prot · H10925 · 2013-11-12 00:00:00 — Därför behövs en robust försäkring som ger människor trygghet, upprätthåller köpkraften i ekonomin och ger förutsättningar för rörlighet på arbetsmarknaden. En trygg arbetslöshetsförsäkring är modernt och nydanande. När den moderatledda regeringen tillträdde efter valet var det med ett uttryckligt löfte att klara jobben. Jag och andra minns mantrat från och – massarbetslöshet och utanförskap, utanförskap och massarbetslöshet. Då var arbetslösheten 260 000, alldeles för hög. är den över 400 000. Den moderatledda regeringens politik vilade egentligen på bara två axlar, skattesänkningar och försämringar för de arbetslösa. gjordes en sänkning av ersättningsnivån och en höjning av avgiften till arbetslöshetskassorna. Strategin var att det är hög arbetslöshet för att lönerna är för höga. Därför skulle man se till att hålla nere löneförhandlingarna. Resultatet blev inga nya jobb, men 500 000 lämnade arbetslöshetskassorna. kommer regeringen i sin senaste budgetproposition med förslaget att avskaffa den differentierade arbetsmarknadsavgiften. Det presenteras som ett jobbpaket även . Alltså: Två rakt motsatta förslag presenteras båda som jobbpaket. Ena gången höjer man arbetsmarknadsavgiften, kastar ut 500 000 från a-kassorna. Då var det jobbpolitik. vill man gå ned till . Alla ska betala samma avgift. Det välkomnar vi socialdemokrater. Och presenteras också det som jobbpolitik. Det föranleder mig att fråga finansministern: När hade finansministern rätt och när hade finansministern fel? Frågorna är enkla. När hade finansministern rätt och när hade han fel? Om han inte kan svara på den frågan undrar jag: Kan finansministern någonsin ha fel? Jag ser med spänd förväntan fram emot finansministerns svar på min enkla fråga. 42 (S): Det som hände 2007, efter det att den borgerliga regeringen hade tagit över, var att inte bara den solidariska principen mellan a-kassorna försvann, utan man höjde också avgiften för samtliga a-kassor. För de enskilda medlemmarna blev det alltså en högre kostnad. Dessutom tog regeringen bort möjligheten att dra av på skatten både när det gällde fackföreningsavgiften och a-kasseavgiften. Det är rätt väsentligt i sammanhanget, för om man tittar på kronor och ören är det ganska stor skillnad för den enskilde. Som exempel kan jag nämna att man betalade till a-kassan. Efter skatteavdrag blev det . När systemet ändrades kunde den siffran stiga från till . Det är naturligtvis olika i olika fall, men det är ett exempel på hur det kunde slå. Bakgrunden till det var en förhoppning om att det skulle ge jobb, åtminstone lät det så i retoriken. Dessutom skulle det ha en lönedämpande effekt, vilket jag i och för sig kan sätta ett frågetecken för. Det är ju inget mål i sig att sänka lönerna. Om vi tittar på de två målen, att minska arbetslösheten och hålla tillbaka löneutvecklingen, kan vi se att det inte har fungerat. Framför allt har arbetslösheten skenat iväg; det har bara blivit värre och värre. Man får vara glad att regeringen nu ändrar sin politik, åtminstone när det gäller solidaritetsprincipen. De som jobbar inom områden med hög risk för arbetslöshet ska inte behöva betala högre avgift än de som jobbar inom områden med lägre risk för arbetslöshet. I det tidigare systemet var det en solidaritetsprincip. Den togs bort, men återinförs den. Det vore intressant att höra ministerns analys av detta. Har man kommit fram till att det inte var något bra tillvägagångssätt? Kanske kan man till och med tänka sig att gå vidare och försöka reparera de skador i a-kassan som uppstått. Vi har till exempel taket i a-kassan, som är alldeles för lågt. av löntagarna får av sin tidigare lön. Det gjordes en generell höjning av avgiften till alla a-kassor. Dessutom slopades avdragsrätten för fackföreningsavgiften och a-kasseavgiften. Det vore intressant att titta lite närmare på detta. Om nu effekterna inte blivit de tänkta kanske man kan reformera a-kassan i större omfattning. Det är trots allt en halv