prot · H10917 · 2013-10-23 00:00:00 — Utskottet anser att den föreslagna lagen är lämpligt utformad. Utskottet lägger särskild vikt vid att endast registrering med den enskildes uttryckliga samtycke ska få förekomma, att endast avidentifierade uppgifter ska få lämnas ut och att forskning i tidigare lagstiftningsärenden av ansetts vara ett tillräckligt tydligt angivet ändamål i dataskyddsdirektivets mening. Genom tidsbegränsningen garanteras att regleringen utvärderas och att resultatet av beaktas. anser vidare att avvägningen mellan sekretess och insyn är lämpligt utformad. Sammanfattningsvis anser jag att kammaren bör besluta enligt förslaget och att de farhågor som har framförts i beredningen och i debatten här har hanterats på ett tillfredsställande sätt i förslaget. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkandet. 12 (FP): Jag tillhör dem som till och med tycker att det är obehagligt när min lokala livsmedelshandlare skickar mig ett personligt erbjudande om 25 procents rabatt på yoghurt. Jag är fullständigt medveten om att han riktar det till mig eftersom vi har en ganska stor åtgång på just yoghurt med tre tonårssöner hemma. Jag tycker att det är obehagligt, men jag förstår naturligtvis att det är en vinn–vinn-situation både för handlaren och för mig. Register över människor, oavsett om det handlar om yoghurt, om vår kulturella identitet eller om vår biobank, måste alltid vägas mot nytta. Det måste omges med strikt säkerhet, och det måste ske i samförstånd med dem som registreras. Annars får vi problem. Jag måste också ta till protokollet att min livsmedelshandlare och jag är i största samförstånd trots detta. deltog jag i ett seminarium i som arrangerades av Stiftelsen . På seminariet deltog många av våra universitetsrektorer, medicinska forskare och näringslivstoppar inom både medicin och andra industrier. Ämnet var: Hur ska fortsatt kunna vara en framstående forskningsnation inom just ämnet medicin? Det blev ganska tydligt att det inte bara är svenska krusbär som är genuint svenska. Vi har också extremt långa sekvenser av medicinska register – blodprov och cellprov, symtom och sjukdomsförlopp – över en bred population över en extremt . Det är unika register som är en guldgruva både för en hälsosammare framtid och för vår svenska medicinska industri. Avkastningen från den medicinska forskningen är faktiskt större än avkastningen från bilindustrin. Det var alltså rätt ur ett näringslivsperspektiv när regeringen i forsknings- och innovationspropositionen öronmärkte 1,1 miljard åt Life Science, såväl som det är rätt ur ett hälsoperspektiv. Vi människor ska inte bara kunna leva längre lättare – vi ska också kunna leva lättare längre. Därför är satsningarna på , läkemedelsforskning, klinisk forskning, forskning inom åldrandet och så vidare så oerhört viktiga för oss. Därför är en säker – och då menar jag både säker ur den enskildes integritetshänseende först och främst och säker som underlag för forskarna och deras studier – registerhantering en av de viktigaste delarna om vi ska kunna vara den fortsatt ledande forskningsnationen inom medicinteknik. Förslaget handlar inte om att gå runt Datainspektionen! Det innebär däremot att det införs ett tydligt rättsligt stöd för statliga universitet och högskolor att med den enskildes uttryckliga samtycke och i avidentifierad form behandla personuppgifter för att kunna studera just vad arv och miljö betyder för uppkomsten och utvecklingen av sjukdomar, och endast för detta ändamål. Bestämmelserna innebär ett skydd för den enskildes personliga integritet i den medicinska verksamheten genom bland annat en ny bestämmelse om sekretess. Lagen är, som mina företrädare så nogsamt har pekat ut, tidsbegränsad till , för att då utvärderas, precis som Socialdemokraternas företrädare så förtjänstfullt sade. Den ska då kontrolleras, och därefter bestämmer vi om den ska permanentas, förändras eller ersättas av en annan lag, så att den lagen i så fall kan täcka eventuella osäkerheter. När jag ändå är inne på det, fru talman, måste jag också få ta till protokollet att jag egentligen hade kunna läsa det socialdemokratiska särskilda yttrandet som mitt eget inlägg här. Det är glädjande att se att vi har detta breda samförstånd just för den personliga integriteten men också för framtid inom forskningen. Här har vi ett beslut att fatta som kan leda till en framgång för som forskningsnation. