prot · H00977 · 2013-03-13 00:00:00 — Man ska inte kunna ha kött från 16 olika länder i en lasagne. Jag vill göra det svårare att köpa en massa livsmedel från hela världsmarknaden, koka ihop det till någonting och sedan påstå att det är en viss sak ute i butiken. Däremot vill jag göra det lättare för de producenter som vill använda sig av mer närproducerade livsmedel. Det underlättar vi i allt väsentligt om vi ställer krav på obligatorisk ursprungsmärkning även på sammansatta varor. Jag vill också nämna reservation 6 om ett ökat skydd av vårt dricksvatten. från har redan tagit upp problemet med så kallad relining. Det handlar om att man sätter ett tunt plastfilter i rören med dricksvatten i våra hus och lägenheter. Än så länge är detta inte så utbrett. Jag tror att det är ungefär 3 000 lägenheter i som får dricksvattnet genom relinade rör. Men om vi inte gör någonting nu kan det här bli ett mycket stort problem , och det kommer att bli ett stort folkhälsoproblem eftersom bisfenol A är en farlig kemikalie som är hormonstörande. Vi i vill ha ett totalförbud mot bisfenol A. Vi tycker att det är färdigutrett och färdigbehandlat. Vi önskar att vi kunde få en bred enighet om det här i . Fram till dess stöder vi förslaget att vi åtminstone ska ha en myndighet som godkänner det material som kommer i kontakt med vårt dricksvatten. Jag vill understryka vikten av detta genom att nämna en ny undersökning som gjordes av Kemikalieinspektionen, och . De tog prover på dricksvattnet i 22 olika lägenheter i , och . I 8 av dessa 22 lägenheter hittade man bisfenol A i dricksvattnet. Det är förstås oacceptabelt. Man kan hänvisa till olika beredningar, utredningar och så vidare, men det är faktiskt viktigare att vi får stopp på detta. Relining är ingenting som vi behöver, utan det går att byta stammarna när de blir gamla. Därför behöver vi ett totalförbud mot bisfenol A, och vi behöver en ökad kontroll av kvaliteten på det vatten som vi dricker. 21 (M): I miljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU9, Livsmedelspolitik, behandlas sammantaget 39 motioner, och jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet. Äta bör man, annars dör man. Det är ett välkänt talesätt som påtalar livsmedlens centrala del i vår överlevnad. Det gör också att tillgången på livsmedel genom historien spelat en viktig politisk roll. Det är en roll som inte lär minska i betydelse med befolkningsökning och förändrat klimat. Vi ser hur vissa länder kämpar för livsmedelsförsörjningen, medan vi lever i ett land där problemet i stället är att vi slänger mat. I lägger vi en betydligt mindre andel av vår inkomst på livsmedelsinköp än vad vi gjorde . var andelen cirka dubbelt så stor som den är . Handeln pressar priserna hos leverantörerna , och de pressar i sin tur priserna hos producenterna. Anledningen är att vi konsumenter faktiskt ofta söker lägsta pris trots att vi säger att vi vill köpa kvalitet, svenskt och miljömärkt. Det gäller oavsett om vi handlar som privatpersoner eller som LOU-konsumenter. När jag har träffat livsmedelsföretag har de beskrivit denna press från handeln för mig. De berättar hur de inför kommande avtal kan få krav på sig att sänka priset på kött med till exempel per kilo. För att kunna nå detta krav får de sedan gå igenom allt från om det går att hitta billigare styckningsdelar till om det går att hitta billigare kött från andra länder eller om det till och med går att öka vattenhalten i köttet. Det är genom denna spiral som skandaler som den upptäckta hästköttsinblandningen i nötkött kan uppkomma. När priserna pressas och fler led och fler länder är inblandade är det lätt för kriminella att dra fördel av situationen. Eftersom det är många aktörer involverade vill jag också påstå att det är mångas ansvar. Inte minst har vi som konsumenter ett ansvar. Vi kan inte förvänta oss att betala för en begagnad och få en fullutrustad, ny Ferrari eller ens en . Däremot ska vi självfallet kunna förvänta oss att det som står på förpackningen