prot · H10937 · 2013-11-29 00:00:00 — 1 § Anmälan om sammansatt utrikes- och försvarsutskott Från sammansatta utrikes- och försvarsutskottet hade följande promemoria kommit in: Sammansatt utrikes- och försvarsutskott 1 bil. och försvarsutskottet har jämlikt riksdagsordningen 4 kap. 8 § i separata beslut överenskommit att genom deputerade i sammansatt utskott gemensamt bereda propositionen 2013/14:33 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan (ISAF)ochframtida deltagande i Natos utbildningsinsats (RSM) i samt eventuella följdmotioner. Till deputerade och suppleanter i det sammansatta utskottet har utsetts de i bifogade förteckning upptagna riksdagsledamöterna. Det sammansatta utskottet, som benämns Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU), har vid konstituerande sammanträde utsett följande presidium: (M), ordförande (S), vice ordförande utrikesutskottet kanslichef försvarsutskottet Bilagan hade följande lydelse: Ledamöter och suppleanter i sammansatta utrikes- och försvarsutskottet (UFöU) Ur utrikesutskottet Ur försvarsutskottet Ledamöter (M)(S) (S) (M) (S) (M) (M) (S) (S) (S) (M) (FP) (C) (KD) (MP) (SD) (V) SuppleanterSuppleanter (S) (M) (FP) (M) (S) (S) (S) (S) (KD) (C) (SD) (S) (V) (M) (M) (MP) (M) Promemorian lades till handlingarna. 2 § Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM26 Standardiserad mervärdesskattedeklaration KOM(2013) 721 till skatteutskottet 3 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:131 Till Interpellation 2013/14:131 kontor i av (S) Statsrådet avser att besvara interpellationen . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:132 Till Interpellation 2013/14:132 Arbetsmiljöarbetet av (S) Statsrådet avser att besvara interpellationen . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor som inte kan ändras. (M) Enligt uppdrag och rättschef Interpellation 2013/14:164 Till Interpellation 2013/14:164 Rättvisa forskningsförutsättningar vid alla lärosäten av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor. Interpellation 2013/14:165 Till Interpellation 2013/14:165 Avskaffande av utbildningsbidraget och stipendiefinansieringen av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor. Interpellation 2013/14:166 Till Interpellation 2013/14:166 Basresurser till forskning vid alla lärosäten av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemang och resor. 4 § Svar på interpellation 2013/14:155 om WTO 1 Statsrådet (M): har frågat mig hur jag avser att agera i fallet och vissa andra utvecklingsländer som önskar skydda inhemsk livsmedelsproduktion och om jag avser att verka för att de ska kunna göra det inom ramen för WTO-förhandlingarna. Han har vidare frågat om jag avser att verka för att miljöhänsynen ska stärkas inom WTO. Slutligen har han frågat om jag avser att offentliggöra alla dokument kring WTO-förhandlingarna, inklusive den svenska förhandlingspositionen. Tryggad livsmedelsförsörjning är en mycket viktig fråga. Diskussionerna i ger en bättre förståelse för roll i utvecklingsländernas strävan att se till att den egna befolkningen har tillräckligt med mat. Frågan om global livsmedelsförsörjning har stått högt på den internationella dagordningen . Öppna marknader och handel är en viktig faktor för att länder runt om i världen ska kunna få tillgång till den mat som behövs. Det finns också ett behov av ökad jordbruksproduktion i utvecklingsländerna. Däremot är omfattande handelsstörande stöd inte rätt väg att trygga livsmedelsförsörjningen. Sådana former av stöd är kostsamma och långsiktigt ineffektiva samt riskerar att påverka andra utvecklingsländer negativt. Vad gäller förslag specifikt anser att det vore fel att tillåta obegränsat handelsstörande stöd. Den kompromiss som diskuteras i i form av en tillfällig så kallad fredsklausul är bra. Fredsklausulen innebär att WTO-medlemmar inte kan påbörja tvister med anledning av utvecklingsländers handelsstörande jordbruksstöd