företagsskatter. Den debatten får vi ta vid annat tillfälle. När det gäller banavgiften har vi sagt att vi kan tänka oss att ta ut ökade banavgifter. Men det är orimligt att ta ut dem när man får sämre järnvägsförutsättningar. Det är bra att ta ut banavgifter när man får bättre förutsättningar på järnvägen. Så är det inte . får sämre förutsättningar. Vi klarar inte av att få fram järnvägstrafiken runt om i landet. Urspårningen är ett exempel på det. Vi vet att redan när Norra stambanan byggdes kunde man inte bygga den på det sätt som man tänkt från början hela vägen upp. Den övre delen av Norra stambanan blev byggd med en lägre standard. Det har vi fått lida för ända . Det blev fler backar och sämre järnväg helt enkelt. Det gör att den järnvägen inte kan ligga till grund för de framtida behoven. Vi vet också att mycket väl i vissa delar måste användas för framtida expansion av gruvnäringen. Jag säger inte om utan när den järnmalmsgruva som finns i kommer i gång kommer att behöva användas för transporter av järnmalm. Vi har andra gruvprojekt efter andra delar av där jag tror att man också måste använda den möjlighet som utgör. börjar min talartid ta slut. Jag tänkte också säga något om att vi träffade Transportgruppen . Vi såg då hur man kunde använda sig av lastbilarna för att komma runt rälsbrottet. Det handlade om dem som tog över efter Cargonet. De kunde göra det på ett mycket smart sätt. Det går inte att göra för den tunga industrin. Förlåt att jag drog över talartiden. 58 Statsrådet (M): För min del gjorde det ingenting att drog över talartiden. Han var ändå inne på en viktig sak. Det handlar om hela logistiken för alla transportslagen. Där hittade man nya marknadslösningar när det visade sig att det gamla inte fungerade. Jag vill avsluta med följande. När det gäller Norrlandslänen har jag om det är så att och inte är medvetna om det utifrån resenärsperspektivet givit uppdraget till Trafikanalys att se hur arbetspendling ser ut i . Vi gjorde någonting liknande för storstadsregionerna. Vi vill göra något liknande om människors förutsättningar att resa, något som också är viktigt för företagen. Det kommer vi ha med oss in i åtgärdsplaneringen när vi sedan fattar beslut. Det är en viktig ingrediens. Där kommer också järnvägen att ha betydelse. Jag vill ta upp tråden som både och var inne på. Det underlag som vi hade inför infrastrukturpropositionen var mycket riktigt . När den var presenterad kom det också in remisser. Där har det nu funnits möjlighet för att i sitt arbete med åtgärdsplaneringen ta hänsyn till de remisser som kommit in. Nästa steg rent formellt blir att från när har kommit in med hela planen kommer den att gå ut på remiss igen. Vi kommer att ha en stor samling här i där även alla regionala företrädare kommer att inbjudas och där helheten presenteras. När det gäller godstrafiken handlar det om att verkligen se stråk och noder och titta på var det finns flaskhalsar och kapacitetsbrist. Det gäller framför allt hur vi kan använda hela transportsystemet men också om vad som ska göras och när . står vi i en situation där vi frågar oss: Vad kommer att hända och ske de fem närmaste åren? Det är som är ganska ekonomiskt orolig i och där vi behöver använda infrastrukturen som en boost för ekonomisk tillväxt. Överläggningen var härmed avslutad. Anmäldes och bordlades Proposition 2012/13:163 Vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa EU-dokument KOM(2013) 301 Förslag till och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen för vissa medlemsstater som drabbats eller hotas av stora svårigheter med avseende på deras finansiella stabilitet och om återtaganderegler för vissa medlemsstater Motioner med anledning av prop. 2012/13:147 Ny bibliotekslag 2012/13:Kr8 av i m.fl. (S) 2012/13:Kr9 av m.fl. (V) 2012/13:Kr10 av (SD) 2012/13:Kr11 av och (MP) betänkanden /13:NU18 Ingripande mot marknadsmissbruk vid handel med grossistenergiprodukter 2012/13:NU19 Olagligt statsstöd utlåtande /13:NU23 Granskning av meddelande om smart lagstiftning betänkanden /13:JuU21 Kränkande fotografering 2012/13:JuU25 Förstärkt straffrättsligt skydd vid grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning 2012/13:JuU22 En ny kameraövervakningslag betänkande 2012/13:FiU35 årsredovisning 2012 betänkande 2012/13:SkU25 Folkbokföringen 11 § Anmälan om interpellationer Anmäldes att följande interpellationer framställts 2012/13:445 Studiemotiverande folkhögskolekurs av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2012/13:446 Konsumenternas rätt till en tydlig ursprungsmärkning på färdigmatsförpackningar av (S) till statsrådet (FP) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 12 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Anmäldes att skriftliga svar på följande frågor inkommit 2012/13:507 Trafiksäkerheten på av (S) till statsrådet (M) 2012/13:509 av (S) till statsrådet (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 13 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 39 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.