är det vi faktiskt köper. köpte jag två förpackningar rökt skinka i min vanliga livsmedelsbutik hemma i . Den ena var det billigaste egenmärket, och den andra var ett alternativ med svenskt kött. Den billiga har ett pris på 64:50 per kilo, medan den dyra i stället kostar per kilo. Innehållsförteckningen på den ena lyder: Skinka av helmuskel , koksalt, antioxidationsmedel, druvsocker, stabiliseringsmedel, socker, kryddextrakt, konserveringsmedel, frivillig Svenskt-kött-märkning. Innehållsförteckningen på det andra alternativet lyder: Skinka av gris varav skinkbitar och mald skinka, vatten, salt, druvsocker, stabiliseringsmedel, animaliskt protein, vegetabilisk fiber, antioxidationsmedel, konserveringsmedel, rökarom, uppfött och slaktat inom EU. Ni kan kanske gissa vilken som var den billiga varianten. Förutom att vi riskerar att få sämre kontroll över innehållet i våra produkter när vi ständigt kräver sänkta priser riskerar vi att slå ut den svenska livsmedelsindustrin. När jag träffade lyfte de upp ett problem, nämligen att det inte går att endast köpa svenskt kött och ha i produkterna även om de skulle vilja. Det finns helt enkelt inte ett tillräckligt utbud i , eftersom många köttproducenter har fått lägga ned sin verksamhet. Vi har i många fall högre krav på svenska köttproducenter än vad övriga EU-länder har, för att inte tala om länder utanför EU. Om vi ställer högre krav på djurskydd i , vilket i sig är bra, måste vi vara beredda att betala för det också, vilket vi uppenbarligen inte är . Allt detta är något vi politiker måste ha i åtanke innan vi går in och reglerar ännu mer inom livsmedelsområdet. ökade antalet livsmedelsföretag i som antalet anställda minskade. Bland annat ser vi fler mindre företag som väljer att vidareförädla en produkt på gården och skapa mervärde. Ett exempel är Ängavallen i , som har valt att låta djuren växa upp på vegetarisk kost och leva i en naturlig miljö. De har eget slakteri, egen gårdsbutik, eget mejeri, eget bageri, restaurang och hotell. Ägaren, , är även Matlandetambassadör för under Matlandet . Visionen för Matlandet är att skapa tillväxt och nya jobb inom mat- och upplevelsesektorn. Minst 10 000 nya jobb, en fördubbling av livsmedelsexporten och fler turistnätter på landsbygden är några av de mål som har satts upp. Matlandet har även fått en del kritik, inte minst när diskussionen kom upp om att ingen vet vilka effekter som stöden haft och att det är osäkert om satsningen någonsin går att utvärdera. När jag har träffat livsmedelsproducenter har jag fått höra kritiken att det bara handlar om korslagda morötter och inte om den storskaliga livsmedelsproduktionen, det vill säga den del av livsmedelsproduktionen som faktiskt gör oss mätta om dagarna. Jag tycker att alla medel och initiativ för att lyfta upp livsmedelsfrågan är bra, oavsett om det handlar om korslagda morötter eller om en avkastning på höstvete med per hektar. För mig är det inte finare att odla och förädla ekologiska morötter än vad det är att kunna leverera hundratals ton vete och korn. Livsmedel är en viktig näringskedja, från jord till bord. Här har vi alla ett ansvar, inte minst de berörda industrierna och branschorganisationerna. Vill exempelvis LRF att vi ska köpa mer svenskt får de berätta för oss varför. Ett sådant väldigt lyckat LRF-arrangemang är Skånsk Mat som hålls i . Där serveras bland annat skånsk äggakaka, en stor succé . Livsmedelsföretagen, Li, vill se centraliserade livsmedelskontroller av för att öka kvaliteten på kontrollerna. De anser att den kommunala kontrollen har många brister. Jag har själv träffat företag som lyft fram denna fråga till mig. De känner att det blir en orättvis konkurrenssituation när vissa livsmedelsföretag som kontrolleras av en kommun inte följer samma krav som de livsmedelsföretag som kontrolleras av . Andra företag har tjatat sig till att bli kontrollerade av för att de själva ska känna sig tryggare med kontrollen. Lantmännen har startat ett intressant projekt om