prot · H00998 · 2013-04-25 00:00:00 — föreslår i rapporten modern skola för alla en ytterligare utökning av timplanen, men vi är också öppna för att diskutera förändringar i timplanen för andra ämnen. Hur ser utbildningsministern på ytterligare förändringar i timplanen? Det kan eventuellt gälla vidare justering av matematiktimplanen, men också andra ämnen, till exempel svenska, ett väldigt viktigt ämne som lägger grunden för de flesta andra ämnen. 55 Utbildningsminister (FP): Jag tackar naturligtvis för frågan. Jag är väldigt glad över att stöder mig genom att lägga fram detta förslag. Själv har jag drivit frågan ensam. Det handlar om att bygga ut timantalet och styra upp timplanen mer. Från både vänstersidan och högersidan i svensk politik har man varit för rädd för att styra upp timplanen i skolan. Den ena sidan har kallat det för lokal frihet, den andra för valfrihet, men allt har betytt att man ska kunna välja bort de svåra ämnena. Det är det som det har gått ut på. Men det kan man inte längre. Vi ökar matten och minskar utrymmet för elever att välja i skolan. En del tycker att det är jobbigt, men jag tror att det är helt rätt. Barn och ungdomar kan inte tillåtas att i valfrihetens namn få välja bort ämnen som är viktiga. Det är det som det går ut på. Vi bygger nu ut matematik, naturorientering och främmande språk, delvis på bekostnad av det utrymme som elever och skolor själva har fått förfoga över i en enligt mig missriktad tro på att barn och ungdomar ska kunna fatta dessa viktiga beslut själva. är ofta tungt och jobbigt för elever, men vi som är vuxna inser att det är viktigt för livet. 56 (FP): är och ska vara ett öppet land som bejakar invandring. Det gäller både arbetskraft och flyktingar. En viktig fråga blir då hur vi tar vara på kraften och kunskapen hos de människor som kommer hit och inte har ett arbete från början. Regeringens etableringsreform 2011 för nyanlända hade som mål att nyanlända skulle komma in i arbete eller studier, lära sig svenska och kunna försörja sig själva och bidra till utveckling. börjar vi se hur de första som berörts av reformen lämnar etableringsfasen och är färdiga att gå vidare. Även om det gäller ganska få människor frågar jag ändå om integrationsministern anser att man nu kan dra några slutsatser eller göra några reflexioner om hur etableringsreformen har fungerat. Blir det lite lättare, eller mycket lättare i bästa fall, för nyanlända att komma in i arbete och studier? 57 Statsrådet (FP): Jag tackar för frågan. Kan man dra några säkra slutsatser? Svaret är nej. Det är för få som har lämnat etableringsreformen. Kan man då dra några preliminära slutsatser? Svaret är ja. Vi har ett par tusen personer som har varit nyanlända i och har gått igenom etableringsreformen och lämnat den. Att döma av siffrorna för den gruppen vi kommer att återkomma med mer uppföljning av detta verkar det vara fler som kommer i arbete och fler som börjar studera. Det är det tydligaste sättet att mäta. Den skillnad vi framför allt ser är att man snabbare och tidigare får kontakt med arbetsmarknaden. När vi hade ett mottagande där vi inte i samma utsträckning ställde frågan vad folk kunde bidra med och inte kopplade in Arbetsförmedlingen på samma sätt var det vissa år nio av tio som inte hade någon kontakt med arbetsmarknaden över huvud taget under sitt första år i . kommer den absoluta majoriteten ganska snabbt i kontakt med Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadspolitiska program, vilket gör att man kommer närmare arbetsmarknaden. Det vågar jag säga. 58 (FP): Jag tackar för svaret. Inträdet på arbetsmarknaden hänger väldigt nära samman med inlärning av svenska språket och med språkutveckling. Ett hinder har länge varit att man inte får göra praktik om man inte kan svenska. Det blir som en ond cirkel. Hur lyckas regeringen med denna förändring, att snabbt låta den nyanlände lära sig svenska och få praktikplatser? Jag har förstått att det är ganska ont om praktikplatser i . Vill ministern kommentera hur utvecklingen ser ut när det gäller praktik och språkinlärning? 