miljon som har lämnat a-kassan, och med den höga arbetslöshet vi har är risken stor att de människorna hamnar i försörjningsstöd eller blir försörjda av sin partner. Det är en dold fattigdom som har ökat, men den syns inte i statistiken. Har man en partner som har inkomst får man leva på honom eller henne. Det leder till ökad fattigdom för hela familjen. Att så många lämnat a-kassan har inte bara ökat fattigdomen för dem som halkat ur och sedan blivit arbetslösa, utan det har också inneburit en belastning på kommunernas ekonomi. Kommunerna måste ge försörjningsstöd till dem som tidigare hade a-kassa, vilket gör att det blir svårare att få pengarna att räcka till välfärden, till skolan, vården och omsorgen. Det är ytterligare en anledning att se till att fler har möjlighet att vara med i a-kassan. 43 FINN (M): Det var en intressant interpellation av . I hans värld verkar allting stå väldigt stilla. Frågan är framför allt när stelnade i förändringsobenägenhet och i gammal socialdemokratisk idétradition. Det är nämligen så, , att det har skett en kraftig förändring , när differentieringen fanns, till . Det beskrivs väldigt bra i finansministerns svar. Ett antal kassor har gått samman och det har lett till färre avtalsområden. Det i sig minskar differentieringstrycket. Annars brukar man av försäkringsmässighet ha en premiedifferentiering för att stimulera till arbete, vilket motverkar det syfte som försäkringen är uppsatt att stävja. Det är en i grunden god princip. Det andra viktiga är att använder återställare som ett slags retoriskt knep. När Socialdemokraterna talar om återställare säger de obönhörligen: Vi kommer att göra som det var tidigare. Men detta är ju, precis som finansministern säger, en förhandling, en trepartsförhandling som är jätteviktig för både parterna och staten, och inte minst för de unga arbetslösa. I stället för att återställa går man alltså in och erbjuder en förhandling. Det var roligt att höra i går säga att det stora Stockholmspaketet som staten gick in och backade upp kommunerna med var jättebra, men att det var synd att de inte fick vara med och förhandla. får ni vara med och förhandla, . Facken är jättenöjda med det, och då är det tydligen fel enligt , fastän världen har förändrats. Låt oss sedan, fru talman, rannsaka det som säger om arbetslösheten, att den är vårt svåraste problem att lösa. Sedan ger han sken av att just det kan Socialdemokraterna lösa. Låt mig säga att det faktiskt är precis tvärtom. Man börjar med att kanske ställa sig frågan varför vi har så många arbetslösa. Vi har 200 000 fler sysselsatta jämfört med , när alliansregeringen tillträdde, och vi har, vilket är nog så viktigt, över 200 000 färre i utanförskap. Vi fick de senaste siffrorna från så sent som . Siffrorna visar att från att ha haft 550 000 förtidspensionärer 2002–2003 har vi nu gått ned till 185 000 färre, vilka därmed står närmare arbetsmarknaden. Min mening är att de annars i många fall hade varit helt förpassade till arbetslöshet. Många av dem var uppenbarligen inte arbetsoförmögna, eftersom de har kunnat komma tillbaka. När Socialdemokraterna föreslår att man ska uppnå den lägsta arbetslösheten i är det så bedrägligt att man kommer att återinföra förtidspensionering på lättflyktiga grunder. Sedan har man sorterat ut de här individerna från arbetslösheten. Det är ett fult och falskt sätt att agera. Låt oss sedan också titta på vad den så kallade moderatledda regeringen, alliansregeringen, gjort till skillnad från Socialdemokraterna: tillsatt en parlamentarisk socialförsäkringsutredning för att sträva efter att få en allmän arbetslöshetsförsäkring som inkluderar betydligt fler; Socialdemokraternas ingångsvärde är i stället att helst färre ska ingå i försäkringen. Å ena sidan värnar man folk som man vill kasta ut i arbetslöshet genom att förklä dem i förtidspension, å andra sidan vill man att arbetslöshetsförsäkringen ska reformeras genom att färre ska ingå i den. Detta är för mig en mycket märklig politik som både och uppenbarligen står bakom och som bör komma fram i den här debatten; annars vore det helt oärligt. 