matsvinn, där de sammanställt olika recept på vad man kan göra med rester. En undersökning som Lantmännen gjorde 2012 visar att av svenskarna försökt att minska mängden mat de slänger. Trots det slängs var femte kasse som bärs ut ur butikerna. Äta bör man, annars dör man. Vi behöver livsmedel för att överleva, och vi behöver arbete för att kunna producera mat och välfärd. Om kritiken varit tuff mot Matlandet och dess eventuella framgång har en annan satsning varit lättare att följa upp. Sänkningen av restaurangmomsen har skapat jobb inom livsmedelskedjan. Enligt SCB hade det skapat 5 000 nya jobb . Momssänkningen har dessutom gett ökad lönsamhet i en annars svag bransch. Det är positivt för alla, för oss konsumenter som betalar mindre än vad vi skulle ha gjort annars, för dem som har fått ett jobb och för dem som säljer råvaror till restaurangerna. Avslutningsvis vill jag kommentera några av de motioner som tas upp i betänkandet. När det gäller ursprungsmärkning av livsmedel är det redan obligatoriskt inom flera områden, och kommer detta krav att utökas till kött från ännu fler djur. EU-förordningen ställer även högre krav på läsbarhet på märkningen. Motionen kring att lagstifta om ändring från bäst-före-märkning till minst-hållbar-till- märkning anser jag inte löser problemet med matsvinn. Matsvinn handlar i stället om kunskap, kunskap om hur livsmedlet ska förvaras och inte minst om vad datummärkningen betyder. Jag tror att oavsett om det står bäst före eller minst hållbar till kommer de utan kunskap att slänga varan när datumet har gått ut. Det finns en motion om dricksvatten och frågan om material som kommer i kontakt med dricksvatten. Det är en viktig fråga. Det gäller inte minst diskussionen kring bisfenol A. Den utredning som görs för tillfället av och kring relining och spår av bisfenol A i dricksvatten är viktig, och även om det redan visat sig att det finns mätbara spår av bisfenol A i proverna är det för tidigt att uttala sig om resultatet, då den färdiga slutrapporten kommer först . Men den utredningen tillsammans med förslag om ändrad ansvarsfördelning mellan och visar att regeringen tycker att det är en angelägen fråga och att vi tar den på allvar. Med det vill jag återigen yrka bifall till utskottets förslag i dess helhet. 22 (V) replik: Jag skulle vilja fråga några saker. Jag instämmer fullt i att det finns ett stort problem med att grovt kriminella kan utnyttja olika kryphål som finns i vår lagstiftning och sälja mat och förpacka mat som inte är det som förespeglas och uppenbarligen tjäna väldigt mycket pengar på det. Men det jag saknade lite, , i ditt anförande var vad vill göra konkret för att råda bot på det här problemet. Som jag sade i mitt anförande: Om vi kan införa en obligatorisk ursprungsmärkning av allt kött, inklusive sammansatta produkter, blir det åtminstone svårare för de kriminella. Är det någonting är beredda att backa upp? Min andra fråga rör Matlandet . säger att det ska leda till 10 000 nya jobb. Jag har faktiskt sett uppgifter om 20 000 nya jobb. Det verkar vara ett projekt där man kan bjuda till lite hur som helst. Frågan är: Hur många jobb har Matlandet lett till? Det har pågått . skulle jag vilja veta hur det blev enligt bedömning. Blev det 10 000? Blev det 20 000? Blev det några nya jobb över huvud taget? Sänkningen av restaurangmomsen kostade första året. Sedan är det 4 miljarder de resterande åren. säger här att det har lett till, högt räknat, 5 000 nya jobb. Det innebär att varje jobb kostar . Det torde vara dyraste jobb. Det är ingen bra satsning. 