prot · H009112 · 2013-05-28 00:00:00 — Det är mycket tydligt var står. I den delen har jag sagt att vi bara fortsätter en svensk resa som inleddes av regeringar före min. Men vi har bidragit med att ytterligare förstärka våra svenska styrmedel och att driva positionerna, ungefär som de såg ut. Vi har i de flesta fall dessutom växlat upp dem jämfört med hur de såg ut . Det är inte där problemet sitter. Problemet sitter mycket mer i det jag försökte beskriva. Jag skulle vilja säga att just nu är problemet det faktum att fossilbränsleanvändning nu återkommer i delar av marknaden. Det är inte bra att vi backar när vi faktiskt i flera hänseenden har flyttat fram positionerna, för det vill jag ändå säga att vi har gjort. Jag har sett en framflyttning av förnybart, av styrmedel och av reduktioner i som jag snarare saknar i andra delar av världen. Vi ska vara oroade just för den här närtida utvecklingen, för den är i fel riktning. Det tycker vi, tror jag, oavsett partifärg i denna riksdag. 14 (FP): Även jag vill tacka statsministern för återrapporteringen. Jag vill fråga om och ha synpunkter på den fjärde delen, som var uppe, nämligen skattedelen. Jag tror för min del att det är viktigt att Europeiska unionen arbetar med detta, så att Europeiska unionens alla länder inte kan vara ett skatteparadis. Jag har förstått att två länder, och , har särkrav i det här avseendet. Min första fråga gäller hur statsministern bedömer detta. Vilka möjligheter finns det att gå vidare så att alla länder kommer att omfattas av detta? Jag hörde i och för sig att som står utanför är ett särproblem i närheten. Men antog , just när statsministern var borta, tror jag, skatteavtal med och samt informationsavtal med och . Det är dags att flytta hem pengarna från , med andra ord. Jag tror att den geografiska spridningen på det här, som vi ser, visar vikten av att vi arbetar intensivt också med finansiella frågor utöver att vi behöver pengarna här hemma så att vi undviker att det kan bli skatteparadis långt borta. Jag vill fråga statsministern hur han bedömer att vi kan gå vidare med detta, för det tror jag är en viktig fråga när det gäller att ha sammanhållning inte bara i utan också i hela . 15 Statsminister (M): Utgångspunkten är att kapital är flyktigt. Det går att flytta över gränserna. Det är rent nödvändigt att det går att göra det. Annars skulle våra stora svenska industriföretag inte kunna finansiera sig och i realiteten inte kunna fungera som de exportföretag de är. Den som tror att vi löser detta genom att stänga in våra kapitalsystem nationellt kommer i princip att se hela den svenska industribasen och grunden för vår välfärdsfinansiering erodera. Det är alltså inte svaret. Vi har att leva med detta rörliga och flyktiga kapital. Då är det egentligen två saker vi diskuterar. Vi diskuterar de individer och företag som helst inte vill betala någon skatt alls. För detta har det funnits skatteparadis och öar dit man kunnat föra över pengar. Avsikten är att helt undgå beskattning. Här har tagits viktiga steg, närmast historiska, skulle jag vilja säga, för att bryta upp denna möjlighet att faktiskt undandra stort kapital från beskattning. Det bygger väldigt mycket på att automatisera, byta information och få länder att införa krav på olika former av beskattning. Eftersom det är en global fråga kapital är flyktigt är det viktigt att ordförandeskapet i G8, alltså , också betonar detta i den globala familjen. Det kan inte bara bli som gör detta. Man kan, som sagt, placera sitt aktiekapital också i andra delar av världen. Och i förlängningen av det vi har diskuterat för vi nu diskussionerna på det sättet. spelar roll, för det är ett av de länder i som har den största finansiella industrin. , och är ju tungviktarna när det gäller finansindustri i . Och är det landet helt utanför EU och möter en konkurrens där andra har helt andra typer av regelsystem riskerar det att bli kvar som en ö med andra regler än vad som gäller för övriga . Det är väl känt att