för offentlig lagerhållning som syftar till att trygga livsmedelsförsörjningen. Det är viktigt att notera att även en rad utvecklingsländer är skeptiska till fredsklausulen, eftersom de är oroliga för att stödprogram i andra utvecklingsländer allvarligt ska störa deras marknader och därmed deras livsmedelsförsörjning. Negativa effekter på världsmarknaden av handelsstörande stöd är desamma oavsett om det är de utvecklade länderna eller utvecklingsländer som subventionerar. Det tenderar att ibland glömmas bort. I jordbruksförhandlingarna som helhet finns förslag om att utvecklingsländer ska få undanta ett antal produkter som är särskilt viktiga för livsmedelsförsörjning och landsbygdsutveckling från tullsänkningar. Ett annat förslag med samma syfte är möjligheten att tillfälligt höja tullarna om stora importkvantiteter strömmar in. Det är dock viktigt att dessa möjliga undantag ges transparenta och förutsägbara kriterier för att minimera de handelsstörande effekterna, i synnerhet för att undvika störningar i handel mellan utvecklingsländer. Miljöfrågorna ingår redan som en del i Dohaförhandlingarna. Fokus i förhandlingarna rör borttagande av tullar och andra handelshinder på miljövaror och tjänster. Tyvärr har dessa förhandlingar, liksom inom många andra förhandlingsområden, stått helt still . diskuteras Apecländernas överenskommelse om liberalisering av 54 miljövaror och möjligheten att föra in denna i WTO. Detta skulle ske genom förhandlingar om ett plurilateralt avtal. är drivande inom EU-kretsen, eftersom vi i frånvaro av en multilateral lösning ser detta som ett sätt att lösa upp dödläget på miljöområdet och komma i gång med förhandlingar. Vi vill dessutom se att fler produkter ingår samt även tjänster och icke-tariffära handelshinder. Regeringen informerar löpande om läget i WTO-förhandlingarna och den svenska förhandlingspositionen. Så skedde inför ordinarie FAC handel. Tjänstemän från UD informerade även näringsutskottet om förhandlingsläget i WTO . Jag träffade näringsutskottet i går och kommer att informera inför det särskilda extra FAC handel som äger rum i anslutning till . Ett antal riksdagsledamöter kommer även att delta i den svenska delegationen vid ministermötet. har även företrädare för fackföreningar, näringslivsorganisationer och andra intresseorganisationer fått information inom ramen för den referensgrupp som UD bjuder in till. 2 (V): Jag tackar handelsministern för svaret på min interpellation. Det är bra att vi kan ha den här debatten innan WTO-förhandlingarna på börjar . Jag vill understryka att handel mellan olika länder ofta är någonting väldigt bra. Men ibland framställs frihandel som ett mål i sig, överordnat alla andra intressen. Då tycker jag att vi börjar få en del problem. Jag vill att mycket av den här debatten ska handla om just det. Det kan bli så att olika intressen hamnar i konflikt med varandra. Jag har tagit upp exemplet , en delstat i , som ville stimulera förnybar energi och skapa lokala jobb inom den sektorn. Det här var någonting som och sedan också EU tyckte illa om. Man drog och inför WTO:s tvistlösningsmekanism och sade att detta stod i strid med frihandeln, och man vann. har därför tvingats avbryta den delen av sitt program för förnybar energi. har gjort något liknande med . vill i sitt omfattande program för solenergi särskilt gynna lokal produktion av solenergi. anser att deras bolag missgynnas av det och har därför dragit inför WTO. Det finns också exempel på länder som har dragit inför WTO därför att lagstiftat om att man bara ska sälja cigaretter i blanka paket utan någon reklam. Det här är exempel där vi har miljö och folkhälsa i den ena vågskålen och frihandelsprinciperna i den andra. Jag skulle vilja veta vilken den position i sådana här frågor egentligen är. Min och hållning är att vi måste se till att uppvärdera miljön och folkhälsan. Det är innehållet i politiken som är det viktiga, inte formen, som jag