prot · H10916 · 2013-10-22 00:00:00 — Jag tror att det finns fler exempel där vi i lugn och ro måste följa upp hur fungerar. Jag ska inte ge mig in i diskussionen om definitionen av vad som är en parlamentarisk kommitté, utan den frågan får ministern och förhålla sig till. Jag kan dock konstatera att i de utredningar som pågår finns det en del nyckelord: kartlägga tillämpning, översyn av bestämmelserna om genomförande av detaljplan, kartlägga och analysera, redovisa, utvärdera, utarbeta vägledande underlag och så vidare. Allt detta visar ju vad syftet är: att få till en bra tillämpning av lagstiftningen i verkligheten. Det är där lösningen ligger för att korta byggprocesserna. Vi har ett tydligt delat ansvar när det gäller just den här biten. Staten ska se till att det finns ett regelverk, och kommunerna ska kunna tillämpa det på ett bra sätt. Vi har statliga myndigheter som ska kunna ge hjälp på vägen i den frågan. Jag tror att vi ska jobba mycket med tillämpningen och inte fokusera så mycket på att förändra lagar i detta läge. 40 Statsrådet (KD): När jag tillträdde den här posten gjorde jag ganska snabbt två konstateranden. Det ena är att vi har byggt för lite i jämfört med alla andra länder . Vi har ett långsiktigt, strukturellt problem i . Det andra är att i våra tillväxtorter är problemet tillgången till byggbar mark i attraktiva lägen. Hur får vi fram marken så att den kan börja bebyggas och är detaljplanelagd, som den måste vara? Där har kommunerna ansvaret, och vi måste hjälpa kommunerna att få fram en snabbare process, både för att det ska gå fortare och för att minska kostnaderna och öka konkurrensen. Detta har präglat vårt arbete. Den nya lades fram efter ungefär arbete i riksdag och regering. Vissa bitar var dock inte tillräckligt utredda eller hade utelämnats i utredningsarbetet. Dem har vi gett oss på, och vi har gett oss på att ytterligare försöka effektivisera utredningen. Vi har bit för bit tagit upp frågor som vi har identifierat och som kommuner, byggföretag, och andra aktörer har påpekat och jobbat med dem. Vi har tillsatt olika typer av utredningar och myndighetsuppdrag för att så snabbt som möjligt få fram ett bra underlag för beslut. Vi har lagt fram en del förslag, både i budgetpropositionen och i propositionen till , och vi kommer att lägga fram ett antal förslag och . Bland annat kommer vi att lägga fram en proposition om ungdomar och bostäder och hur vi exempelvis kan bygga billigare studentbostäder. Min fråga till är: Vad är det vi ska utreda? Ska vi undvika att lägga fram de förslag som snabbt kan bli verklighet i avvaktan på en ny parlamentarisk utredning som ska gå igenom alltihop en gång till? Är det några nya frågor vi ska utreda i den här parlamentariska utredningen? Ge gärna förslag på dem. Som redan vet är jag ganska beredd att vända på varje sten och ta initiativ till nya utredningar om det finns behov av det. Men vilka propositioner och förslag av dem vi har utrett ska vi strunta i att lägga fram för ? Ska vi skjuta upp dem och förlänga genomförandetiden i avvaktan på en parlamentarisk beredning eller utredning som skissar på? Vilka områden är det vi ytterligare ska utreda? Jag skulle gärna vilja höra det. Jag har inte hört några konkreta förslag. Jag försöker läsa era motioner. Det finns bara allmänna ordalag. Jag har försökt lyssna på , både nu och tidigare. Jag får inte fram vad det är vi ska utreda ytterligare eller exakt vad det är vi ska göra. Vad ska vi avstå från att lägga fram för av regelförenklingar, av snabbare planprocesser, av att bygga billigare bostäder för ungdomar och studenter? Vilka av de förslagen ska vi skjuta upp i avvaktan på den utredning som vill ha? Konkreta besked på den punkten lovar jag att titta igenom och återkomma med besked om, men jag har inte sett dem . Det är vad det handlar om: Man måste identifiera konkreta förändringar. Sedan kan man inte bara prata om dem och beskriva problemet, som vi är ense om, utan man måste också lägga