59 Statsrådet (FP): Etableringsreformen innebar en avgörande omläggning av svensk integrationspolitik, men jag vill också säga till kammaren att vi kommer att fortsätta att reformera integrationspolitiken, för vi har fortfarande kvar utmaningar. Det här är steg i rätt riktning. En av de utmaningar vi har är den som beskriver. Hur ser man till att få de två verktyg man behöver för att komma in i samhället när man är ny i , det vill säga svenska språket och jobb? Traditionellt har det i varit så att man ska göra en sak i taget. Först ska man lära sig svenska, sedan ska man ut på arbetsmarknaden. Men det där passar inte alla människor. För väldigt många är det bättre att vara vid ett fikabord som man lär sig svenska. Den typen av ökad individualisering och en utökad reform av svenska för invandrare är det jag ser framför mig . Jag har rader av exempel på kommuner som gör ett bra jobb. Men jag har tyvärr också rader av exempel på kommuner där man inte klarar av att ge till exempel yrkessvenska för att människor ska kunna få jobb, där man inte klarar av att ge den som vill plugga vidare på grunden i svenska tillräckligt snabbt. Vi kommer att återkomma till med fortsatta reformer på integrationsområdet. 60 (C): Jag vill ställa en fråga till miljöministern angående vargsituationen. Vi har vårväder . Då föds det många vargvalpar runt om i landet. Bara i har det skett en hel del föryngring i 13 revir. Räknar man om det till individer innebär det 52 nya vargar bara i . Vi har 27 vargrevir, och sju av dem är nya. Om det är sex vargar per revir innebär det att vi har 162 vargar bara i länet. kan det med dagens tillväxttakt vara över 2 000 vargar i . Väldigt många människor berörs av detta i vardagen. Många är frustrerade och upplever maktlöshet. Konsekvenserna är stora. Jag skulle därför vilja fråga miljöministern vad som händer med rovdjursfrågorna i allmänhet och vad gäller vargen i synnerhet. 61 Miljöminister (C): Herr talman, ledamöter och åhörare! Jag tackar för frågan. Jag tror att det är väldigt viktigt att vi diskuterar frågan om de svenska rovdjuren och för en dialog. Det är väldigt viktigt att vi har en gynnsam bevarandestatus för våra stora svenska rovdjur. Vi försöker nu genomföra detta från regeringens sida grundat på riksdagsbeslutet om gynnsam bevarandestatus. Rovdjuren ska finnas i sina naturliga utbredningsområden. Det här ska ske med största möjliga hänsyn till människor, näringar och bygder. Naturligtvis ska vi också ha så regional beslutandemakt som möjligt över detta. Vi har lämnat in förvaltningsplaner för alla de stora rovdjuren, inte bara varg. Vi har även lämnat vetenskapliga rapporter till kommissionen om alla de här frågorna. Vi avser att återkomma till med en uppdatering av den svenska vargpolitiken för att föra den up-to-date med den kunskap som vi nu har. 62 (KD): Jag har en fråga till EU-minister . Äganderätten är fundamenta i en demokrati och i en marknadsekonomi. Äganderätten är i mångt och mycket också grunden för vår utveckling, för tillväxten och för ansvarstagande i ett modernt samhälle. Men äganderätten utsätts också för många urgröpande attacker och åtgärder, även om det i grunden ibland kan finnas ett vällovligt syfte bakom. Ett exempel är de kvoteringsdiskussioner som pågår inom EU, den här gången med udden riktad mot bolagsstyrelserna. Hur står EU-ministern upp för äganderätten i EU när kvoteringsdiskussionens vindar nu riktar sin kraft mot bolagsstyrelsernas sammansättning? 