väldigt mycket av kapital, från både företag och individer, finns just i . Alltså spelar det väldigt stor roll att också blir en del av detta. Det är egentligen det som och har sagt. De tycker att det här är rätt utveckling. De står också bakom slutsatstexterna. Men man måste säkerställa att det gäller att inte länder får bli kvar med helt andra villkor. Och det är ju vår avsikt att gå i den riktningen när det gäller . Sedan finns det en annan aspekt av detta. Det handlar om dem som trots allt vill betala skatt. Då handlar det om att konkurrera om det kapitalet, och då har vi olika baser och olika skattesatser för företag och individer. Det är mer av en öppen konkurrens, men den letar sig också in i våra diskussioner. Men det är det här första, framför allt, som vi har lärt oss att agera gentemot. 16 (FP): Tack så mycket, statsministern! Detta med är helt riktigt. Men även har samma karaktär med 22 gånger större banksektor än hela bruttonationalprodukten. Det är ett mycket speciellt fall där. Men vi har också sett inom EU som har haft väldiga finansiella problem beroende på att man har attraherat kapital som det egentligen inte har funnits någon verksamhet för. Jag tror för min del att det är viktigt att EU går före, om det går att använda det uttrycket, och ser till att det inte blir sådana här öar där man kan placera kapital, där de inte är ordentligt verksamma i tjänste- och varuproduktion. Jag skulle vilja ställa en fråga till statsministern med anledning av det som han säger om . Jag inser också att detta är nyckelfrågan i just . Vad finns det för möjligheter för Europeiska unionen att gemensamt agera i frågan om ? 17 Statsminister (M): Som är känt står utanför EU, men det är ett land som i delar det har vi också sett när det gäller och en del andra länder ändå väljer att följa väldigt mycket av regelverk som växer fram inom Europeiska unionen. betydelse är av den arten att detta också är helt centralt för G8 och den globala ansträngningen när det gäller hur vi ska nå fram kring detta. Det måste helt enkelt ske i dialog och samtal med ledande befattningshavare i . Det har också, vill jag återigen påpeka, gått i precis den riktningen, att det öppnar upp och att man också är med i automatisering kring informationsutlämning. Jag delar helt uppfattningen att det inte bara är isolerat till . nämner två närtida exempel som vi också har att förhålla oss till, och . Det är ett av skälen till att nu diskuterar en gemensam banktillsyn, just för att säkerställa att vi blir bättre på att detektera problem som är relaterade till finansiell sektor och att vi hittar metoder för att gemensamt kunna agera. Vi kan titta i vår egen närhet, på det isländska exemplet. Det var också en ekonomi där bankomslutningen var större än landets samlade bnp. Får man då problem i sin banksektor välter det hela staten. Det är klart att för detta måste vi ha metoder att skydda oss. Det handlar om motståndskraft och vägar att hantera bankfallissemang, som alltså inte bara vi kan ställa krav på här i . Det spelar också roll för oss att andra länder har det antingen nationellt eller att vi har gemensamma översynsmöjligheter på europeisk grund. Det är ju kärnan i vad bankunionen nu syftar till att komma fram till. Det är fler steg kvar att ta, men det är just för att möta det inbyggda problem som följer av att vissa länder har mycket stor exponering till finansiella marknader. 