fram konkreta förslag på hur man förändrar verkligheten så att det får praktisk effekt. Det är det som jag har fokuserat på, och kommer successivt att få ta ställning till allt fler förslag under kommande i syfte att råda bot på de tjugoåriga problem som brottas med. 41 (S): Jag förstår att den här diskussionen är lite jobbig för regeringspartiernas företrädare. Den är inte så kul. I , där jag bor, har det under den här mandatperioden byggts 168 studentbostäder. Och så gör ni reklam i tunnelbanan och säger att snart har ni byggt 6 000 lägenheter. Jag vet inte riktigt vad jag ska säga. Det får ju vara någon måtta på hur mycket ni stoltserar och tror att ni kan ge väljarna en lite annan bild av hur det ser ut än hur det är i verkligheten. Jag fattar att det är jobbigt. har det tufft på bostadsmarknaden. Det drabbar dem som inte har någonstans att bo, men det drabbar också hela landet. Hela förlorar på att vi inte har en fungerande bostadsmarknad och inte kan dra nytta av de möjligheter till jobb och tillväxt som skulle kunna ha. Det är väl här någonstans som skiljelinjen går: i synen på hur man hanterar regeringsmakten. Jag kommer tillbaka till det. Det här är ju en regering som på bostadsområdet har spottat ur sig utredningar. Det kan inte finnas något ideologiskt avståndstagande från att bereda saker inom , ge uppdrag till myndigheter eller utreda utanför. Bostadsministern har en lista på hemsidan på alla de uppdrag och utredningar som har i gång för tillfället. Jättebra – det finns säkert en hel del att plocka där. Jag kan räkna upp några: vägledning för skyddsavstånd mellan bostäder och anläggningar för djur, certifiering av installatörer för små anläggningar, bestämmelser för hushållning med markresurser, göra eurokoder tillgängliga, EU-transnationellt samarbetsprogram. Det finns väldigt många utredningar. Jag har väldigt svårt att förstå varför det är så att just när det handlar om att ta ansvar för att få saker gjorda, att sätta sig ned och bilda en majoritet i kammare, är det helt plötsligt omöjligt att gå vidare med det instrumentet. Det är det första. Det andra handlar om hur man handhar regeringsmakten. I har vi , precis som har sagt, haft minoritetsregeringar. Det har inte varit något konstigt. har kunnat regeras starkt med minoritetsregeringar – som naturligtvis har sökt brett stöd i kammare. Man kan inte regera utan majoritet i kammare. Då söker man det stödet, ibland hos , ibland hos . Under krisåren var centerpartisterna modiga och orkade stå upp. Man söker ett brett stöd för att kunna regera . Skillnaden med den här minoritetsregeringen är att man gör precis som man gör när det gäller näringspolitiken och bostadspolitiken: Man tror att man klarar sig bäst själv. Det funkar inte så i ett litet land som . Vi behöver hjälpas åt. Vi behöver samarbeta. Det syns tydligt att inte klarar att stå starkt när var och en själv försöker göra sin egen lilla verkstad. Därför handlar det inte om vad jag tycker att man borde göra eller om vad bostadsministern vill se över. kammare, en majoritet av de folkvalda ledamöterna i , har beslutat att vi vill gå till verkstad. Vi vill hjälpa regeringen att ta ansvar för bostadspolitiken. Det är så man agerar som ansvarsfull riksdag när en minoritetsregering inte klarar av att agera som ansvarfull regering. Min fråga kvarstår: När tillsätts kommittén, och varför tillsätts den inte? 42 (M): När man diskuterar principer för hur man ska få saker och ting att bli verklighet och hur man ska få förslag att gå igenom i riksdag låter det som säger lite märkligt. Hon representerar en ganska spretig opposition med fyra olika partier, och det enda som de verkar komma överens om är just att stoppa förslag. De gånger oppositionen har samlat majoritet i den här typen av frågor har det handlat om att stoppa saker och ting. Det är sådant man har lyckats skapa majoritet för. håller ett anförande och säger att det inte är tillräckligt många studentbostäder som byggs. Hon tar upp