63 Statsrådet (FP): Det är oerhört bra att engagerar sig för jämställdhet. Det ser riktigt uselt ut på både svensk och europeisk nivå vad gäller andelen kvinnor i bolagsstyrelserna. Det har skett en informell kvotering av män alldeles för . Men därmed inte sagt att det bästa är att byta ut den informella kvoteringen av män mot formell kvotering av kvinnor. Detta är en fråga där staten och EU ska hålla sina tassar borta. Det är en ägarfråga, inte en fråga som bäst styrs genom lagstiftning. Detta är viktigt att slå fast och vara tydlig med. Vi är flera medlemsstater som i enlighet med subsidiaritetsprincipen gör bedömningen att kvotering till bolagsstyrelser inte är något som EU ska hålla på med. 64 (KD): Jag får tacka statsrådet för svaret, och jag håller fullständigt med. Man ska inte röra äganderätten och gå in i bolagsstyrelserna i den delen. Sedan har vi ett bekymmer. Jag delar åsikten att vi måste få in fler kvinnor i bolagsstyrelserna. Vi är fullständigt överens om att det är fel väg att gå att ge sig på äganderätten. Det känns bra att EU-ministern driver de frågorna i EU för att förhindra att det på något sätt sker. Jag tackar för svaret. 65 Statsrådet (FP): Jag tänkte bara avsluta med en stilla feministisk fundering på den här fronten. Det är kanske dags att sopa rent på hemmaplan först när det gäller , dess instruktioner och också medlemsstaterna i EU. Vi kan bara konstatera att det sitter noll kvinnor i Europeiska högsta ledning. Man kanske kunde börja i EU självt när det gäller att få fram fler kvinnor i maktpositioner. 66 (S): För jobben, människors hälsa och vår gemensamma välfärd är ett aktivt, ambitiöst men framför allt genomtänkt miljöarbete oerhört viktigt. Min fråga går till miljöministern. Halten av miljögifterna dioxin och PCB är fortsatt höga i fet fisk som lax och strömming från , ofta över gränsvärdena. från har också oväntat höga halter av de miljögifterna, liksom från . Det rapporterar regeringens egen expertmyndighet . påpekar också att gränsvärdena är högt satta, vilket betyder att det är ganska liten marginal till att vi får i oss för mycket av miljögifterna. Rekommendationen är att kvinnor i fertil ålder och barn inte ska äta den här fisken alls. Ändå säljs fisken i utan någon som helst information till konsumenten. Är inte miljöministern orolig att vi får i oss för mycket miljögifter? 67 Miljöminister (C): Tack för frågan, som rör ett väldigt viktigt ämne. Vi har väldigt mycket kemikalier i vår vardag, helt i onödan. Det går på slentrian. Det är därför som regeringen har lagt ett stort extra anslag på Kemikalieinspektionen just för att hitta de farliga ämnena och genomföra den strategi om en giftfri vardag som regeringen har bestämt. När det gäller just dessa gifter är det rätt mycket gifter som kommer ut i våra vatten. Det är till exempel hormonstörande ämnen, som vi har diskuterat mycket, men också dioxiner. Just frågan om halten i livsmedel är en fråga som faller på och därmed också på landsbygdsministern. Jag försäkrar att vi arbetar väldigt mycket gemensamt i regeringen med dessa frågor. 68 (S): Förutom det självklara att borde öka engagemanget ytterligare för att minska miljögifterna som miljöministern också säger i svaret, och jag tycker att vi kan öka det ytterligare och att främja bra mat av god kvalitet har under den borgerliga regeringen lovat, garanterat, att tillse att kvinnor i fertil ålder och barn inte ska få i sig miljögiftet dioxin. Om miljöministern nu är orolig för att kvinnor i fertil ålder och barn ska få i sig alltför mycket av miljögiftet, vad är man beredd att vidta för åtgärder för att tillse att människor inte får i sig miljögiftet? säljs fisken runt om i utan någon som helst information till konsumenten. 69 Miljöminister (C): Miljögifter är ett väldigt allvarligt problem. Det finns olika grupper av miljögifter. Jag har nämnt de hormonstörande, som slår väldigt hårt särskilt mot kvinnor och barn och lagras i människors fettlager i olika delar av kroppen. Dioxin är också ett väldigt allvarligt miljögift. Den största dioxinkällan är egentligen kolkraftseldning. Därför är hur vi hanterar vår uppvärmning en väldigt viktig sak. Luftkvalitetsfrågorna har också en otrolig betydelse i sammanhanget. Det finns gränsvärden, och vi arbetar väldigt hårt med just luftkvalitetsfrågorna. När det gäller livsmedel informeras väldigt tydligt om de risker som finns med just de livsmedlen. ska vi balansera detta på ett sådant sätt att