anser att frihandeln är. finns ett konkret förslag från och en mängd andra utvecklingsländer. De vill ha möjlighet att främja livsmedelsäkerheten till exempel genom offentlig lagerhållning av livsmedel och att man ska kunna subventionera vissa baslivsmedel, ge rabatter på mat och sådana saker. Som jag förstått det hela – och det hörde vi också av svaret – är det någonting som EU och inte tycker om. Man driver mot utvecklingsländerna att de inte ska få göra på det viset. Det är helt uppenbart, , att vi har frihandel, som är viktig, i den ena vågskålen. Men är inte rätten till mat, som är i den andra vågskålen, viktigare? Vi kanske borde tänka på hur vi själva agerar. EU och har enorma jordbrukssubventioner. Vi gör egentligen precis samma sak som utvecklingsländerna vill göra. Vi vill garantera vår egen livsmedelsproduktion. inrättade EU någonting som kallas för en krisreserv för jordbruket på som ska rycka in och subventionera europeiska jordbruksföretag vid allvarliga marknadskriser. Borde vi inte först, , åtminstone sopa rent framför egen dörr innan vi går till utvecklingsländerna och kräver att de ska avreglera sin livsmedelsproduktion? 3 Statsrådet (M): Till att börja med tror jag att vi kan vara överens om att frihandel inte utgör någon mirakelkur för utveckling. Men det är ändå en förutsättning för långsiktig tillväxt, utveckling och möjligheter till fler jobb. Dessutom visar historien att inget land har någonsin lyckats få bättre tillväxt bakom stängda dörrar än genom öppen handel. Med det sagt vill jag tillägga att miljö, folkhälsa och viktiga delar ska gå hand i hand med handelspolitiken. Det är precis därför som har varit väldigt drivande när det handlar om miljövaror och miljötjänster. Det tror jag att är väldigt väl medveten om. Vi försökte jobba för det när det även då var ministermöte i . Tyvärr hade vi inte så många EU-länder med oss den gången. Men har skaran växt. Jag hoppas på att vi kommer att nå framåt i de frågorna. Det är oerhört viktigt att vi får tullsänkningar och att vi tar bort icke tariffära handelshinder på både miljövaror och miljötjänster just för att människor lättare ska kunna välja gröna alternativ. När det handlar om att sopa rent framför egen dörr är inte det land som har varit för jordbrukssubventioner. Även det tror jag att är väldigt medveten om. Vi jobbar tvärtom för att ta bort så många jordbrukssubventioner som det bara är möjligt. Därför är det väldigt glädjande när vi nu tittar på det förhandlingsmandat som vi har mellan och . Där har gått in utan några begränsningar. Man har öppnat för att också förhandla om jordbruket. Det kommer att bli långa, tuffa och svåra förhandlingar. Det vet vi. Det finns länder i som är betydligt mer protektionistiska än inte minst när det gäller jordbruket. Det har vi sett historiskt i andra förhandlingar. Jag har ändå förhoppningar om att vi ska kunna sänka subventionerna och öppna mer för jordbruket. Vi ska kunna gå i bräschen för det. Om vi kräver det i Doharundan och i ett multilateralt avtal är det också rimligt att vi tänker på samma sätt när det handlar om ett bilateralt avtal. När det mer specifikt gäller handlar det om statliga program som köper in jordbruksprodukter för lagerhållning i syfte att trygga livsmedelsförsörjningen. Det är precis här som en av knäckfrågorna ligger inför mötet i . Man vill också att försäljning av jordbruksprodukter till fattiga konsumenter till subventionerat pris ska undantas WTO-reglerna om maximala tak för handelsstörande stöd. Vi har kommit med ett förslag till kompromisslösning. Det innebär att WTO-medlemmar inte kan ta sådana program till WTO:s tvistlösning även om landet i fråga överskrider sina åtaganden för handelsstörande stöd. ska förhandlingar också vidare ske om en permanent lösning. 