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. 13 (C): har det hänt mycket i Forskningssverige. Till skillnad från mer eller mindre alla länder i vår närhet på kontinenten i satsar vi i mer på forskning. innebar forskningspropositionen en höjning av anslagen med 5 miljarder. följde vi upp det med en höjning av anslagen med ytterligare . Vi ska forska mer och bättre i ; det är det tydliga budskapet från alliansregeringen. Men forskningspolitiken handlar ju inte bara om nivåer utan också om vad man gör med pengarna och vilka förutsättningar som finns för att göra det allra mesta av de svenska forskningsansträngningarna. Dagens proposition, som vi ska fatta beslut om , handlar om just detta. Hur skapar vi bästa möjliga förutsättningar för en framgångsrik svensk forskning? Som tidigare talare har sagt är en stor möjlighet för att använda de väl utbyggda register som finns över befolkningen . Svenska byråkrater har ganska länge varit duktiga på att hålla koll på oss. Det har både fördelar och nackdelar; en av fördelarna är absolut att man i forskningssyfte kan se hur saker och ting utvecklas . Det gäller inte minst hälsa och forskning på det området – att följa olika preparat och situationer utifrån perspektivet arv och miljö. Som sagt, vi har väl utbyggda svenska register över detta, och regeringens inriktning är att vi ska använda dem för att stimulera folkhälsa och svensk forskning på bästa sätt. Men det är lätt att ha förståelse för de reservationer och invändningar som finns, inte minst från , när det gäller integritet. Om man upprättar ett register ska man vara medveten om att det, precis som tidigare talare har sagt, finns risk att det utnyttjas på fel sätt. Register innebär alltid en risk att informationen spiller över och används i något annat syfte än det var tänkt. Det finns alltid en risk att den personliga integriteten inte respekteras. Men man ska också vara medveten om att det enda sättet att komma ifrån den risken till är att inte upprätta några register över huvud taget. Det är naturligtvis inte heller någon framkomlig väg. Oavsett hur vi vänder oss kommer vi att få göra avvägningen mellan å ena sidan att använda register för att maximera nyttan för forskning och annat och å andra sidan att bevara den personliga integriteten. I den proposition som vi nu kommer att fatta beslut om har den avvägningen gjorts på ett väldigt klokt sätt, tycker jag. När det gäller de här uppgifterna är det, återigen som tidigare talare har sagt, valfritt att vara med i registren. Det går att säga: Nej, jag vill inte att mina uppgifter registreras på det här sättet. Registren kommer att användas på ett anonymiserat sätt. Givet att alla följer de bestämmelser vi nu sätter upp finns det ingen risk att uppgifter om mig som person kommer på avvägar. Det är också möjligt att radera uppgifterna i efterhand. Det är möjligt att säga: Jag vill inte vara med i det här registret längre. Vidare kommer de här frågorna att tittas på av en speciell utredning som ska kika på just registerbaserad forskning. Det är klokt, då den här lagändringen handlar om ett ganska detaljerat område. Det finns dock skäl att titta på det här ur ett bredare perspektiv. Ett är möjligheten att använda svenska register för att åstadkomma forskning i världsklass, som i projektet . Den möjligheten finns också på andra områden och i andra delar av de svenska registren. Då gäller det, precis som här, att vi kan nyttja dem på bästa sätt som vi respekterar den personliga integriteten. Därför är det mycket klokt att lagen som vi nu fattar beslut om är tidsbegränsad. Det är också mycket klokt att vi tar ett bredare grepp om detta i en speciell utredning. Därför yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionen. 