44 (S): Det är inte konstigt att Finn inte förstår det här. Han är ju moderat! Vi pratar om socialdemokratisk politik. Jag har en fråga till om regeringens ambitioner, fru talman. Här raljerar man över att vi sätter upp mål för arbetslösheten, att vi ska ha ned den och förbinder oss att sträva mot det målet. Vad har för mål när det gäller arbetslösheten? Jag har aldrig hört om något sådant. Kan vi få en definition på fulla sysselsättning? var hos arbetsmarknadsutskottet kunde man säga att prognosen är en arbetslöshet på . Sedan hade man en längre prognos utifrån regeringens politik som sade att arbetslösheten till 2021 kommer att rasa ned till . har vi ungefär 400 000 arbetslösa. Vi har en befolkningstillväxt. ska vi kanske ha en arbetslöshet på 320 000–330 000 personer. Är det detta som är regeringens mål? säger att man har vidtagit åtgärder som är jobbskapande på lång sikt. Det skulle vara intressant att föra en diskussion om målsättningar när det gäller arbetslösheten. Är det så att ni moderater sitter lugnt i båten när vi har en arbetslöshet som gungar runt 6–? Då tycker ni att ni har precis den arbetslöshet som behövs för att kunna hålla ordning på inflationen och så vidare. Eller finns det ett annat mål, ? Det är en ganska enkel fråga att svara på. Vilken är ambitionen? Om svaret är full sysselsättning, kan ni då definiera vad ni menar med full sysselsättning? Och vad är det för fel med att sätta ett mål att vi ska ha den lägsta arbetslösheten i ? Vad är det som är så störande med det? Det är ungefär som när vi vill ha ett nollvisionsarbete mot dödsolyckor och ni säger att det är trams och inte behövs. Det är viktigt med politiska mål. Vi har ett klart och tydligt mål när det gäller arbetslösheten. Jag frågar mig vad ni har. Stå inte bara här och säg att vi på lång sikt ska ned i arbetslöshet! Är målet i enlighet med prognos , alltså samma nivå som när ni började regera 2006? Ni har sedan varit däröver . Då hade ni en massiv kritik mot Socialdemokraterna för att det var massarbetslöshet. ska ni landa på samma höga arbetslöshet. I gick borgarna ut och sade att länsarbetsdirektören måste sparkas och att man måste tillsätta en kriskommission för att arbetslösheten var så hög. Denna skulle ledas av landshövdingen. Hela vägen har vi haft högre arbetslöshet. Då sätter ni inte ens upp ett mål för hur låg den ska bli och visar inte på effekterna av er politik. Vill ha full sysselsättning? Vad menar han i så fall med full sysselsättning? Är det 2021? Vad vill ni egentligen? Vill ni bekämpa arbetslösheten? 45 (M): Jag anmälde mig till debatten i samband med att hade sitt anförande, som hade karaktären av näringspolitisk debatt snarare än debatt om a-kassan och de avgifter som diskuteras. Det är klart att jag blir bekymrad när socialdemokraterna i står bakom en politik som skulle vara så destruktiv och allvarlig för jobben. Det är den politiken Socialdemokraterna för. I , som är ett av mest energiberoende län, är vi beroende av att man har låga och konkurrenskraftiga energipriser. Jag var och besökte ett stort industriföretag i , nämligen , och frågade dem vad en höjning av energipriserna skulle betyda för dem. De svarade att betyder 7 miljoner i ökade kostnader. Skulle energipriserna öka kraftigt, fru talman, är det klart att arbetslösheten i och övriga skulle skena. Skulle man införa en kilometerskatt på per mil skulle det betyda ett dråpslag för industrin i , och arbetslösheten skulle skena. Så här, fru talman, kan vi rada upp förslag efter förslag från Socialdemokraterna. Det är nämligen så att Socialdemokraterna pratar om jobben, men i själva verket för en politik som leder till kraftigt ökad arbetslöshet. Jag har läst debattartiklar från Socialdemokraterna där man raljerar över sänkningen av matmomsen på restauranger. är det ett av de län där antalet anställda och sysselsatta i restaurangnäringen har ökat mest i – med , enligt den senaste statistiken. Jag är glad, tacksam och stolt över varje enskilt jobb som skapas. Det är det som är skillnaden mellan Alliansens och Socialdemokraternas politik. Ni pratar om jobben, pratar om målsättningar och vill göra det ena med det andra, men de förslag ni lägger fram leder till att det blir fler arbetslösa, färre företagare och ökad arbetslöshet. Det är möjligt att det finns en koppling, fru talman, till den diskussion som rör a-kassan. Ni vet att den politik ni för kommer att leda till att färre får jobb och att det blir ökad arbetslöshet. Det är därför det är så bekymmersamt med den politik ni vill föra. För oss moderater är det viktigt att varje person har möjlighet att gå till ett jobb och att det skapas jobb i de enskilda företagen. Då måste vi också föra en politik som gör att jobben blir fler, fru talman. Det vore intressant att höra Socialdemokraterna försvara och förklara hur en kilometerskatt på per mil leder till att konkurrenskraften stärks i . Hur leder det till fler jobb? Hur leder det till fler jobb för unga i när ni vill fördubbla arbetsgivaravgifterna? Vilka företagare har Socialdemokraterna mött som säger: Om ni bara gör det väsentligt dyrare att anställa ska jag anställa fler! Sanningen är väl att de företagarna inte finns. I själva verket säger de företagare man möter: Se till att hålla energipriserna konkurrenskraftiga! Ska vi klara konkurrenskraften måste ni säkerställa att vi får energi till rätt pris! Det är det som är skillnaden mot Alliansens arbetslinje. Vi för en politik som leder till att jobben blir fler, medan ni skriver pamfletter och håller brandtal som inte alls har någon förankring i verkligheten. 46 Finansminister (M): och världen går alltså igenom en mycket allvarlig ekonomisk kris. Det är rätt viktigt att vi tar det som utgångspunkt. Vi ser att tillväxten har minskat, disponibelinkomsterna har gått ned, länder är skuldsatta och man får skära i välfärd och höja skatter. Det finns undantag från det. Ett av de undantagen är . Här har vi kunnat värna välfärden. Här har vi kunnat öka utgifter för barnomsorg, skola, sjukvård och äldreomsorg som vi har kunnat sänka skatterna och förbättra människors disponibelinkomster. har en bättre ekonomisk utveckling än praktiskt taget alla jämförbara länder. Tillväxten har varit högre – högre än i , högre än i , högre än i och högre än i . När nu presenterar sin prognos ser vi att man räknar med att tillsammans med kommer att ha den högsta tillväxten . Vi har haft en bättre sysselsättningsutveckling. Vi har haft en arbetskraft som har ökat, inte som i där man har gått ned på rekordlåga nivåer. Vi har disponibelinkomster som har ökat – väsentligt kraftigare än till exempel när Socialdemokraterna styrde. Det är rätt väsentligt. Vi har alltså inte haft några lönesänkningar. Vi har alltså inte haft några löneavtal där man har sänkt löner. Vi har inte sett ett enda brett avtalsområde där man har sämre ersättning när skatterna är betalda än vad man hade 2006, utan det har tvärtom varit 20-procentiga ökningar av disponibelinkomsterna. Vi har förbättrat innovationskraften och företagsklimatet i . anses vara en av de mest innovativa och kreativa ekonomierna i . Sedan har vi ett kvarhängande och allvarligt bekymmer, och det är att vi har en hög ungdomsarbetslöshet och för höga trösklar in på arbetsmarknaden för utrikes födda. Regeringen har försökt vidta omfattande åtgärder kring det. Vi gör till exempel mer aktiva arbetsmarknadsinsatser än de flesta andra EU-länder. Vi ligger i topp i de nordiska länderna med en aktiv arbetsmarknadspolitik, som redovisade så sent som . Vi har sänkt arbetsgivaravgifterna för unga. Vi har börjat bygga ut ett lärlingssystem som varit eftersatt . Vi håller på att återupprätta kunskap i skolan. Detta är viktiga reformer som förbättrar unga människors förutsättningar att få jobb. En central komponent är att vi har höga trösklar in på arbetsmarknaden i . Avtal, skatter, regler och villkor gör att det är