4 (V): Jag börjar med och många andra utvecklingsländer som vill garantera rätten till mat. Rätten till mat måste vara viktigare än frihandel. säger att det finns en kompromiss om att de ska få göra det . Men efter det ska de uppenbarligen inte få göra det längre. Jag har ett kompromissförslag till dig, . Kan vi inte göra så att vi ser till att vi sopar rent framför egen dörr? Vi tar bort EU:s jordbrukssubventioner. Vi tar bort den bisarra krisreserven på 30 miljarder, som är nyinrättad och som har röstat för eftersom det är en del av EU:s budget. Vi tar bort allt det först. Sedan kan vi tala med utvecklingsländerna om vikten av att liberalisera handel med jordbruksprodukter. Tycker du att det är en bra idé, , att vi i sopar rent framför egen dörr innan vi ska pådyvla utvecklingsländerna någonting? Det saknas någonting i resonemang när säger att vill stärka miljödimensionen inom frihandeln. Sättet vi vill stärka det på är att vi vill ta bort tullar och tariffer på 54 miljövaror. Det kan nog vara ganska bra. Men det handlar också om alla de fall där miljö och folkhälsa står i strid med frihandel, . Tycker du att det är rimligt att inte ska få införa en lag om att man ska ha blanka cigarettpaket utan reklam på? Tycker du att det är rimligt att ska kunna dra inför WTO därför att man vill främja lokalt producerad solenergi? Här menar jag, statsrådet , att vi har artikel 20 i . Man skulle kunna se till att artikel 20 i stärks och blir tydligare. Kopplat till artikel 20 i finns det också formuleringar om att man kan vidta handelsstörande åtgärder om det är bra för djur, folkhälsa och miljö. Men det måste göras på ett icke-diskriminerande sätt, och det får inte vara ett dolt handelshinder. Man kan i praktiken säga att man då har slagit undan fötterna för artikel 20. Jag vill veta om den driver några fler sätt för att stärka miljö- och folkhälsodimensionen inom WTO. Vad anser handelsministern specifikt om möjligheterna att utveckla artikel 20? Det kanske inte kan ske just inom , men man kan lyfta upp det i ett annat . Jag skulle också vilja veta mer angående den svenska förhandlingspositionen. nämner att hon har haft överläggningar med näringsutskottet inför , och det är jättebra. Inför alla toppmöten har regeringen en förhandlingsposition. Där står det vad regeringen tycker i de viktigaste frågorna. Jag undrar kort och gott: Avser att offentliggöra förhandlingspositionen så att vi riksdagsledamöter, journalister och andra intresserade kan få ta del av den och få den i ograverat skick så att vi kan läsa hela förhandlingspositionen och vet vad regeringens position är inför ? Ifall jag kontaktar ditt departement efter den här debatten, , kommer det att lämna ut hela den svenska förhandlingspositionen till mig, till journalister och till en intresserad allmänhet? Det vill jag veta. 5 Statsrådet (M): Jag är övertygad om att frihandel ger bättre möjligheter till mer mat till fattiga länder. Det är väldigt viktigt just för fattiga länder att öppna för det. Vi har sett flera kriser och bakåt kris i eurozonen. Vi har finanskris, och vi har också haft en livsmedelskris. I den frågan stängde man landet för risimport och risexport. Det gjorde inte livet bättre, utan tvärtom. Jag är helt övertygad om att ökad frihandel också är en nyckel till mer mat till världen. Det är viktigt att fattiga länder kan både exportera och importera livsmedel tillsammans med en hel rad andra varor – ihop med flera andra faktorer som vi inte ska ta upp i denna interpellationsdebatt. Men jag vill i alla fall säga ordet äganderätt, för det är en viktig del i . När det gäller förslag för EU tycker jag absolut att det låter vackert att vi tar bort våra subventioner för jordbruket. Men vi måste också inse att vi lever i en verklighet där detta inte är rimligt eftersom det finns flera andra EU-länder som inte är beredda att sträcka sig så långt. Jag tror inte på att man ska göra saker och ting i en specifik ordning så att EU måste ta bort sina subventioner först för att vi sedan ska kunna kräva det av någon annan. Man kan dra parallellen även till