23 (M) replik: Tack, , för frågorna! Du börjar med att säga att obligatorisk ursprungsmärkning skulle göra det svårare för kriminella. Jag tror inte att det skulle göra det, för kriminella hittar alltid kryphål. Och vi har ju fusk även när det gäller varor där det finns ursprungsmärkning. Jag ser att en obligatorisk ursprungsmärkning snarare bara skulle höja kostnaderna ännu mer och ge en ännu mer lukrativ marknad för de kriminella, som då kan få in billigare kött. Jag tror faktiskt att frivillig märkning är det bästa. Där har vi Svenskt kött, som är en frivillig märkning och som är väldigt framgångsrik. Sedan gällde det Matlandet och hur många jobb det blev av det. Ja, det framgick i mitt anförande att det inte har utvärderats på den nivån. Men målet att det ska skapa jobb ligger fortfarande kvar. När det gäller den sänkta restaurangmomsen och kostnaden per jobb tycker jag inte att man kan räkna på det sättet. Jag tycker att alla jobb är viktiga. Här har vi skapat 5 000 nya jobb, enligt SCB. Dessutom anses priserna på maten på restaurangerna vara lägre i och med detta än vad de skulle vara annars, eftersom matpriserna har gått upp i den rådande situationen på finansmarknaden och med en stark svensk krona. Priserna hålls nere. Det är fler som har fått arbete. Och det har blivit ökad lönsamhet hos företag som annars kanske hade fått lägga ned. Jag tycker alltså inte att det går att räkna vad kostnaden är per jobb. 24 (V) replik: Vad gäller den frivilliga märkningen är det jättebra att vissa vill gå före och märka frivilligt. Men det vi gör ifall vi kräver en obligatorisk ursprungsmärkning är att vi säger att den standard som både du och jag tycker är bra, nämligen att man ska märka så att man ser varifrån köttet kommer, är den standard som ska råda för alla. Därmed borde det bli bättre för dem som har gått före och som är seriösa. Och de som är dåliga måste helt enkelt skärpa sig. Jag förstår verkligen inte resonemanget att det till och med skulle bli lättare för kriminella ifall vi inför en obligatorisk ursprungsmärkning. Sedan måste jag säga något om Matlandet . Man går ut med ambitionen att det ska leda till 10 000 nya jobb och jag har som sagt sett siffran 20 000 också. Man studsar liksom till när man läser det, för det är en otroligt hög siffra. Men då måste man faktiskt också kunna göra någon form av rimlighetsbedömning efter alla dessa år som Matlandet nu har pågått. Jag tycker att det är en brist när ni som är anhängare av Matlandet står och pratar i kammare om hur bra det här ska bli, och när vi har haft Matlandet eller är det till och med ? kan ni fortfarande inte säga om det har lett till ett enda nytt jobb. Jag håller med om att alla jobb är viktiga. Det är därför vi i tycker att det är så viktigt att vi får fler förskollärare, att vi får mer personal inom äldreomsorgen och att vi får fler sjuksyrror inom vården. Det är där som pengarna behövs, inte för att man ska se till att och Burger King ska kunna göra större vinster. 25 (M) replik: Fler förskollärare och fler sjuksköterskor, säger du. Ja, det är jättebra. Men vi behöver andra jobb också. Och genom att sänka restaurangmomsen har vi skapat 5 000 nya jobb. De här företagen har ofta en låg lönsamhet. Vi pratar inte bara om och Burger King. Det här gäller även andra restauranger. Vi har säkerställt att folk har råd, även sjuksköterskor och förskollärare, att gå på restaurang, eftersom vi har hållit nere priserna, som annars skulle ha höjts, eftersom vi har en stark svensk krona. Jag tycker faktiskt att det är en bra satsning. Vi har skapat 5 000 jobb, och vi har hållit nere priserna så att också de som inte tjänar så bra ska ha råd att gå på restaurang. När det gäller frivillig märkning sade jag inte att det skulle bli lättare för de kriminella. Jag sade bara att det inte går att utesluta att vi kommer att ha kriminell verksamhet även om vi inför en obligatorisk ursprungsmärkning. Jag tror inte på att höja priserna ännu mer för våra redan ansatta livsmedelsproducenter genom att ha en obligatorisk ursprungsmärkning som ändå inte säkerställer att det inte finns möjlighet och kryphål för de kriminella att ha en lukrativ verksamhet. Jag ser alltså inte att det är lösningen på problemet. Lösningen är snarare ökade kontroller och ökade straff för dem som fuskar så att vi ger ett incitament att hålla koll på detta. Jag tycker fortfarande att vi i stället ska premiera en frivillig märkning, där vi lyfter fram dem som vill visa att de gör rätt. Angående Matlandet har vi ännu inte kommit underfund med hur många jobb det har skapat. Men jag tycker ändå att det är en bra satsning. Som jag sade: All satsning på att lyfta upp livsmedelspolitik och livsmedelsfrågor är positiv. Oavsett om det handlar om korslagda morötter eller högproducerande spannmålsjordbruk tycker jag att livsmedelsfrågan är så pass viktig att det är bra om vi diskuterar den i riksdags kammare. 