en klyfta mellan utbildning och arbetsliv som man till exempel inte har i , eller . Det vill vi göra någonting åt, och då kan man göra det på två vägar. En väg är att slänga ut den svenska modellen och genomföra omfattande lagstiftningsförändringar på arbetsmarknaden. Det är inte den modell vi tror på. Vi tror på att värna den svenska modellen. Då gör man den typen av förändringar tillsammans med fackliga organisationer, arbetsgivare och alla parter på arbetsmarknaden. Det bygger naturligtvis på att man har en dialog med parterna, och det har vi nu fått till stånd. Vi har haft mycket omfattande samtal med en lång rad olika branschorganisationer och fackföreningar , och ett antal huvudkomponenter börjar växa fram. Man får yrkesintroduktionsavtal där man delar på utbildning och arbete så att man får motsvarande av kollektivavtalslönen, det vill säga för den del man arbetar. Vi bidrar med en kraftig lättnad som i praktiken halverar kostnaden för att anställa på arbetsgivaravgiftssidan och med hjälp av ett handledarstöd. Det här är ett system som bygger på förtroende mellan fack och arbetsgivare – att man vågar och orkar sluta lokala avtal som öppnar arbetsmarknaden för unga att komma in men som inte generellt leder till att man sänker lönerna. Det har fungerat därför att vi har stöttat dessa samtal. När då LO i de samtalen har understrukit och gjort en poäng av att man är bekymrad över de differentierade a-kasseavgifterna har vi valt att förändra dem. Det är så det fungerar när man ska få en svensk modell som fungerar på allvar. Då måste man lyssna in vilka intressen och behov de andra parterna i dessa förhandlingar har. Det har regeringen gjort, och det har varit bra för . 47 (S): Låt mig först säga till : Du har skrivit in dig i den svenska historia. Du har talat i fyra minuter utan att över huvud taget beröra ämnet för debatten. Därmed har du förtjänat det diplom som Per Schlingmann har utfärdat för idoga kvällskurser. Hos dig hänger ett diplom, på ett annat. Jag ställde en fråga: Hur kan man ena dagen göra en sak som innebär differentierade avgifter – 500 000 ut från a-kassan – och göra en återställare som presenteras som jobbpaket, med en kostnad på 2,8 miljarder? Jag anade i min frågeställning att inte var mäktig att säga att han har haft fel, utan det var rätt då, och det var rätt då. säger han att det var ett inslag i den svenska modellen att man tog bort den differentierade arbetsmarknadsavgiften, och det var efter noggranna diskussioner – med all respekt – med fackföreningsrörelsen. Då måste jag fråga: Hur noggranna var diskussionerna när ni införde den differentierade a-kassan? Applåderade fackföreningarna och sade tack, snälla , för att du vårdar den svenska modellen? Så var det ju inte, . Det var ju demonstrationer. Det var protester. Ni har kommit till insikt om att det här slår sönder arbetslöshetsförsäkringen i så stor utsträckning att det plågar delar av er regering – inte dig – men du har inte kraft att säga att ni hade fel. Anser du, , att en anständig arbetslöshetsförsäkring minskar människors benägenhet och vilja att arbeta? Är det en uppfattning som du har generaliserat genom att samtala med människor, eller är den framtagen i något nyliberalt laboratorium? Träffar du de människor som säger snälla , kan du inte höja a-kassan så att jag slipper jobba? Ser du dem på perrongen i , på frisersalongen eller på andra platser där människor möts? är väl det år då vi senast hade det som kan benämnas full sysselsättning i vårt land. Lite var arbetslösa. Vi hade en arbetslöshetsförsäkring på , och vi hade noll karensdagar. Hur förklarar finansministern att vi hade denna stora arbetsvilja under en socialdemokratisk regering med en a-kassa i världsklass och med en förödd arbetslöshetsförsäkring har en arbetslöshet på ? Jag ser spänt fram mot denna förklaring. 