människor fortfarande kan ha sill på julbordet, sill , och människor som vill äta en surströmming en gång ska också kunna göra det. 70 (MP): Miljöministern kan stå kvar, för vi håller oss kvar bland miljögifterna. varnade konsumentorganisationer i för att vanliga hygienprodukter som tvål, schampo och tandkräm kan innehålla farliga halter av bland annat hormonstörande ämnen. De ämnena sätts nu i samband med allt fler sjukdomar. Även här är barn särskilt känsliga. Miljöministerns kommentar var att ämnena visserligen är bekymmersamma men att det blir för krångligt att gå före EU och att det är bättre att vänta och låta driva på frågan i EU. driver på frågan i EU, och går också före på hemmaplan. Det förbjuder bland annat vissa hormonstörande ftalater. Det är inte bara ett sätt att skydda danska barn utan också ett sätt att driva på EU genom att visa vägen. Jag vill fråga miljöministern när vi kommer att få samma regleringar och begränsningar i för att skydda svenska barn och för att driva på EU så att vi får bort de ämnen som gör barnen sjuka. 71 Miljöminister (C): När det gäller de hormonstörande ämnena har vi ett väldigt problem just med EU-systemet. Det tror jag också frågeställaren är väl medveten om. Det kanske är bra att nämna det här. Det finns två olika sätt att se på de hormonstörande ämnena. Det ena är ett kemikalieperspektiv. Det är genom och den europeiska kemikalielagstiftningen som man jobbar med de frågorna. Vi går från svensk sida före genom att nu ta striden med när det gäller till exempel bisfenol A i barnmatsburkslock och också genom de uppdrag som vi har gett till både och livsmedelsmyndigheten i dessa sammanhang. Den andra delen av EU-systemet är det som handlar om Efsa, Safety Authority, som inte alls har samma åsikt, anser att den vetenskapliga dokumenteringen inte räcker och motarbetar det som vi försöker göra på ett väldigt tydligt sätt. Den konflikten är inte så enkel för en svensk miljöminister att lösa, men jag ska försöka att göra det bästa jag kan. 72 (MP): För en vanlig dödlig riksdagsledamot framstår det som konstigt att det är livsmedelsmyndigheten i EU som reglerar tandkräm och sådant. Det är klart att det intas i munnen, men regleringen gäller också tvål. I vilket fall är jag väldigt glad att miljöministern visar vad gäller bisfenol A att man är beredd att göra saker i . Det handlar inte bara om att sitta still och vänta på att EU ska göra någonting. När man nu en gång för alla har erkänt att det faktiskt går att göra saker på hemmaplan och att vi inte behöver sitta och vänta blir det naturligt att man också går vidare med andra ämnen som kan skada inte minst barn, som är särskilt känsliga. Det kan handla om de hormonstörande kemikalierna i hudvårdsprodukter, till exempel. Varför skulle inte kunna gå vidare också på de områdena och titta på hormonstörande ämnen i kemikalier så att vi slipper den här utvecklingen där vi har alldeles för många kemikalier runt omkring oss som reagerar med varandra och gör människor sjuka och där vi helt har tappat kontrollen? 73 Miljöminister (C): Jag tror att vi förenas, och jag, i hur bekymrade vi är just när det gäller dessa kemikalier och särskilt de hormonstörande kemikalierna. Vi får rapporter om att abborrar utanför reningsverk är dubbelkönade och också oerhört aggressiva jämfört med det naturliga beteendet. Det finns rapporter om sterilitet hos unga män i områden där avloppsreningen inte fungerar ordentligt. Det är väldigt bekymmersamt. Däremot går före. Vi försöker att driva på i det här sammanhanget. När det gäller EU-systemet har vi varit med och sett till att det på den nya farlighetslistan kommer upp en hel grupp av ämnen som inte har funnits där innan. Det är en framgång för det svenska förhandlingsarbetet. Vi samarbetar också med de länder som liksom vi jobbar mycket med de hormonstörande kemikalierna. Det är , och . Vi tillsammans försöker att se till att vi får in den information som EU kräver för att ta steg vidare. 