18 (C): Tack, statsministern, för återrapporten! har, som bekant, i många årtionden varit väldigt engagerat i miljö- och energifrågorna. har också miljöministerposten och har traditionellt haft den posten i borgerliga regeringar samt har ett djuplodande engagemang som går långt ut bland gräsrötterna i frågorna. Därför är vi särskilt glada att de skrivningar som ligger kvar betonar hållbarheten i energifrågorna. finns en annan parameter i ungefär samma skrivningar som handlar om priset på den energi som produceras, för den enskilde konsumenten och i allra högsta grad också för industrin. Jag ställde frågan inför detta möte om huruvida det skulle uppkomma en diskussion om de tullar man nu diskuterar att införa på solpaneler, från i detta fall , som är billigare än de europeiskt producerade, där man använder Europeiska unionen som skapa ett protektionistiskt system som i slutändan leder till att färre konsumenter kommer att ha råd att skapa sig en grön, egen elproduktion hemma på sitt eget tak. Min första fråga är alltså om det uppstod någon sådan diskussion. har också varit väldigt drivande i hela diskussionen om införandet av koldioxidskatter, vilket vi kan se har varit ett bra medel för att minska de svenska utsläppsnivåerna. I de andra europeiska länderna finns det varianter på systemen men ingen i närheten av att ta ut så pass höga skatter som vi gör i . Vi tror för vår del att en kombination av handel med utsläppsrätter och tydliga koldioxidskatter som driver produktionen bort från sådant som tillför växthusgaser till sådant som är betydligt renare är en välkommen väg. Vi vill inte se att Europeiska unionen inför gemensamma koldioxidskatter. Däremot finns det all anledning att i ett gemensamt forum som rådet diskutera hur man kan göra för att uppnå någon typ av konkurrensneutralitet i detta. Där är vår ingång att de andra länderna bör införa sådana system och göra dem tyngre för att svenska industrier och konsumenter inte ska straffas ut på grund av att vi är bättre och miljövänligare. 19 Statsminister (M): Det är väl känt att industriell ekonomi väldigt ofta handlar om skalekonomi, alltså helt enkelt om att få fram produktion med så pass stor volym att det i sig blir prissänkande. Det har vi sett på väldigt många områden. Det som har skett här är att , som, ska man minnas, fortfarande har en energibalans där strax av deras energianvändning är kolbaserad och därmed bidrar med gigantiska utsläpp till klimatpåverkan, vid sidan av detta i sitt jätteland nu har inlett en omfattande produktion av solpaneler i volymer som naturligtvis överstiger vad någon annan kan åstadkomma. Därför får man på plats just sådana skalfördelar som den typen av produktion ger, och detta söker man sig nu in på europeiska marknader för att kunna exportera. Det som då händer är att den lokala produktionen av solpaneler runt om i helt plötsligt märker att det är svårt att priskonkurrera. Då blir det som alltid en diskussion om vi nu ska införa tullar för att, som det heter, skydda vår egen produktion, eller om vi på något annat sätt och i öppen konkurrens ska försöka lösa detta. Föga förvånande delas i synen på detta. Vi har något större medlemsland som här liksom så ofta förut företräder en protektionistisk linje, medan vi tillhör den del av familjen som menar att frihandel i grunden är svaret, och vi får i så fall möta detta med att bli ännu mer konkurrenskraftiga eller försöka hitta en grund för egna skalfördelar. I grunden är det ju bra om tyngre växlar över till solenergi och använder det inhemskt för att trycka tillbaka sin kolanvändning. Vi hade ingen längre diskussion om detta på , men i förarbetena inför detta är det mycket tydligt att vi här har en åsiktsskillnad som tenderar att återkomma, för nu ska vi också sitta och diskutera kommande upplägg för frihandelsavtalsförhandlingar bland annat med . Vi vill också gå vidare med olika delar i , och , och den här typen av frågor dyker upp även där. Sanningen är alltså att här finns en oenighet som vi inte har löst ut. När det gäller detta med CO2-skatt vill jag återkomma just till betydelsen av att jobba med prismekanismer som också återspeglar klimatpåverkan. Forskarna säger att det är det mest effektiva. står som ett av exemplen på att det förändrar ekonomin. Problemet är att det alltid mer politiskt populära och närliggande är att gå bort från styrmedel som styr via priset till att i stället övergå till skattesubventioner av olika slag. Då delas det ut till det som är mest populärt, och i värsta fall skattesubventionerar man till och med fossilbränsleanvändning. Allt det där har vi i . Men vi försöker med våra exempel att tala för CO2-skatter och olika styrmedel, och det har också jag har suttit som regeringschef varit fler länder som har infört sådana än som var fallet när vi började. Men det går långsamt, och det är på mycket låga nivåer jämfört med var till exempel har lagt sin CO2-skatt. Det är små steg i rätt riktning, men mycket mer skulle behöva göras. 