48 (S): Om vi tittar på siffrorna ser vi att de går åt fel håll. Vi kan se att arbetslösheten har ökat ända sedan regeringen tog över makten. Vi kan också se att resultaten i skolan har sjunkit. Båda dessa områden är extremt viktiga och hänger dessutom ihop. Slutsatsen är att vi måste pröva någonting nytt. Det vi har gjort fungerar inte. Därför tycker jag att det är bra att regeringen nu ändrar differentieringen i a-kassan mellan områden där det är hög risk för arbetslöshet och områden där det är låg risk för arbetslöshet. Men vi behöver gå vidare på det spåret, för a-kassan är ju förstörd i många avseenden. Det är bara en av de saker som har försämrats med a-kassan. Allt fler tecknar inkomstbortfallsförsäkringar. Eftersom det är så få som når av sin tidigare lön i a-kassa tecknar man antingen privata försäkringar eller försäkringar via sitt fack. Det är inte ens alla som vet om fullt ut hur mycket facket kan erbjuda, och då döljer man också de försämringar av a-kassan som har skett. Man kan fråga sig: Varför ska folk betala till privata försäkringar, vare sig det sker via facket eller med en egen försäkring? Det blir en ökad kostnad för den enskilde förutom den höjda a-kasseavgiften. Det här går dessutom stick i stäv med jobbskatteavdraget. Det blir inte så mycket kvar i plånboken när alla försämringar räknas in. Jag hoppas att regeringen omprövar hela sin politik, inte minst när det gäller försämringarna i a-kassan. Jag hoppas att man återupprättar a-kassan och kallar den vad den är, en försäkring och inte ett bidrag. Förhoppningsvis kan vi få fler att gå med igen. 49 FINN (M): Historik kan, snarare än visioner framåt, vara värdefullt när man ska döma av politik. säger att jag inte förstår mig på socialdemokratisk arbetslöshetspolitik. Det må så vara, men jag bygger min insikt om arbetslöshet och det jag arbetar med i den parlamentariska utredningen för en ny arbetslöshetsförsäkring just på hur man inte ska gå till väga – på det sätt som Socialdemokraterna historiskt har visat prov på. Åren 2002–2003 noterade som ytterst ansvarig i den budgetmotion som hans ministär då lade fram att vi hade ett helt vansinnigt högt ohälsotal i . Vi hade dubbelt så många som var dubbelt så mycket sjukskrivna som de är , bara för att ta ett exempel. Det visade sig att det fanns geografiska skillnader som speglade att detta var en sjukförsäkring som i stor omfattning användes för arbetsmarknadspolitiska ändamål. sade då, klokt nog, att vi måste minska ohälsotalen till 2008. Han ville gärna ha en halvering; det var hans vision. Men han lyckades inte uppnå det, för man förpassade i stället folk passivt över i förtidspension. Förtidspensionskurvan, som då var uppe i hisnande 550 000 när landet hade lite drygt åtta miljoner invånare, bröts först när alliansregeringen tillträdde. Det viktiga med detta konstaterande är att det blir lite bedrägligt att sätta upp ett mål om att man ska ha den lägsta arbetslösheten i . Man får då anpassa sig till resten av , och om resten av har skyhög arbetslöshet nöjer man sig sannolikt med att ha den skyhögt näst lägsta eller lägsta. Men om resten har en lägre arbetslöshet kommer man att införa generösa övergångar för långtidssjukskrivna i förtidspensioneringar. Var så säker – titta på historien! Det innebär att man inte ser dem som är arbetslösa. Det allra värsta är att detta är en riktig ogynnsamhet för dem som hamnar i denna situation. De kommer nämligen aldrig att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Man sviker människor med den typen av politik. Det är viktigt att svenska folket vet att det är den strategin jag vet att Socialdemokraterna kommer att anamma om de ska nå upp till detta mål, som är riktat just åt det hållet. 50 (S): är ett bra land att leva i. Men det är någonting som håller på att gå sönder. Jag efterfrågade en målsättning från som handlar om hur han ser på arbetslösheten. Hur stor får den vara? Hur liten skulle den helst vara? Men jag får inga svar. kan få ett diplom från mig också. Han blev känd i för att inte ha sagt flaska i kammaren, det vill säga att han inte hade sagt någonting. har han gjort det i två interpellationsdebatter.