26 (S) replik: Jag har några frågor till . Är det enbart konsumenternas ansvar att ställa krav på producenterna? Jag tyckte att det i hennes anförande andades sådan retorik. Om nu skulle föreslå obligatorisk ursprungsmärkning till exempel av processat kött, kommer även ni moderater då att ställa er bakom ett sådant förslag, precis som landsbygdsministern? När det gäller Matlandet tycker jag att det är lite märkligt. Det har pågått . Jag har fått höra här från talarstolen att det kommer en utvärdering om vad det de facto har genererat. Den borgerliga regeringen har suttit vid makten , men vi har fortfarande inte sett någon utvärdering av det. Det vore på sin plats att nu fick något slags utvärdering av hur många jobb satsningen de facto har gett. Sedan tror jag inte riktigt på att det tack vare restaurangmomssänkningen har skapats 5 000 jobb. Enligt de siffror vi har var det fortfarande inte en större ökning än året innan krogmomssänkningen. Om den statistiken stämmer eller inte har jag inte hunnit dubbelkontrollera, men det kan göra som kanske har bättre koll på det. Slutligen: Jag märkte ju på anförande att hon inte är för obligatorisk ursprungsmärkning. Om det nu kommer ett läge där det införs, på vilket sätt tror hon att det skulle ge negativa konsekvenser för konsumenterna att få mer information på förpackningarna och värdefull insikt om på vilket sätt och var någonstans produkterna har producerats? Det måste väl ändå vara något slags skyldighet från producenterna att informera dem som ändå köper saker så att de vet vad de de facto innehåller? 27 (M) replik: Tack, , för dina frågor! Jag tycker absolut inte att det endast är konsumenternas ansvar. Jag kan bara inte se att vi kan frånta konsumenterna ansvar. Det är trots allt ändå vi som står för den allra största efterfrågan på livsmedel. Vi gör ett val. Det finns mängder med studier som tittar på det inkonsekventa i att vi, när vi får frågan, säger att vi vill köpa svenskt, vi vill köpa kvalitet, vi vill köpa miljömärkt och och datten. Och så går vi ut från vår Ica- eller med ett helt annat innehåll i våra matkassar. Detta visar att vi inte står för det vi säger, och det gör att vi är med och pressar priserna, vilket gör att producenterna försöker hitta sätt att producera billigare mat. Däremot är det som sagt inte enbart konsumenternas ansvar att ställa krav. Jag tycker att frivillig märkning är jättebra. Jag tycker att konsumenterna har rätt att veta vad det är de handlar. Det ska gå att hitta mat som man vet var den kommer ifrån. Att ha en obligatorisk märkning som möjligtvis är ensidig från sida och som höjer priserna och kostnaderna ännu mer ser jag dock inte som rätt lösning, men om kommer med ett förslag som ska gälla för hela EU ser jag det som självklart att följer det. Jag menar att vi inte kan fortsätta att ställa högre krav i , vilket vi gör med djurskyddet, när vi sedan inte köper den vara som vi själva har varit med och beslutat om att höja priset på. var osäker på de 5 000 jobb som sänkningen av restaurangmomsen har skapat. Jag läser vad SCB har sagt i en rapport som TT hade bett dem ta fram, och jag litar på dem. 28 (S) replik: Jag ställer inte jobb mot jobb, men jag noterade nu en diskussion som framfördes av när det gäller utbildningspolitiken att det skulle finnas fler lärare och att mer tid skulle användas för pedagogiskt arbete. hade till exempel kunnat användas till 10 000 nya lärarjobb, bara som en marginell kommentar i sammanhanget. Enligt den statistik som jag nu har läst på påstås det