siffror och säger att det måste bli många fler. Hon gör det i en debatt som utgår från en interpellation som säger att den proposition som kommer och som ska underlätta för att få fler studentbostäder och göra det billigare ska läggas i byrålådan och utredas igen. Av precis det här skälet tycker jag att debatten blir obegriplig. Vi kanske har liknande utgångspunkter när det gäller ambitioner, men det finns en sak som skiljer. När det gäller många av de saker som vi behöver se över – alltifrån riksintressen som kan stå i vägen till att det ska bli lättare att bygga i städer, bullerregler och liknande – är det nog oklart om det finns en majoritet hos oppositionen, för där har man väldigt olika uppfattningar. Men i stället för att skapa osäkerhet och konflikt för konfliktens skull borde man börja ge besked om hur man faktiskt ser på innehållet i politiken. 43 (FP): Vi kommer oftast tillbaka till ordet bostadspolitik. diskuterar vi , men den måste sättas in i ett större sammanhang. Den är en del av bostadspolitiken. Sedan alliansregeringen tog över 2006 har det varit en tydlig inriktning på att skapa en fungerande bostadsmarknad. Jag vet inte när vi kan säga att vi senast hade en fungerande bostadsmarknad här i landet, men målsättningen nu är att skapa en där man inte efteråt behöver råda bot på felaktigheter med subventioner. Det är ju en typ av plåsterpolitik. Om man inte har en fungerande bostadspolitik får man kompensera det med subventioner. Detta är en tydlig inriktning, och där har en viktig roll. Jag blir lite förundrad när förminskar värdet av utredningarna. Man kan läsa upp dem på olika sätt. En enskild del – till exempel certifiering av elektriker, som det nämndes något om – löser ju inte bostadsbristen, utan den är kanske bara en oerhört liten bricka i det hela, men det är trots allt en del av det hela. Man måste se saker och ting i deras sammanhang. var inne på att det finns mycket annat viktigt som pågår, till exempel samverkan med . Vi har sett över strandskyddet, och arbete med bullerproblematiken pågår. Vi ska inte sticka under stol med att buller är ett jättesvårt problem att lösa. Man kan säga att man ska tåla buller, men de facto är buller inte hälsosamt, och då spelar det egentligen ingen roll vad man tycker och tänker om buller i övrigt. Det pågår väldigt mycket utredningar, och många av dem har redan blivit klara. finns det en parlamentarisk kommitté när det gäller regionplanering. Vi kommer nog att få en god utveckling av detta. 44 Statsrådet (KD): Det är intressant att lyssna på den här diskussionen och höra bristen på tydliga besked från Socialdemokraterna om vad de vill. Enligt säger att de inte ska ha några förslag, utan det är bara regeringen som ska ha det. Ja, det har vi i regeringen. Vi har en mängd olika förslag. Vi bereder dem. Sedan kommer detta om en parlamentarisk beredning för att få saker och ting gjorda. Utredningsväsendet är till för att ta fram ett underlag som sedan ska remitteras. Sedan ska det bli regeringsberedning och propositionsskrivande, och sedan ska det till . Sådan är ordningen i . Jag blir inte riktigt klok på vad menar. Den parlamentariska verkar ena stunden vara en utredning som ska ta fram nya förslag, men nästa stund verkar den vara en parlamentarisk beredning, ett slags propositionsskrivande med alla partier inblandade. Det är en form som inte har praktiserats så mycket i . har valt en regering, och regeringen lägger fram förslag. Så sitter man i utskott och diskuterar vad man tycker, och så lägger oppositionen fram motförslag. Det är den normala ordningen. Vi ställer gärna upp. Vi har haft otaliga informationsträffar, både med hela utskottet och med olika partier som varit intresserade av det. Vi kan säkerligen göra det ännu bättre. Vi kommer gärna till civilutskott och för samtal. Ett antal förslag kommer att hamna på bord. Frågan är om de ska landa på bord enligt utsatt tidsplan, eller ska vi förskjuta dem och bereda dem ytterligare? Den frågan bör