förhandlingarna i Doharundan. Om vi inte klarar av att förhandla ett multilateralt avtal ska vi inte heller ha något bilateralt avtal, tycker några. Jag håller inte med om den åsikten. Jag tror att det är viktigt att försöka få fler bra avtal på många platser i världen mellan regioner och mellan länder, för vi har helt enkelt inte råd eller tid att vänta. Vi behöver mer frihandel , och när vi ser att Doharundan står helt stilla måste vi också engagera oss på andra håll. Det har vi också gjort, till exempel mellan och där vi redan har ett avtal. EU–och EU–är pågående, och har vi avslutat ett frihandelsavtal med . Jag önskar att vi skulle kunna göra det också med fler utvecklingsländer, för det är utvecklingsländer som allra mest behöver detta. Jag kan försäkra att vi har drivit och driver frågan om ökad grön handel i WTO, och vi tittar även på det i bilaterala förhandlingar med andra länder. Vi analyserar alla möjligheter till en ökad grön handel. Dessutom ställer vi oss naturligtvis bakom möjligheten att skydda folkhälsan inom ramen för handelspolitiken. Vi har inte några meningsskiljaktigheter där. Vad gäller offentliggörande finns alltid möjligheten att begära ut handlingar enligt offentlighetsprincipen. Jag kommer att offentliggöra detta för de riksdagsledamöter som följer med. I går beslutade vi att näringsutskottet får ta del av förhandlingspositionen. Det är fritt fram också för att ta del av detta. 6 (V): Jag skulle vilja börja med EU och det här med att sopa rent framför egen dörr. säger att det låter som en bra idé, men att vi lever i en verklighet där många krafter inom EU inte vill sopa rent framför egen dörr och avveckla våra subventioner till jordbruksindustrin. Men det är den verklighet som många utvecklingsländer också lever i. Man måste väl ändå säga att det i deras situation är ännu mer befogat att skydda sin produktion av mat eftersom det finns miljontals med människor som svälter i många länder. Jag får inte riktigt ihop det här, . Hur kan du tycka att det är rimligt och okej att vi åker till och säger åt , , och en mängd andra länder att de ska avreglera sin livsmedelsproduktion och att de inte får ha stöd för att garantera livsmedelssäkerheten? Sedan säger vi: Men vi i EU jobbar på det. Vi vet inte när det blir, men det blir . Tycker du att det är rimligt? Jag tycker inte att det håller, . Jag tycker också att det är viktigt att komma ihåg att det finns många utvecklingsländer som har avreglerat tullar, tariffer och andra saker på just livsmedel. Det gjorde man . är ett konkret exempel. Där tog man bort sina tullar på ris. blev landet helt översvämmat av statssubventionerat ris från . De miste sin lokala produktion helt och hållet. Sedan sköt priserna i höjden –2007, och då blev det en livsmedelskatastrof i landet. Det är därför saker som livsmedelsförsörjning, miljö och folkhälsa måste kunna överordnas frihandelsprincipen. Jag skulle önska att var en starkare kraft i just denna fråga. Jag vill tacka för debatten; jag tycker att den har varit upplysande på många sätt. Jag önskar lycka till i förhandlingarna på . 7 Statsrådet (M): Låt oss börja med eftersom både och jag är ytterst medvetna om att om godtar det kompromissförslag som föreligger kommer det också att bli bättre beslut på . Man ska också komma ihåg att är ett stort land. Deras politik kan också skada mindre, fattiga länder. Som jag sade inledningsvis i mitt interpellationssvar handlar detta inte bara om att det är de utvecklade länderna som vill se denna kompromiss. Även utvecklingsländerna är oroliga för det förslag som självt vill ha. De minst utvecklade länderna har betydande undantag och kommer fortsättningsvis att ha det. De har i princip fritt tillträde till EU:s marknad. När det handlar om jordbrukssubventioner vill jag också säga att det ser bättre ut än det gjorde . Men vi har naturligtvis fortfarande jobb kvar att göra när det gäller vårt eget jordbruk inom . Ingen är gladare