20 (C): Tack, statsministern, för ett tydligt svar vad gäller diskussionen om det som kan verka som en liten fråga om solpaneler men som egentligen är mycket större, vilket även statsministern var inne på, nämligen synen på frihandel. Antingen kan man rädas en produkt som kommer från någon annan del av världen, eller så kan man välja att se fördelarna också för inhemsk elproduktion och en omställning till ett grönare samhälle. Diskussionen kring skatter tenderar kanske att vara lite annorlunda i de nordiska länderna än i övriga . Jag tror att vi i generellt, egentligen oavsett parti, har en lite större samsyn än vad många andra länder har i synen på vad skatter kan komma att uträtta som ett styrmedel, till exempel bort från fossila bränslen. Skulle det kunna vara en öppning i en diskussion att påtala det faktum att vi har klarat god ekonomi i jämförelse med andra länder och en betydligt bättre arbetslöshetsstatistik, även om det finns mer att göra, detta trots att vi egentligen har en ganska stor konkurrensnackdel i produktionen och för konsumenter eftersom vi har högre CO2-skatter? 21 Statsminister (M): Det ärliga svaret är att jag upplever att det fanns mer av en politisk jordmån för detta . Det är egentligen inte så konstigt. var väldigt pådrivande inför och på plats i , eftersom vi har en klimatutmaning som vi måste ta på större allvar. Alla måste vara redo att ta sin del av både ledarskap och åtaganden och kan också sägas ha gjort det via de legalt bindande reduktionsmålen. Sedan kom finanskris och lågkonjunktur, och i stora delar av är egentligen den enda efterfrågan som politiker stöter på: Se till att energipriserna är låga, för vi har inte råd! Det är tyvärr väldigt ofta där det börjar. Jag ska kunna värma mitt hem, jag ska kunna använda energi, och blir räkningen för hög till följd av fattigdom och små ekonomiska marginaler upplever jag att jag inte klarar mig. Den reaktionen och det synsättet har vridit mycket av den här debatten. Det syns också i slutsatstexten här att en utgångspunkt för att alla 27, snart 28, länderna ska kunna prata om det är att man säger att energifrågan måste kopplas till hur tillväxt och jobb ska kunna säkras. Det vill säga, för väldigt många länder är utgångspunkten inte hur vi med prismekanismer får uthållighet i vår ekonomi, alltså tillväxt, och minskad klimatpåverkan. Vi kommer att behöva återkomma till detta. vi är naturligtvis inte det enda landet är ett exempel på just detta: Vår ekonomi växer kraftigt, och minskar vår utsläppspåverkan. Hur har det varit möjligt? Jo, för att vi använder i princip alla de olika former av styrmedel som forskare och andra påvisar att man ska använda och på högre nivåer än vad andra gör. Jag kommer därför absolut att ta mitt ansvar och säga detta. Vi har senast trott att vi skulle få en CO2-skatt i , och jag tror att även signalerade det. Men det kom inte på plats. De får inte stöd. De får inte igenom det i sina parlament av olika skäl, och detta är ändå länder som letar efter tillkommande finansieringsmöjligheter. : Det finns också en bakomliggande rörelse som säger att ja, vi bejakar allt det här om det blir EU-baserat, om det blir EU-styrda skatter som finansierar EU-systemet. Problemet är ju, vilket också påpekade, att det inte är vår svenska position. Vi har inte det synsättet att vi vill ha ett överstatligt skatteuttag. Det försvårar ibland för oss när det gäller att vara pådrivande. Vi ska dels säga att vi inte vill ha det på EU-nivå, dels att andra ska införa det nationellt. Då tappar man några av sina vänner, för att vara helt rak. 22 (V): Tack för redogörelsen, ! Jag tror att en förutsättning för egentligen all utveckling är att man vill prestera bättre. Jag tycker inte riktigt att den insikten finns hos den när det gäller klimatpolitiken. Jag tycker att här har gett uttryck för att han över lag är väldigt nöjd med den svenska klimatpolitiken, uttryckt i klimatmålet att vi ska minska våra utsläpp till 2020. Då ska man komma ihåg att en tredjedel av den utsläppsminskningen gör regeringen genom att köpa billiga utsläppskrediter i andra länder. Det här är ett förfarande som har kritiserats av miljörörelsen och av oberoende forskare. Det är nämligen väldigt svårt att bedöma vilken klimatnytta man egentligen får genom uppköpen av dessa billiga utsläppsrätter. Just nu förhandlar man inom EU om nya mål till 2050, att man ska minska utsläppen . har lagt fram ett förslag om att allt det här ska göras inom EU:s gränser. Man ska inte tillgodoräkna sig uppköp i andra länder. Det är någonting som dess värre motsätter sig. Jag skulle vilja fråga statsministern om statsministern tycker att det finns några begränsningar för hur stora uppköp man kan göra av billiga utsläppsrätter för att tillgodoräkna sig sitt nationella klimatmål. Min andra fråga rör utsläppshandelssystemet. Vi vet att det i praktiken inte fungerar. Det är billigare att släppa ut ett ton koldioxid än att köpa en kaffe på stan. Inför toppmötet frågade jag statsministern om han var beredd att ta upp frågan om vikten av att reformera utsläppshandelssystemet. Gjorde statsministern det? Jag frågade också om statsministern var beredd att ta upp den här frågan med sina moderata kolleger i som sänkte ett progressivt förslag från . Har statsministern tagit upp den frågan med i ? 23 Statsminister (M): När det gäller den svenska klimatpolitiken har som sagt fastställt att vi har ett reduktionsmål om . Det är korrekt att en tredjedel av detta förutsätts göras via resurseffektiva investeringar i fattigare delar av världen. Jag har suttit i förhandlingar med fattiga afrikanska stater som inte vill något annat än att få resurser för att kunna göra klimatomställningar i sina respektive länder. Det är bara att ställa frågan till världens väljare: Tror ni att det finns resurser till allt? Eller fråga svenska väljare: Är det så att allt ska gå till på marginalen allt dyrare insatser för att bara reducera utsläpp i ? Vi kan få ett läge där det vi åstadkommer i kräver medan det i en fattig del av världen kostar . Är då , och förmodligen också Socialdemokraternas och , svar att det alltid är som gäller? Det är alltid det dyrare som vi kan göra i , det är aldrig till stöd för det som kostar i en fattig del av världen. Jag skulle inte bara vilja säga att jag stöder att den här typen av funktioner ska finnas, jag skulle vilja hävda att världen inte kommer att klara klimatutmaningen därför att det inte kommer att fungera resurseffektivt med mindre än att rikare delar av världen finns till stöd för klimatomställning i fattigare delar av världen. Jag vet precis vad deras alternativ är. Det har de berättat för mig: Vi har fattigdom, vi har sjukdom, vi har stora problem med att människor inte har egna hus och får mat för dagen. Tror ni att vi kan använda våra resurser till klimatomställning när vi har den här typen av problem? Därför säger de: Ni måste finnas till stöd för detta, annars kommer det inte att gå. Det tycker jag ska vara en bärande del av klimatpolitiken. Det vore väldigt intressant om det redovisades vad rödgröna partier menar i sin kritik av att vi har ett 40-procentsmål med en tredjedel som går till internationella investeringar. Vad menar ni gemensamt att vi ska ha i stället? Vi har ju val . Tala om för väljarna vad ni har tänkt och vad det kostar! Det går att räkna på. Jag har hört att ni pratar om , kanske ännu högre mål, och att allt ska vara inhemskt. Det går att räkna på detta. Ni har inte de här pengarna i er budget. De finns inte. Ska det vara någon ordning i politiken får man så att säga stå lite också