svara på. Det är ju ganska intressant för oss att veta var vi har Socialdemokraterna på den punkten. Vill Socialdemokraterna, andra partier eller hela utskottet ha mer information om vad vi håller på med, så säg bara till! Vi ställer gärna upp. Vi kan komma till er, och ni kan komma till oss. Vi diskuterar gärna olika utredningsförslag och deras innehåll. Men vi är som sagt beredda att gå till med konkreta förslag för att vi ska kunna få så mycket som möjligt i kraft så snabbt som möjligt. Det pratas mycket om bristen på bostäder. Det är inte svårt att instämma i den problembeskrivningen. Det gör vi ständigt och jämt, för det är en akut brist. Men vet vi att nya bostäder i , särskilt i , kan ta mellan sex och att få fram därför att planprocessen är så omständlig. Det man gör får inte effekt utan först . Det är ett av våra stora problem. Varför har vi så långa planprocesser jämfört med andra länder? Det är precis därför vi riktar in oss på att underlätta för kommunerna att komma fram snabbare. Sedan måste kommunerna ha höga ambitioner, men vi måste se till att processen är sådan att kommunerna kan jobba på ett snabbt och effektivt sätt. Det handlar om en mängd olika saker: instansordningar, handläggningstider och hur hela regelverket för planprocessen är utformat. Där har vi mycket höga ambitioner att leverera förslag som flyttar fram positionerna. Därmed är inte sagt att det inte finns ännu mer att göra. Det finns också flera utredningar som kommer att bli klara , exempelvis om instansordningen, om ägarlägenheter, om befintligt bestånd, om regionala planeringsnivåer, om svaga bostadsmarknader, om ekonomiskt utsatta grupper och om hyresrättens ekonomiska situation. Det är många utredningar och uppdrag till myndigheter som kommer att göra att vi även nästa mandatperiod kommer att ha en riklig reformagenda. 45 (S): Två propositioner är aviserade med smärre marginella förändringar. Man får faktiskt försöka hålla sig till sanningen och verkligheten. Hade man haft anlag för att vara konspiratorisk hade man faktiskt kunnat tro att regeringen valde att förhala de förändringar i som behövs just för att slippa ta ansvar för den låga produktionen och alltså kunna skylla den på . har jag inte sådant anlag, för då hade jag inte velat att man skulle snabba på planprocesserna. Vi har sträckt ut en hand och fått en hel riksdag att ställa sig bakom ett förslag för att ge regeringen verktyg och möjligheter att sätta i gång arbetet. Det hade man kunnat göra. Jag har under den här inte möjlighet att göra någonting annat än att konstatera att bostadsministern tycker att han gör ett så bra jobb att han, som bostadsminister för en minoritetsregering, har råd att tacka nej till en utsträckt hand över blockgränserna för att få ett strukturerat arbete kring planprocessen. Det är en planprocess som den här regeringen har ställt till – det ska man komma ihåg. Det var den här regeringen som införde den nya . Och som den sattes i sjön började man leta efter förändringar i den. Man tackar nej till den utsträckta handen. Men det är också så att ministern tycker att han gör ett så bra jobb att han till och med aktivt vägrar att genomföra av fattade beslut. Det handlar om att negligera det folkvalda parlamentets beslut om ett genomförande. Vi vill att det byggs fler bostäder. Vi vill hjälpa regeringen, för vi tror att det är bra för med fler bostäder. Det som krävs är politisk kraft, politisk vilja, mod och ork att ta ansvar. Och det är alldeles uppenbart att behöver en ny regering för att klara det. 46 Statsrådet (KD): Jag har här redovisat hur regeringen har reagerat på tillkännagivande. Vi har redovisat det i budgetpropositionen. får självklart analysera. Tycker man att regeringen har hanterat detta på ett nöjaktigt och rimligt sätt, eller har man några konkreta exempel eller förslag där man vill ha ytterligare åtgärder när det gäller just utredningsarbete? Jag välkomnar i så fall en sådan preciserad beställning. Det välkomnar vi. Vi