prot · H10911 · 2013-10-14 00:00:00 — 149 Utrikesminister (M) replik: Så är det absolut. Vad blev det av detta? Jo, vi började attrahera andra investeringar utanför de traditionella råvarusektorerna. Jag tycker fortfarande att de är viktiga, och det vet frågeställaren att jag tycker. har attraherat stora investeringar av Google. har attraherat stora investeringar av Facebook. Vi visar att de norra regionerna i inte bara handlar om att bryta malm och hugga ned skog utan att de också har en betydande plats i den allt viktigare globala digitala ekonomin. Det är konkreta framsteg för det nordiska samarbetet och för . 150 (S) replik: Som jag sade i mitt anförande blir samarbetet inte bra om man har dolda agendor, om man egentligen tänker göra någonting annat. Det visar de saker jag nämnde. Kommunikationer är ytterligare en sak – Bottniska korridoren, Norrbotniabanan, en anslutning i . Vad har man för dold agenda där? 151 (M): var vi ett gäng som besökte . Svenska ambassaden hade som tema för året valt globalisering och migration. Inför sådana teman kan man fundera över hur någon kommer på dem, hur man kopplar ihop vad som ska tas upp. Det fick i alla fall mig att lite grann fundera på de drivkrafter som finns. Globalisering innebär en gemensam marknad för att söka de bästa lösningarna på problem i världen, en gemensam informationsdelning som gör att man har tillgång till lika möjligheter och kan ta intryck kors och tvärs världen över. Möjligen kan man säga att det borde innebära gemensamma möjligheter, men det finns några begränsningar på möjlighetssidan. Dels finns sådant som inte är tillåtet i olika länder. Det måste man ta hänsyn till i globaliseringen. Dels finns sådant som möjligen är tillåtet i vissa länder men som vi tycker att man bör avhålla sig från, såsom rovdrift, utfiskning och liknande. Det är sådant man definitivt inte bör vara inblandad i. Globaliseringen borde också innebära fri rörlighet för människor eftersom det är människor som bär de möjligheter och de idéer som kan bära vidare. Men där liksom i många andra fall är politiken, systemen, i grunden nationella snarare än internationella, vilket hindrar möjligheterna, hindrar människors rörlighet, och ibland även hindrar rovdrift om de är utförda på ett rimligt sätt. Den andra delen, migrationen, är det som vi brukar avse med rörlighet för människor. Går man lite djupare in i ordet ser man att det även finns ett annat sätt att definiera migration. Tekniker, biologer och fysiker talar gärna om rörelse under inverkan av ett kraftfält, alltså en rörelse som driver på i någon riktning, en naturlig rörelse, en migrerande rörelse. Det kan gälla bakterier som sprider sig eller elektroner i en elektronsvärm. Intressant med den definitionen är att den kommer av drivkraften. Sedan kan det finnas barriärer, till exempel cellväggar som hindrar att vissa saker migrerar in i en cell eller något liknande. På samma sätt finns det barriärer, hinder, för rörligheten. Därför ska vi kanske i kombination med ordparet globalisering och migration tala om den mycket starka drivkraft som tekniken utgör men också om de barriärer som finns. Tekniken, inte minst informations- och kommunikationstekniken, har öppnat stora möjligheter för globaliseringen, öppnat informationsfönstret, öppnat kontakterna på ett sätt som inte fanns tidigare. Vi ska vara ödmjuka och säga att vi visserligen har tekniken, men det är inte säkert att de tillämpningar vi har på tekniken är de mest välanpassade i andra länder. Där hittar man nämligen oftast egna lösningar som är väsentligt smartare och mer välanpassade än våra. Men tekniken måste till, tekniken måste släppas fram. Sedan har vi barriärerna, hindren. Ja, det finns egentligen bara ett sätt att säga det på, och det är att vi måste ha frihet under ansvar. Vi måste påverka alla världens länder att bygga system som tillåter människor att växa, som tillåter friheten. Utrikesministern har tagit upp en viktig aspekt i sitt inledningsanförande, nämligen friheten