än jag om fler gör som och lyfter denna fråga, gärna också i de länder som är allra mest emot att ta bort detta. Jag tror att vi är väl medvetna om vilka de länderna är också inom . Vi behöver vara en trovärdig partner när vi är ute och förhandlar olika frihandelsavtal. Jag vill poängtera att i de förhandlingar som vi nu för med andra länder diskuteras hur vi stimulerar till att använda mer gröna varor, tjänster och teknologier. Vi tittar också på hur utvecklingsländer kan få bättre tillträde till fler marknader för att få en ökad frihandel, för att få bättre tillväxt och för att få möjligheter till jobb. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellation 2013/14:93 om mobiltäckning 8 Statsrådet (C): har frågat mig om jag ser ett behov av att alla ska kunna nå 112 och vilka insatser jag i så fall avser att vidta för att mobiltäckningen åtminstone ska vara lika bra som . Bra mobiltäckning i hela landet är mycket viktigt. Allt fler är vana vid att snabbt ha tillgång till alla tjänster och all information bara en knapptryckning bort. Att ha bra mobiltelefoni kan vara det som avgör om man kan driva ett företag eller tvingas lägga ned. Det kan vara det som avgör om man kan ringa 112 när det krisar och få hjälp eller inte. Vi har mycket bra mobiltäckning i mot bakgrund av hur glesbefolkat landet är. Det gäller i första hand på platser där människor bor och vistas. Mycket av den goda täckning som finns har åstadkommits genom operatörernas försorg på basis av användarnas efterfrågan. Tendensen är att näten löpande byggs ut och förtätas. Nätet i 450-bandet har mycket god yttäckning, och enligt , , lever operatören upp till täckningsvillkoren inbegripet mobil telefonitjänst. Vi skulle tycka att det vore bra om telekombolagen tog fram fler bra och användarvänliga terminaler som gjorde att det enklare gick att ringa på 450-bandet. Det finns ingenting i tillståndet som skulle förhindra detta. Det är dock inte regeringens sak att ha synpunkter på hur terminalerna ska se ut, och därför kan vi inte heller ställa några sådana krav. Även om vi har vant oss vid att för det mesta ha täckning är det värt att komma ihåg att det aldrig går att fysikaliskt garantera täckning på en viss plats med mobiltelefoni. Det beror på att det finns så mycket som påverkar täckningen: hur många som använder nätet , fysiska hinder, skog, berg och dalar, väder, väggar eller byggnadsmaterial som blockerar radiovågorna. Regeringen arbetar brett för att skapa nödvändiga förutsättningar för fungerande mobilkommunikation i hela landet. För att underlätta och skynda på utvecklingen har regeringen tagit tre viktiga initiativ för att ytterligare förbättra mobiltäckningen i . För det första ska PTS arrangera regionala dialogmöten runt om i landet i syfte att underlätta frivilliga lösningar och utbyggnad av mobilnäten genom ökad samverkan mellan operatörer och exempelvis länsstyrelser, landsting, kommuner och samverkansorgan. För det andra ska PTS samla in detaljerad information från operatörerna över hur utbyggnaden av deras respektive mobilnät fortskrider och utifrån det återkomma med en långsiktig plan för hur mobilnät kan byggas ut ännu mer. För det tredje ska PTS tillsammans med utreda och föreslå hur informationen och tillsynsmöjligheterna kan förbättras vad gäller operatörernas täckningskartor, annan information om täckning samt mobiltelefonernas egenskaper. PTS och ska alltså se över de alternativ som finns för att förbättra konsumenternas möjligheter att få relevant information om täckning. PTS har också inlett ett samråd med marknaden kring den framtida användningen av 450-bandet efter det att nuvarande licenser löper ut. I betänkandet En myndighet för alarmering konstateras att i jämförelse med många andra länder har haft en väl samordnad alarmering. Grundläggande styrkor har enligt utredningen varit det gemensamma nödnumret och samordningen av larmbehandlingen i alarmeringsbolaget .