14 (S) replik: Jag vill inte göra ledsen, men egentligen var det meningen att jag skulle ta replik på . Jag fick inte knappen att fungera , så det blir som får ta repliken. Vi är ju överens om den här lagen, så det är ingen elak fråga jag har utan mer en synpunkt. Jag vill absolut inte vara elak över huvud taget. kan man vara kritisk, men är vi ju ganska överens. Det finns dock invändningar från Datainspektionen och Justitiekanslern som stämmer till eftertanke. Det är därför vi i vårt särskilda yttrande betonar vikten av att frågan om lagstiftningen kommer tillbaka till när den utvärderas. Det är det som vi poängterar och som jag vet att har diskuterat. Det står också i propositionen att regeringen ska utvärdera just de här två lagarna. Det är det min fråga gäller. Hur kommer regeringen att följa upp och utvärdera den lagstiftning som vi nu diskuterar och som kommer att bli verklighet? 15 (C) replik: Jag ska försöka ta på mig min folkpartistiska hatt, i den mån en sådan finns. Jag kan konstatera att när och jag har replikskiften handlar de om att vi håller med varandra, och det är ju trevligt. Mitt enda svar på exakt hur den här utvärderingen ska ske är att det får vi se. Det är helt uppenbart att vi är överens – vi yrkar på exakt samma sak när det gäller propositionen och när det gäller betänkandet. Vi är också överens om att det här måste följas upp och komma tillbaka. Utvärderingen måste innebära att vi på nytt tar ställning i ärendet, oavsett om det gäller att fortsätta eller att tweaka förslaget på ett eller annat sätt. Exakt hur utvärderingen ska ske kan jag inte svara på. Jag vet inte om jag hade kunnat göra det om jag hade haft en ännu större folkpartistisk hatt, men jag kan konstatera att vi är överens om behovet av att fortsätta följa de här frågorna. 16 (S) replik: Jag vet inte om och jag alltid är överens när vi diskuterar olika frågor. Jag tycker själv att vi inte är det, men är vi faktiskt överens om den viktiga lagstiftning som vi diskuterar och ska votera om . Invändningarna från Datainspektionen och Justitiekanslern stämmer ändå till eftertanke. De handlar ju om att värna den personliga integriteten, och det är jätteviktiga frågor. har vi en borgerlig regering i allians, men det är viktigt att det parti som har regeringstaburetten fokuserar särskilt på hur uppföljningen och utvärderingen ska gå till. Lite orolig blir jag när säger att vi får se hur det blir och jag märker att skakar på huvudet och bekräftar att det är lite löst i kanten. Därför tycker jag att min fråga är viktig. Det är oerhört viktigt att vi nu får en utvärdering av regeringen som är kraftfull och verkningsfull så att vi har ett bra underlag när vi ska återkomma till den här lagstiftningen utgång. Jag hoppas att det blir lite mer kött på benen och att det blir en kraftfull utvärdering. 17 (C) replik: Du har naturligtvis rätt i att vi inte alltid är överens, . bråkar vi lite om vem som är mest överens om de saker vi tycker är viktiga, men vi har ofta diskussioner i ganska positiv anda angående samverkan, innovation och annat. Så är det – det här beslutet innebär i stort att när det gäller uppföljningen och utvärderingen har vi förtroende för att regeringen gör på rätt sätt. Det är jag fullkomligt trygg i, och faktum är att det är även du, , fullkomligt trygg i. Annars hade ju du yrkat på att skulle kräva att få tillbaka ärendet – vilket du inte gör, för vi yrkar ju på samma sak. Vi kan återigen och den här gången vara överens om att vi har förtroende för att regeringen gör det här på ett klokt sätt. 18 (KD): Jag slänger mig direkt in och försöker hjälpa till att svara på replikväxlingen med . Regeringen har tillsätt en utredning som kommer att följa det här arbetet . Den kommer att följa det noggrant utifrån vad som har