på internet och möjligheten att den tekniken inte bara blir en fråga om datamaskiner och sladdar utan att också innehållet kan spridas över världen, att innehållet kan medverka till att frigöra kraft och resurser. För mig var det slående när vi i träffade en bloggare som sade: Den största skillnaden mot den tidigare regimens tid är att även om vi misslyckats i mycket talar alla . vågar vi ta till oss information. kan vi i olika sammanhang väga samman allt. Därför, fru talman, vill jag när vi har en allmänpolitisk debatt säga: Diskutera gärna globalisering, diskutera gärna migration, för de är två tendenser i tiden, men glöm aldrig bort de starka drivkrafter som ligger i entreprenörer som utvecklar teknik, teknik som kan spridas. Glöm inte heller bort att vi i första hand behöver frihet, frihet att röra oss, frihet att sprida information, frihet att gå vidare. Så, fru talman, det är i en mycket optimistisk anda jag avslutar mitt anförande. Kan vi stå upp för friheten och sprida tekniken finns det en framtid för oss. 152 (S) replik: Jag är inte säker på att det finns något politiskt motstånd mot att sprida teknik, kunnande och information över världen. Jag är inte säker på att det är där den stora konfliktlinjen i svensk politik ligger. I den delen kan jag väl ställa upp på det som säger. När det gäller globalisering drev den borgerliga Alliansen inför valet frågan om ett globaliseringsråd. tyckte att det vore väsentligt att ha ett råd som tittade på hela globaliseringen. har gjort sitt arbete och presenterat ganska tjocka böcker med synpunkter. En är att minskat sin representation i utlandet, att vi har färre ambassader och färre konsulat runt om i världen. Man pekar också på hur lite anslår i relation till andra länder, till exempel , som har en betydligt starkare representation än uttryckt i bnp. Vad anser om det? 153 (M) replik: Har vi minskat vår representation? Det beror lite grann på hur man ser på frågan. Jag hoppas ju att svenskarna ska ha en större närvaro på den globala marknaden, möjligen till och med större än vad har. Jag tror att de har rätt som påstår att de individuella egenskaperna, snarare än den nationella hemhörigheten, i en globaliserad värld kommer att bli alltmer avgörande. Det viktigaste är därför att skapa ett där vi är öppna för impulser och för intryck så att vi, många svenskar, agerar på den globala marknaden, ibland med en blågul hatt, ibland kanske med en , ibland möjligen bara med hatten som . Det betyder mycket för att knyta samman det hela. 154 (S) replik: Jag använder hatt mycket sällan, däremot är jag helt övertygad om att det krävs en utrikesrepresentation i världen för att marknadsföra och se till att vårt varumärke syns. Ett exempel där regeringen dragit ned är generalkonsulatet i . Tillsammans med och är vi de enda som inte anser oss ha råd med ett generalkonsulat i världens huvudstad. Jag tycker att det är en oklok prioritering. Eftersom globaliseringen var stora poäng i hans anförande vill jag fråga: Kan du ange ett förslag från som den nuvarande regeringen har genomfört? 155 (M) replik: Att säga att vi inte har någon representation, att som land inte finns företrätt, är att svartmåla lite väl mycket. Vi syns ganska väl. Inte minst beskriver utrikesministern i sitt anförande de områden där vi arbetar och engagerar oss. Det är viktigt att vi alla svenskar anammar den internationella världen, att vi rör oss där det händer snarare än att se till gamla lösningar. Jag måste erkänna, , att jag tyvärr inte har läst alla böcker. I sak kan jag därför inte säga att det som står på s. 38 är löst, men jag vet att globaliseringen är viktig. 