74 (M): Att min fråga är viktig visas av att två av ministrarna som varit uppe i debatten har talat om den. talade om integrationen och hur viktigt det är att få ett språk och att kunna läsa. Utbildningsministern talade om bristande mattekunskaper. För att kunna tillägna sig matte är läsningen och att man kan läsa väldigt viktigt. Det leder mig till kulturministern. På kulturministerns bord ligger . Min fråga gäller läsandet. Vad kommer att hända med förslag? 75 Kultur- och idrottsminister (M): Det är vi tillsatte . Vi kunde se att läsandets villkor hade förändrats, och framför allt var vi oroliga över ungas, särskilt pojkars, läsande. Utredningen kom , och har det varit en rejäl remissrunda. Vi kommer att lägga fram en proposition och förslag som rör läsandet. När jag ändå står här vill jag berätta lite grann om hur det ser ut. Vuxnas läsande ligger fortfarande på en god nivå, och vi har god tillgång till litteratur i landet. Vi har också ett starkt stöd för biblioteken. Men det här gäller just pojkars läsande. jobbar en hel del med det. Vi har en läsambassadör, , en populär författare som är ute på skolorna och talar om läsande och stimulerar biblioteken och bibliotekarierna. Det finns också intressanta samarbeten mellan idrottsrörelsen och läsandet. har tillsammans med huvudbiblioteket i kommun startat någonting som heter Sparka i gång läsningen. Det är ett av flera förslag som är i gång. 76 (M): Detta är viktigt. Vi ser fram emot att ta emot en proposition när den kommer. Det är viktigt vad samhällets institutioner gör med skola, skolbibliotek och vanliga folkbibliotek. Men vad kan vi alla vanliga människor göra? Kan kulturministern utveckla det något? 77 Kultur- och idrottsminister (M): Det gör jag mer än gärna. Skolan har liksom biblioteken en viktig roll när det handlar om barns och ungas läsande. Detta är en fråga för oss alla för oss som föräldrar, för oss som vänner och för alla oss som möter barn. låg föräldrars högläsande för barn på en rätt hög nivå; läste regelbundet för sina barn. Siffran har sjunkit betänkligt. Det är inte så att läsförmågan hos föräldrarna har minskat, utan vi prioriterar annat. För att få i gång läsandet, läslusten och läsförståelsen krävs inte bara insatser i skolan. Det krävs också att vi föräldrar, och alla vi som möter barn, ser till detta och talar med barnen, läser högt för våra barn och gärna tar med dem till biblioteken. 78 (S): Jag har en fråga till vice statsminister . Socialbidraget har blivit den enda livlinan för allt fler under allt . 50 000 medborgare har uppburit socialbidrag trots löften från regeringen om minskat utanförskap och förstärkt arbetslinje. Notan för socialbidrag landade på 11 miljarder för kommunerna. Merparten av mottagarna uppger arbetslöshet som den främsta orsaken. När regeringens jobbpolitik fallerar hamnar ansvaret i knäet på kommunerna. Ökade kostnader för socialbidrag betyder mindre pengar till förskolan, till gymnasieskolan och till äldreomsorgen. Därför undrar jag vilket ansvar vice statsminister anser att regeringen har för att bryta trenden med ökade socialbidrag. 79 Utbildningsminister (FP): Det ansvaret har absolut regeringen. Arbetslinjen och reformer som stärker den har varit en ledstjärna för denna regering. Man kan dock inte bortse från att under dessa år har drabbats av den djupaste ekonomiska krisen . Man kan inte bara vifta bort den utgångspunkten och bakgrunden när man gör bedömningen av dessa nivåer. Självfallet drabbas också av den ekonomiska krisen i vår omvärld. Vi har lägre arbetslöshet än genomsnittet i , men vi har naturligtvis för höga siffror jämfört med vad vi önskar. Det får effekten att samhället måste försörja människor som inte har arbete. Men vi tror inte på att gå tillbaka till en lösning där vi ska förtidspensionera bort människor som är arbetslösa. Det handlar om att hitta vägar tillbaka till arbetsmarknaden. Det är klart att arbetslöshetssiffrorna vänder på allvar först när konjunkturen blir bättre. Den ödmjukheten ska vi ha; vi styr inte världskonjunkturen alldeles själva från detta parlament. 