för att man föreslår något som går att räkna på, och sedan får vi ställa resurser mot varandra. Det kommer inte att vara det enda vi får frågor om i valrörelsen. Pensionärer, barnfamiljer, sjukvården, välfärden, jobbpolitiken det är en lång lista med saker som vi ska diskutera. Och de rödgrönas besked verkar vara: Allt ska till klimatet. Stå för det då! Föreslå det, så ska vi jämföra. Där är vi inte . Därför tycker jag att det är lite svårt att förstå den här kritiken. Jag tycker att vi ska berätta att vi står längst fram. Över tid är det dessutom flera regeringar av olika partifärg som har byggt ut den här svenska modellen för att minska klimatpåverkan. Jag tycker att vi ska gå vidare på den vägen. När det gäller det som har skett i har jag tidigare svarat på den frågan. Jag vill också understryka att det inte var med i återrapporteringen från därför att det naturligtvis inte har diskuterats, utan det har kommit fram på annat håll i samhällsdebatten. De specifika frågor som ställs har egentligen inte heller varit uppe, för det var inte i sig ett klimattoppmöte. Återigen, det är vi som för in klimatresonemang och begär att få en tidtabell. De andra anser att det har handlat om energi. De vill huvudsakligen diskutera hur vi ska transportera fossila bränslen. Om vi inte tar in att det här är olika förstår jag om folk inte begriper varför vi pratar förbi varandra. De andra för inte diskussionen på det här sättet. Hur ska vi transportera fossila bränslen till lägsta möjliga pris och få stöd i de infrastrukturinvesteringarna av andra skattebetalare än våra egna? Det är huvudfrågan för de flesta. 24 (V): Jag tycker att det mycket väl faller inom ramen för det här att lyfta fram behovet av att reformera EU:s utsläppshandelssystem, eftersom man talar om behovet av en väl fungerande koldioxidmarknad. Jag tror att det är ett direktcitat. Det var också det som statsministern anförde tidigare. Låt mig bara säga, , att vi i har finansierat ett nytt additionellt klimatbistånd. Utvecklingsländerna vill inget hellre än att vi i den rika världen ska ta vårt historiska ansvar för våra utsläpp och att vi ska minska våra utsläpp så att de inte drabbas av våra utsläpp. Därutöver ska vi hjälpa de länder som drabbas av våra utsläpp med att ställa om sina samhällen. Det gör vi med ett additionellt klimatbistånd, alltså med nya pengar. Jag kan berätta att vi har finansiering för det. Vi sänker inte skatter på samma sätt som ni gör. Vi höjer koldioxidskatten i linje med Klimatberedningens förslag och så vidare. Vi har en väldigt genomtänkt klimatpolitik. Det går att välja i politiken. Då väljer vi klimatet, och vi väljer välfärden i . Det är vår politik. 25 Statsminister (M): Det är alldeles utmärkt, men det är åtta partier i den här . Ingenting av det du föreslog finns i Socialdemokraternas budget. Till slut måste man också få ihop det med någon annan. Det är så svensk politik ser ut numera. Det är inte bara vad vi själva vill. Vi måste vilja det med någon annan också. Det är det väljarna har sagt: Vi vill ha många partier. Då får vi ta ansvar genom att gå ihop. Det är det vi gör gemensamt som blir regeringspolitik. Jag står här och försvarar hela regeringens politik. Då måste oppositionen så att säga formera en oppositionens hela politik. Annars blir det att vi har lite här och vi har lite där, en diversebox. Alla kan hitta någonting. Ingenting av det går att genomföra. Men vi ska återkomma till det. Det är väl mer för och höst kanske. 26 (KD): Tack, statsministern, för redogörelsen! kom fram till en del viktiga slutsatser för att stödja konkurrenskraft, sysselsättning och tillväxt i Europeiska unionen. Att bekämpa skatteundandragande, skattebedrägeri och aggressiv skatteplanering med överföring av vinster mellan moder- och dotterbolag är en stor utmaning nationellt, inom EU och globalt. Åtgärder för att utöka det automatiska informationsutbytet på EU-nivå och på global nivå kommer att prioriteras. Det är ett mycket välkommet initiativ från .