156 ARHE HAMEDNACA (S): är en gravplats för flyktingar från och andra länder på , utan att detta har uppmärksammats tillräckligt av EU. Det är en humanitär katastrof i modern tid. hände den värsta tragedin utanför den italienska ön . Över 330 eritreanska flyktingar miste sina liv. Nästan alla var ungdomar och barn. sörjer hundratals familjer och hela det eritreanska folket sina söner och döttrar, som drömde om ett värdigt liv i frihet men aldrig nådde den frihet de drömde om. De flydde från ett helvetesliv under diktatorn i för att söka ett annat och bättre liv i en annan del av världen, men tyvärr drunknade de i . Grundorsaken till deras flykt är den brutala diktatur som styr landet med järnhand. är ett land som lever på sin egen planet och är totalt isolerat från omvärlden. Landet betecknas som ett stort fängelse för sitt eget folk. Personligen tycker jag att människor som döms till fängelse ändå ska få sina rättigheter tillgodosedda. är värre än ett fängelse på grund av en despotisk diktatur. Men diktaturens förföljelser stannar inte i hemlandet. De fortsätter med hot, trakasserier och mord även mot dem som lever i exil. I lever många personer med ursprung i därför att de känner att de inte kan stödja den nuvarande eritreanska regimens politik. De har att välja mellan att betala av sin inkomst till regimen eller att utsättas för hot och trakasserier. Vissa betalar, medan andra trots dessa hot står upp för sin mänskliga rättighet att avstå från att stödja politisk verksamhet som de ogillar. Det är viktigt att aktivt motverkar den eritreanska regimens trakasserier mot människor som bor i vårt land. måste följa den fortsatta processen i säkerhetsrådet. Lämpliga åtgärder måste vidtas för att förhindra att svenska medborgare och andra länders medborgare bosatta i utsätts för hot och trakasserier för sin vägran att betala skatt till regim. Det finns en resolution från FN som fördömer agerande i dessa frågor och ålägger att upphöra med utpressning, hot, våld, bedrägeri samt andra olagliga metoder för att kräva in denna tvåprocentiga så kallade diasporaskatt. Självklart måste vidta så starka åtgärder som möjligt för att motarbeta denna olagliga verksamhet. måste följa FN:s resolution. Att inte följa FN:s resolution i och i stället ge efter till förmån för diktaturen i Asmeras önskemål är djupt olyckligt. och andra länder följer resolutionen; varför kan inte göra det? Jag är besviken på att vi som tror på demokrati och mänskliga rättigheter inte vågar stå upp mot en despotisk diktatur och stödja det eritreanska folkets kamp för demokrati och respekten för mänskliga rättigheter i . Jag är också besviken på att Alliansen inte visar någon vilja att försvara de svenskeritreaner som förföljs av den eritreanska diktaturens ambassad i . har gått sedan fängslades utan rättegång i . Den tysta diplomati som har varit strategi i försöken att få fri har inte fungerat. Jag och många andra undrar vad den tysta diplomatin gett för information om . Diktaturen i har sagt att inte för några diskussioner med om . Med vem driver i så fall och vår utrikesminister den tysta diplomatin? Jag tror att har hamnat i en gisslansituation. På grund av den så kallade tysta diplomatin kan vi inte agera öppet mot diktaturen i Asmera. Vi kan inte ens följa FN:s resolution för att förbjuda den så kallade diasporaskatten. Varför, utrikesministern? Det är dags att upphör med den tandlösa tysta diplomatin och börjar agera med öppna kort. Frågan handlar inte bara om att frige . Frågan måste handla om huruvida fortfarande lever och hur han i så fall lever. Det är också dags att följer FN:s resolution och börjar arbetet med att förbjuda den så kallade diasporaskatten. 157 (M): Det nordiska samarbetet är för oss högt prioriterat. Vår utrikesminister lyfte i sitt anförande fram betydelsen av ett starkt samarbete i och även den fortsatta utvecklingen av ett starkt . Som ordförandeland i 2013 tar avstamp i den nordiska samhällsmodellen, en modell som framgångsrikt bidragit till att utveckla våra länders tillväxt, välfärd och sammanhållning. Vi tror att vi med den i ryggen står redo att vidareutveckla det nordiska samarbetet och med samlad kraft möta en ny tids utmaningar. Den nordiska modellen har framgångsrikt lyckats kombinera tillväxt och sammanhållning. I internationella jämförelser befinner sig våra nordiska länder oftast i topp