är lyhörda för vad säger, men vi måste ju veta vad vill. Vi har svarat på det som var ganska allmänt hållet i förra betänkande och skrivningar på det här området. Återigen: kallar det smärre förändringar, det som kommer om någon månad kring ungdomsbostäder. Det handlar om att kunna bygga studentbostäder och ungdomsbostäder billigare, på betydligt fler platser, mer flexibelt och under betydligt enklare former. Det handlar även om att kunna bygga modulbostäder snabbare. Det är en rad olika typer av förändringar för att man ska kunna bygga fler ungdoms- och studentbostäder. Det kallar inte jag smärre förändringar. Jag kan också försäkra, även om det inte står i propositionslistan, att det kommer ytterligare propositioner. Det kommer att handla om hur vi ytterligare underlättar andrahandsuthyrning, om hur vi förenklar regelverket kring hela planprocessen och om bullerfrågor. Och många andra saker kommer att finnas med i de propositioner som sedan kommer , även om det ännu inte är utsatt exakt vilken dag de kommer. Det pågår alltså ett omfattande reformarbete, och alla som vill delta och diskutera de konkreta olika ämnesområdena är välkomna att höra av sig. Vi kommer självklart också att se till att och de olika partierna är välinformerade, så att vi kan skapa så breda majoriteter som möjligt. Jag tror att det finns ett värde i det. Jag delar helt den uppfattningen. Men en parlamentarisk som igen utreder någonting diffust tror jag inte är rätt metod. Det måste handla om konkreta saker. Jag efterlyste just de tydliga önskemålen från Socialdemokraternas sida, men inte heller fick vi dem. Överläggningen var härmed avslutad. Följande dokument anmäldes och bordlades: Propositioner 2013/14:22 Undantag från kassaregisterkrav vid obetydlig omfattning 2013/14:26 Förändringar av trängselskatten i med anledning av trafikleden och den nya stadsdelen /14:27 Vissa skattefrågor Motioner med anledning av prop. 2013/14:3 Läsa för livet 2013/14:Kr5 av m.fl. (V) 2013/14:Kr6 av (SD) 2013/14:Kr7 av i m.fl. (S) 2013/14:Kr8 av och (MP) med anledning av prop. 2013/14:17 Marknadsföring om modersmjölksersättning och tillskottsnäring 2013/14:MJ4 av m.fl. (S) med anledning av redog. 2012/13:ER1 Från delegation vid 2013/14:U4 av m.fl. (SD) betänkande 2013/14:UbU5 Minskade krav på dokumentation i skolan betänkande 2013/14:KrU2 Ny bibliotekslag 17 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:49 Ökningen av antalet dödsolyckor av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:50 Gruvnäring och regional tillväxt av (S) till näringsminister (C) 2013/14:51 Ojnare myr som Natura 2000-område av (MP) till miljöminister (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:61 Utvisning av barn födda i av (FP) till statsrådet (M) 2013/14:62 Det ryska stoppet för adoptioner till av (S) till statsrådet (KD) 2013/14:63 Utökning av antalet utbildningsplatser på av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:64 Användningen av Arbetsförmedlingens resurser av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:65 Muddring av inloppet till av (S) till statsrådet (M) 2013/14:66 Kvaliteten på verksamhetsförlagd utbildning (VFU) av (MP) till utbildningsminister (FP) 2013/14:67 Utbildning om funktionsnedsättning av (MP) till utbildningsminister (FP) 2013/14:68 Nedläggningen av för folkhälsovetenskap av (S) till socialminister (KD) 2013/14:69 FN:s resolution av (S) till utrikesminister (M) 2013/14:70 av (S) till utrikesminister (M) 2013/14:71 Framtiden för förstelärartjänsterna av (MP) till utbildningsminister (FP) Fråga 2013/14:61 redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . Övriga frågor redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 19 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Skriftligt svar på följande fråga hade kommit in: 2013/14:38 Angående banan Rågsveden–av (S) till statsrådet (M) Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 20 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.