sagts i remissvaren från bland annat Datainspektionen. Där känner jag mig helt trygg. I ärende efter ärende efterfrågar vi politiker forskningens resultat. När vi vill söka lösningar på framtidens och samtidens problem vill vi ha forskningsresultat. Vi vill ha mer kunskap. Alltför ofta finner vi att forskarna svarar under förutsättning att eller om de här premisserna gäller så stämmer det här. Vi behöver gå vidare och säkerställa den kunskap som vi ska utgå från. Det är framtidens utmaningar för varje forskningsgrupp och varje forskare. För att forska behövs verktyg. Det har vi. Vi har jättemånga duktiga forskare med geniala hjärnor som verktyg – om vi så ska kalla det – för att få fram den yttersta av kunskaper. Men vi behöver också dataunderlag om det område som ska beforskas, och det är detta dataunderlag som vi nu diskuterar och som betänkandet handlar om. Att systematiskt samla in data så att vi kan följa trender är en nödvändighet om vi vill motverka allvarliga sjukdomar – allt till förmån för vår befolkning och människors väl och hälsa. Det här betänkandet gäller i hög grad projektet som ligger på i samarbete med , , och . Där har man haft sådana register. Vad som stoppade det hela var dagens regel om att man i princip ska ha en specifik frågeställning för att man ska få upprätta sådana register. Problemet är att vi inte känner till alla frågeställningar från början. Ofta innebär ny kunskap att nya frågeställningar uppkommer, och man behöver gå vidare. Därför behövs nya regler för hur man ska få använda registren. Hela den här proceduren tycker jag är spännande. Datainspektionen säger nej, och projektet får därför delvis upphöra till dess att man har gått igenom reglerna. I mycket hög grad har man under remissbehandlingen funnit att nya regler är lämpliga. Då får vi möjlighet att fatta beslut om detta i riksdag. Det handlar om nya regler för viktig forskning som vi alla behöver. Tänk bara på hjärt- och kärlsjukdomar. Vi skulle kunna spara massor med människors liv och hälsa genom att fortsätta med denna forskning och få fram, som vi hoppas, bra medel för att motverka dessa sjukdomar. Förslaget är alltså att vi ska kunna använda personuppgifter till forskning. och högskolor ska få skapa registerunderlag för forskningsprojekt om arv och miljö och vad detta betyder för uppkomsten och utvecklingen av olika typer av sjukdomar och för människors hälsa i övrigt. Personuppgifterna i dessa register ska få samlas in enbart om personen i fråga har gett sitt aktiva samtycke, och uppgifterna ska raderas på begäran. Personuppgifter som inte direkt kan kopplas till en enskild person ska sedan kunna lämnas ut till konkreta forskningsprojekt som har godkänts vid en etisk prövning. Detta tycker jag är mycket tillfredsställande. Vi är överens med Socialdemokraterna. Vi är överens om att detta är viktigt för samtidens och framtidens forskning. Regeringen har som jag sagt tillsatt en utredning om förutsättningarna för registerbaserad forskning, och därför kommer den förändring som vi fattar beslut om och som vi debatterar nu att gälla enbart . Uppföljningen ska ske på ett genomgripande sätt innan vi permanentar något. Lagen ska gälla från till och med . Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. I detta anförande instämde (KD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §.) 14 § medfinansiering av statlig sjöfartsinfrastruktur betänkande 2013/14:KU2 medfinansiering av statlig sjöfartsinfrastruktur (prop. 2012/13:153) föredrogs. 