på de flesta områden. De senaste årens ekonomiska kriser har ytterligare understrukit vår relativa styrkeposition. Det nordiska samarbetet har en stark folklig förankring. Samarbetet utgår från ett gemensamt kulturarv och vilar på gemensamma värderingar i fråga om demokrati, rättvisa och rättsstat. Det nordiska samarbetet är politiskt, ekonomiskt och kulturellt förankrat och är viktigt i europeiskt och internationellt samarbete. Den nordiska gemenskapen arbetar för ett starkt i ett starkt . Trots en god ekonomisk utveckling i finns det många människor i våra samhällen som står utanför arbetsmarknaden. Det handlar framför allt om unga och om utrikesfödda personer, som av olika anledningar har svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden. För dem blir utanförskapets pris högst påtagligt. Vi kan stärka den fria nordiska rörligheten och den gemensamma arbetsmarknaden genom att undanröja gränshinder. När våra medborgare får ökade möjligheter att flytta, pendla, studera och bedriva näringsverksamhet över gränserna i förbättras arbetsmarknadens funktionssätt. Det bidrar också till att bryta utanförskap. På det hela taget har vi kunnat dra nytta av globaliseringen. Men vi har också i hög grad blivit påminda om att välstånd och ekonomisk styrka inte är något som nödvändigtvis varar för evigt. Vårt näringsliv måste mer än tidigare söka sig till strategiska marknader och möta nya konkurrenter. Vi måste slå vakt om den internationella frihandeln. Det kommer att ställas nya krav på näringslivets och hela samhällets förmåga att anpassa sig, utvecklas och hitta nya varor och tjänster. Innovation kommer att bli ett av samlingsbegreppen för det breda näringslivspolitiska och samhälleliga nytänkande som ska säkra vår konkurrenskraft och den nordiska modellen. Många regioner och kommuner i de nordiska länderna står inför mycket stora utmaningar när antalet personer i arbetsför ålder minskar, befolkningen blir allt äldre och bristen på kompetent arbetskraft växer. Allt färre ska försörja allt fler. För att möta den framtida demografiska verkligheten krävs framför allt åtgärder för att få fler i arbete, att arbetslivet förlängs och att fler kan etablera sig på arbetsmarknaden tidigare. De nordiska länderna kan gemensamt utbyta erfarenheter om vilka strategier som behövs för att möta de demografiska förändringar och de samhällsekonomiska konsekvenser som uppstår. Vi kan också skapa en gemensam nordisk plattform för kunskapsuppbyggnad. Den nya Stoltenbergrapporten inom hälsoområdet som är påbörjad kommer också att peka på möjliga samarbetsområden för oss i . Den ökande urbaniseringen och bortflyttningen från utkantsområden är emellertid en utmaning för myndigheterna i flera av länderna. Om kommer det enligt prognoserna att bo nästan tre miljoner fler människor i . En aktiv regionalpolitik försöker göra det attraktivt att bo i de glest befolkade områdena i , , och . För att motverka och avskaffa gränshinder har flera olika funktioner skapats. Mer än tio gränshinder mellan de nordiska länderna avskaffades , och beslut fattades om att inrätta en ombudsmannainstans för gränshinder. Avskaffandet av gränshinder har gjort att rörligheten för den som vill studera, arbeta eller leva i ett annat nordiskt land har underlättats. Ombudsmannasystemet, som ska göra det lättare för en enskild nordisk medborgare att framföra klagomål relaterade till gränshinder, byggs upp under detta år – allt för att göra nordisk nytta! 158 (S) replik: Hur vi gör här hemma och våra ställningstaganden har påverkan på mer än oss själva, våra egna partier och kanske också det egna landet. Jag tog del av en SOU-utredning, Främlingsfienden inom oss, som överlämnades till regeringen – det är ju en offentlig utredning. har hållit i arbetet, och många har deltagit. Där pekar man på att Fremskrittspartiet i är ett främlingsfientligt parti. Mot bakgrund av att har gratulerat och firat den nya regeringen i där Fremskrittspartiet ingår och att man då har hjälpt denna regering till makten men inte tagit någon konsekvens av det, på samma sätt som vi skulle ha gjort om det hade hänt något motsvarande inom den socialdemokratiska sfären, frågar jag: Har någon beredskap för det som kan tänkas komma ut av denna politik? Man kan känna en oro när det gäller jämställdhet, synen på muslimer och synen på romer. Har ni försäkrat er om att detta blir en regering som ni kan fortsätta att gratulera? 