80 (S): Ett absolut ansvar, säger vice statsministern. Men det märks inte i handling. Var finns de skarpa förslagen för att till exempel minska arbetslösheten? Var fjärde socialbidragstagare uppger arbetslöshet som orsak till att de behöver bidraget. Varför redogör inte vice statsminister för regeringens förslag för att få bukt med dessa skenande kostnader? 50 000 människor i vårt land har uppburit bidraget . Bidragstagarna blir fler månad för månad. Ju alliansregeringen styr, desto högre blir kostnaderna för socialbidrag. Och det är kommunerna som får betala. Det är inte regering som står för fiolerna. Jag undrar igen: Vad är det för ansvar regeringen tar? Kan vice statsminister vara lite mer konkret i sitt svar? 81 Utbildningsminister (FP): Arbetslinjen innefattar en lång rad reformer. Vi har socialförsäkringsreformer, vi har sänkta skatter på arbete och vi gör stora investeringar större än någonsin i forskning och infrastruktur. Det är den typ av statliga investeringar som är jobbskapande och tillväxtskapande. Vi har en politik för ett bättre företagsklimat. Det skiljer sig radikalt från det alternativ som redovisas i denna riksdag och som har som enda idé att höja skatterna på svensk företagsamhet med för att betala ännu mer bidrag till dem som inte arbetar. Det tror vi inte på. Det skapar inte jobb. Det som skapar jobb är ett bättre företagsklimat, offentliga investeringar och incitament och regelsystem som befrämjar övergång till arbete. Det är också huvudlinjen för regeringens ekonomiska politik. 82 (S): Min fråga berör den redan skyhöga arbetslösheten. Men det är också en kulturfråga och en fråga om framtidstro. Svensk Scenkonst meddelade att tre av fyra institutioner tvingas skära ned på sin verksamhet. Man tvingas varsla, och man tvingas minska sina produktioner. Under den borgerliga regeringen har satsningarna på kulturområdet långsamt krympt, kanske mest på scenkonstområdet. Min fråga till kulturministern är därför: Är den pågående avvecklingen, neddragningen och utvecklingen inom scenkonstområdet i linje med regeringens kulturpolitik? Om den inte är det vad avser i så fall kulturministern att göra åt det? 83 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tycker att det är en hederssak att man håller sig till sanningen när man står här i och ska tala. Den som lyssnar på kan möjligen få intrycket av att det sker nedskärningar på kulturområdet. Det sker på många håll i . Man tvingas skära ned budgetarna för kulturen i och i . håller nu äntligen på att hämta sig. Så är det inte i . Vi har höjt kulturbudgeten , både i absoluta tal och som andel av statsbudgeten. Det här vet , och jag tycker därför inte att det är snyggt att stå här och låtsas som att det är rejäla nedskärningar. Vi har dessutom moderniserat kulturpolitiken. Under Socialdemokraternas tid hände inte mycket. Den stod och stampade. har vi ett vitalt kulturliv i hela landet och ett engagemang som inte har funnits tack vare bland annat regionalmodellen, där man har ett helt annat intresse också från andra håll att engagera sig i kulturpolitiken. 84 (S): Kulturministern svarar inte på min fråga. Jag konstaterar ändå att vi socialdemokrater anser att satsningar på kultur ger framtidstro. meddelar Svensk Scenkonst att tre av fyra institutioner tvingas skära ned och minska sin verksamhet därför att anslagen inte räknas upp i samma takt som kostnadsutvecklingen. Jag frågade om detta är i linje med regeringens politik. Är man nöjd med utvecklingen? Om man inte är nöjd med utvecklingen avser man då att vidta några åtgärder? Eller är det bra att vi spär på den redan höga arbetslösheten med ytterligare arbetslösa kulturarbetare? 85 Kultur- och idrottsminister (M): talar om framtidstro. Jag märkte inte mycket av det som Socialdemokraterna styrde över kulturpolitiken. Budgeten har ökat; det sade jag tidigare. Den största del av de medel som går ut från kulturbudgeten och som rör detta går just till scenkonsten.