19 (MP): Vi ska nu diskutera medfinansiering av statlig sjöfartsinfrastruktur. Låter det spännande? Ja, det är det. har vi sett en utveckling i där de statliga angelägenheterna, infrastrukturen – vägar, järnvägar och annan infrastruktur – i allt större utsträckning ska finansieras av kommunerna och regionerna. Detta är en utveckling som kan vara bekymmersam. Staten tar ett steg tillbaka och kräver att kommun- och regionpolitiker, som normalt har ansvaret för skola, sjukvård, äldreomsorg och sådant, också ska ta ansvar för att bygga järnvägar eller åtminstone vara med och betala – att ställa upp med kulorna, så att säga. Vad innebär då detta att statliga angelägenheter i allt större utsträckning läggs över på kommuner och regioner, som får betala? En risk är att vi får felaktiga prioriteringar. Vi kan få en utveckling där det som byggs och som det satsas på inte är det som verkligen borde byggas. Det kan innebära att vi inte längre har ett långsiktigt perspektiv på vad som är det viktiga att göra i för att vi ska få en bra infrastruktur med järnvägar och vägar som fungerar. Vi kanske får en närsynt infrastrukturpolitik i stället för en utveckling där de långsiktigt viktiga behoven kommer först. Några som har sett just denna typ av problem är , som gjorde en granskning av denna utveckling där kommunernas medfinansiering diskuterades. Man kom fram till att det finns stora brister i den politik som den borgerliga regeringen har drivit och som mer och mer blir att kommuner och regioner ska vara med och pröjsa. Det finns stora problem. Det är kanske inte den gemensamma samhällsnyttan som kommer i första hand, utan det blir de projekt och de kommuner som har gott om pengar, där det finns resurser och stålar att ställa upp med. De kommuner och regioner som har det lite sämre ställt och är lite fattigare får inte vara med på tåget – i vart fall inte på det nya tåget och den järnväg som byggs. Den seglats som regeringen styr in på ska också in i sjöfarten. Det steg som vi nu diskuterar innebär att kommuner och regioner också ska få den goda möjligheten att vara med och betala för sjöfartsinfrastrukturen. Då handlar det om anläggande av allmänna farleder som staten ansvarar för – alltså inte hamnar och sådant, för där är det redan kommuner och regioner, framför allt kommuner, som har ett stort ansvar och får stå för kostnaderna. ska man också ut på havet och kunna vara med och ansvara för att anlägga allmänna farleder på gemensamma vatten. Jag tror att det finns stora problem. Jag tror som . I stället för att vi har en stat som försöker se till det gemensamma, långsiktiga och bästa och att vi har kommuner som ställer upp och ser till att vi har en bra skola får vi kommuner som får vara med och betala för infrastrukturen, till järnvägar, till sjöfart och till andra saker, och som sedan inte riktigt har de pengar som behövs för att vi ska kunna ha en bra skola. Risken långsiktigt är faktiskt att vi får felaktiga investeringar i infrastrukturen. Vi får inte de rätta satsningarna, som vi får en för dålig skola. Det slutar med att vi sitter här i och pratar om hur vi ska kunna se till att de dåliga kommunerna sköter skolan . Det är vi själva som med ena handen tar pengarna från kommunerna för att de ska betala det som staten borde sköta, och det gör att de sedan inte har de resurser som krävs för att finansiera skola, sjukvård och äldreomsorg. Det är i alla fall den typen av problem som jag tycker att man mycket allvarligt ska fundera på innan man tar ytterligare steg på den här vägen, som handlar om att kommunerna ska vara med och betala infrastrukturen. Därför yrkar jag bifall till reservationen, som säger att vi inte ska ta det här steget . 20 (S): När jag skrev mitt anförande trodde jag att jag skulle vara först, så nu kommer jag att säga exakt samma sak som . Men eftersom han är en klok man ska det nog inte vara så svårt. I detta betänkande behandlas regeringens propositionen medfinansiering av statlig sjöfartsinfrastruktur men också två motioner som väckts med anledning av propositionen. En av dessa motioner kommer från oss socialdemokrater. Vi föreslår att man ska avslå regeringens förslag och att man inte ska göra den här ändringen, med andra ord att man inte ska tillåta kommunerna att vara med och medfinansiera sjöfartsinfrastruktur. En förändring i kommunallagen skedde 2009 för att ge kommunerna möjlighet att medfinansiera byggande av väg och järnväg som staten ansvarar