159 (M) replik: Jag kan stolt säga att jag gratulerar Høyre till den stora segern i det norska valet . Jag tycker att det är väldigt positivt att man har fått ett regeringsskifte i vårt grannland. Från den händelsen måste vi fortsätta vårt samarbete, ta en dialog i varje fråga, utveckla frågorna och ta en diskussion i de frågor som känns aktuella och där vi hittar samarbetsformer. Det är med den regeringen som vi ska hitta samarbetsformer, och då får vi avvakta och se varenda fråga utifrån vad som kommer. 160 (S) replik: Jag vill fråga om och företrädare här har tagit del av den här utredningen och reflekterat ytterligare över vad som står där. Det är en samlad bedömning som lämnas till den regering som har ett samarbete med vad som där beskrivs som ett främlingsfientligt parti, som har samma drag som främlingsfientliga partier i den familjen inom . oroar man sig inte och har inte någon beredskap för frågor som kan komma att dyka upp framöver. Uppfattar det så att det inte är något som bekymrar ? 161 (M) replik: Alla frågor ska givetvis upp till dialog och diskuteras. Fremskrittspartiet är ju i norsk benämning inte ansett som ett främlingsfientligt parti. De har gjort en lång resa. Här måste som sagt var varje fråga tas upp och diskuteras. Jag förutsätter att vi gör som vi alltid har gjort i dialoger, att vi lyssnar av och att vi har en samsyn när det gäller olika frågor. 162 ARHE HAMEDNACA (S) replik: Det är synd att utrikesministern inte tog chansen att svara på mina frågor. Jag hade frågor, men jag förstår att han kanske inte vill störa den tysta diplomatin. Jag frågar ändå : Hur länge ska den tandlösa diplomati pågå som har pågått ? Den andra frågan är: Varför följer inte FN:s resolution för att förbjuda den så kallade diasporaskatten? Det är tusentals svenskeritreaner som jagas av den eritreanska ambassaden här i . Det finns en tydlig FN-resolution, och andra länder följer den. Dessa pengar finansierar i . 163 TJÄNSTGÖRANDE ÅLDERSPRESIDENTEN: Jag vill påminna om att repliken gäller anförande. 164 (M) replik: Jag kan dela Arhes oro för den diasporaskatt som den eritreanska regeringen utkräver. Jag ser med samma allvar som han på det som försiggår. Men vi måste komma ihåg att det här inte är en politisk fråga just , utan den ligger på en laglig nivå. Den ligger hos polisen på grund av att det är ett olagligt beteende som den eritreanska regeringen utövar. Det är en polissak. 165 ARHE HAMEDNACA (S) replik: Jag tycker att det är en bagatell. Det handlar inte om en individ som rånar folk, utan det är en regering, en diktatur som förföljer sina gamla medborgare i detta land. Och det finns en FN-resolution. Vi som är anhängare av FN:s resolutioner, ska vi säga att det är en polisfråga? Ska vi anmäla ett land till polisen? Det är en bagatell – förlåt ordet! 166 (M) replik: Det här är ingen bagatellfråga, utan det är ett brott som just nu utreds av polisen. Det ligger hos polismyndigheten, så där måste vi avvakta och se vad slutresultatet blir. 167 (M): En utblick från gränser lämnar oss tyvärr med fler frågor än tydliga svar. Norr om smälter isarna till följd av global uppvärmning. Öster om har vi ett mullrande , som gradvis provocerar sin omvärld och delvis förtrycker sin egen befolkning. fortsätter flyktingströmmarna från ett krig i där lidandet är enormt och där glädjande nog tar ett stort ansvar för asylmottagandet. Det borde resten av EU också göra. Väster om oss står det land som har varit garanten för vårt samhällssystem stilla till följd av inrikespolitiskt käbbel. Här på plats i EU har vi ännu ingen helt klar