att det har skapats 5 000 nya jobb tack vare restaurangmomsen. Ja, det kanske det har gjort. Men det finns också siffror på att det inte är fler nya jobb som har skapats året efter restaurangmomssänkningen än året innan. Det där får vi ta och kolla upp. Jag är inte helt säker på det, men jag har läst på och jag kände att det var något som inte riktigt stämde där. Tillbaka till Matlandet : Vi är väldigt angelägna om att se vad de här pengarna används till. Precis som säger är det helt anmärkningsvärda siffror som framförs. Om det ska skapas 10 000 nya jobb tack vare Matlandet borde väl regeringen åtminstone efter fem, kanske funderande ha någon form av analys av vad det har lett till. Vad finns det för någonting konkret att förhålla sig till? Jag har inte sett någon siffra. Jag har ställt frågan här förut, men jag har fortfarande inte fått någon form av signal. Åtminstone någon form av substantiell information kunde väl komma till känna. Vart har det lett någonstans? Vart går det? Hur många nya jobb har det blivit? Allt det här borde kunna föreläggas och förevisas, men det är väldigt lite, väldigt sparsmakat, och det får åtminstone mig att tro att det här inte fungerar fullt ut. Det är verkligen i många stycken Pratlandet . Jag välkomnar att nu också kan tänka sig att ställa sig bakom obligatorisk ursprungsmärkning av mat. 29 (M) replik: Jag vill poängtera att obligatorisk ursprungsmärkning är om det är på EU-nivå. Det vill jag poängtera nu när sammanfattade åt mig. sade att han inte ville ställa jobb mot jobb men att de 5,4 miljarderna kunde ha använts till 10 000 nya lärarjobb i stället. Här har vi enligt SCB 5 000 nya jobb inom restaurang. Vi har ökad lönsamhet. Fler människor har råd att gå ut och äta. I och med att momsen har sänkts har vi kunnat hålla nere priserna som annars skulle ha höjts, eftersom kronan har ett högre värde. Pratlandet , säger . Vi kallar det Matlandet . Självklart förväntar vi oss alla en utvärdering , men som jag sade redan i mitt anförande och i replikskiftet med tycker jag att det är viktigt att vi lyfter upp diskussionen om livsmedel och hur viktigt det är med bra mat av bra kvalitet och hur viktig den är för oss och för kvaliteten att leva på landsbygden. Därför har jag än så länge förtroende för detta, och jag tycker att det är väldigt intressant att se att diskussionen om Matlandet även ligger till grund för vad vi kallar en obligatorisk ursprungsmärkning: att vi ska veta vad vi äter och av vilken kvalitet. Det är mycket det som Matlandet handlar om, till exempel att komma ut på Ängavallen, som jag nämnde, där man verkligen vet var man fått maten ifrån eftersom allting är odlat och framtaget på gården. Det tycker jag är ett väldigt bra exempel på Matlandet . 30 (FP): Ingen kan undgå att uppfatta och uppleva hur ämnet livsmedel engagerar oss alla. Ingen lär heller ha undgått att uppmärksamma den senaste tidens så kallade hästskandal, som också har lyfts fram här . Att konsumera kött från hästar som är fria från olika typer av antibiotika är för mig oproblematiskt. Däremot att blanda in hästkött och kalla det nötkött är kriminellt och visar på vikten av kontroll och uppföljning samt kännbara strafförlägganden, eftersom såväl människors hälsa som tilltro till märkningssystem och spårbarhet riskeras. Konsumenter måste känna trygghet i att all märkning är korrekt av hälsoskäl och av etiska eller religiösa skäl. I dagens betänkande tas livsmedelsmärkning upp, där kommissionen har fått i uppdrag att utreda konsekvenserna med ursprungsmärkning i produkter där kött ingår som ingrediens. Obligatorisk ursprungsmärkning har utvecklats i EU. I debatten låter det som att vi inte har tagit några steg i EU, men det har tagits flera steg framåt. Fler och fler köttslag ingår, och även andra slags produkter, i dessa märkningar. Jag välkomnar den konsekvensutredning som EU beslutat sig för att göra. Detta får givetvis en ökad aktualitet med tanke på det vi har upplevt nu senast när konsumenter har vilseletts.