för. Vi socialdemokrater röstade även emot den förändringen, då man vältrade över kostnader på kommunerna som staten har ansvar för. vill man alltså utvidga det här. Vi socialdemokrater anser att satsningar på vägar, järnvägar och vattenfarleder ska styras utifrån nationella behov, på en samhällsekonomisk grund, och inte av enskilda kommuners och regioners ekonomiska styrka och möjlighet till politisk påtryckning. Det statliga ansvaret för en sammanhållen planering och utbyggnad av infrastruktur riskerar att påverkas negativt av regeringens förslag. Det här har också sagt, utan att regeringen har tagit notis om det. Man har sagt i rapporten av statlig infrastruktur att den medfinansiering som regeringen redan tillämpat uppvisar klara brister. Bland annat har vissa kommuners och regioners vilja till medfinansiering gjort att mindre samhällsekonomiskt lönsamma projekt har fått förtur framför mer samhällsekonomiska och lönsamma projekt. Det innebär, precis som sade, att resursstarka kommuner får sina önskemål om infrastruktursatsningar tillgodosedda, men de resurssvaga kommunerna får det inte. Man hamnar alltså som kommun i en utpressningssituation. Medfinansiering – annars blir det ingen infrastruktursatsning. kan kommunerna lämna bidrag till anläggning av allmänna farleder som staten ansvarar för genom så kallad förskottering, men det innebär att staten måste betala tillbaka de pengar som kommunerna lånar ut. luras man in i en fälla genom att gå med på förskottering. En bit in i satsningen får man reda på att de inte kan fortsätta att exempelvis muddra en hamn om man inte medfinansierar. Det innebär att man tvingas att ta över statens ansvar utan att få pengarna tillbaka. Den föreslagna utvidgningen av medfinansieringen i det här lagförslaget är någonting som regeringen redan lurat in kommunerna i och som vi i nu ska skapa förutsättningar för och göra lagligt i efterhand. I en artikel i står det att redan bidrar med 86 av 271 miljoner. I finns avtal om att ska stå för 70 och för 10 miljoner. Men ingen lagändring är gjord när det gäller sjöfartens infrastruktur. Farlederna är statliga. Kommunerna får inte betala. Och vi ska sitta här i och rösta om ett lagförslag . Detta innebär att och drivit på kommunerna att gå utanför sina rättigheter. sitter de i den så kallade rävsaxen. Och detta ska vi rätta till i efterhand. Att övervältra kostnader från staten på kommunerna minskar möjligheterna för kommunerna att utföra sina åtaganden. Kommunalskatt och landstingsskatt är faktiskt till för vård, skola och omsorg. Det ska också vara en hög kvalitet. 218 kommuner i det här landet har redan höjt skatten för att klara dessa kärnverksamheter. Att vi, som i det här förslaget, nu ska vältra över ytterligare kostnader på kommunerna, trots , kommer bara att ta utrymme från bland annat äldreomsorg, skola och annan viktig verksamhet. Jag vill med detta sagt yrka avslag på propositionen och bifall till vår reservation vad gäller medfinansiering av statlig sjöfartsinfrastruktur. 21 (M): Det här betänkandet gäller, som sagts tidigare, regeringens proposition medfinansiering av statlig sjöfartsinfrastruktur och två motioner som har väckts med anledning av propositionen. Förslaget innebär att de regler som gäller för statliga vägar och järnvägar utvidgas till att också omfatta viss sjöfartsinfrastruktur. Och det innebär en möjlighet att göra undantag från det krav på anknytning till kommunens eller område som finns i 2 kap. 1 § kommunallagen. Förslaget innebär också att reglerna för redovisning av bidrag till statlig infrastruktur även ska omfatta bidrag för medfinansiering av anläggande av allmän farled. De nya bestämmelserna föreslås, som sagt, träda i kraft . betänkande gäller den konstitutionella och kommunalrättsliga frågan om undantag från de allmänna bestämmelser om statlig infrastruktur som finns i kommunallagen. Huvudsyftet med förslaget är att skapa neutrala regler för investeringar i närliggande trafikinfrastruktur.