bild av var den ekonomiska krisen kommer att sluta och än mindre hur dess långsiktiga konsekvenser faller ut. Mitt i allt detta nås vi av beskedet att försökte förbjuda lakritspipor. Låt mig då säga att politik måste få vara både stort och smått, men den får aldrig bli futtig. När isarna smälter, när mullrar, när flyende människor drunknar i och när världsekonomins motor går på tomgång måste EU vara någonting mer och bättre än en förbudsfabrik. Jag gör mig inga illusioner, och jag begär inte att ni ska göra det heller, om att ett stort, gränsöverskridande samarbete som det inom EU kan komma med ett övergripande svar på världens alla problem. Det ska heller inte vara dess roll. Vi ska inte söka en utveckling där EU-medlemsländerna fråntas rätten till sin utrikespolitik. Det är nämligen en viktig del av statssuveräniteten. Men låt oss vara tydliga med en sak: Det är nödvändigt att EU, när det kommer till värnandet om mänskliga rättigheter, kan tala med en gemensam tunga. Bara så kan vi tydligt möta ett med stora ambitioner i världspolitiken men med mycket liten respekt för att all kärlek är värd lika mycket. EU står inför stora utmaningar. Den internationella ekonomiska krisen och den utdragna lågkonjunkturen har visat hur beroende vi är av ett väl fungerande samarbete. Den har också visat hur exponerat är för omvärlden och att en tydlig röst för arbetslinjen behövs i EU. Satsningar på den inre marknaden, som tillgängliggör för den svenska exportindustrin en marknad med 500 miljoner konsumenter, måste utgöra EU:s huvudfokus. Det sker inte bara genom regelförenklingar och harmoniseringar av regelverk för att skapa en marknad i stället för 28. Det måste också ske genom förstärkt konkurrenskraft, som framför allt uppnås genom att de medlemsländer som befinner sig i ekonomisk kris gör kraftfulla strukturreformer och offentliga sparplaner för att minska sin statsskuldsättning. Ansträngningarna för detta får inte undergrävas av att unionen ges fler och fler överstatliga befogenheter som inte är motiverade på områden där medlemsstaterna själva borde äga beslutsfattandet. En ökad maktförskjutning skulle sannolikt bland våra medborgare upplevas just som det, det vill säga att besluten flyttar längre ifrån den de berör. Det är problematiskt för alla oss som värnar den grundläggande EU-tanken av två olika anledningar – dels för att det är en felaktig inriktning, dels för att det riskerar att urholka ett samarbete som är väldigt viktigt. Att adressera relevant och konstruktiv kritik står i skarp kontrast till den populistiska omvärldsbild som tecknades av i den här kammaren . Jag skulle vilja passa på att bemöta den. Jag är , född . När jag som bäst ägnade mig åt att lära mig krypa och gå tog med flera kampen för ett fritt och öppet . Det har möjliggjort för mig och min generation att ha en större frihet än någon tidigare generation. Denna frihet vill beröva oss med ett stort, populistiskt alexanderhugg. De murar som en gång föll vill återupprätta. Det är väl kanske inte så förvånande från ett parti som konsekvent har haft som bärande affärsidé att ställa folkgrupper mot varandra. noterar jag att har lämnat kammaren innan debatten är slut. Det förvånar kanske inte heller från ett parti som konsekvent vänder arbetslinjen ryggen. 168 (S) replik: Jag hör att talar om frihet, frihet och vikten av att vi kan känna oss fria och trygga i . Det är naturligtvis någonting som vi har ett gemensamt ansvar för och intresse av att bevara och utveckla. Men jag känner lite oro, för regeringen utvecklar inte och beskriver ofta inte problem. Det kan handla om att avfärda eller belägga, men som riksdagsledamot eller medborgare i vill man gärna ha en bild av hur regeringen ser på eventuella hotbilder. Jag välkomnar att OPCW fick , men jag kan också känna oro när jag hör att kemiska vapen sprids till terrorgrupper och att det i utländska medier beskrivs att det eventuellt finns kopplingar till svenska medborgare eller i alla fall till personer med svenskt pass.