prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — För henne innebär den samlade effekten av vår politik, jobbskatteavdraget, sänkt a-kasseavgift och höjt bostadsbidrag, mer att leva för. Sådant spelar roll i vardagsplånboken och i att få tillvaron att gå ihop. För att stå redo inför ett fortsatt hårt omvandlingstryck för den svenska ekonomin behöver vi fortsätta att investera i svensk konkurrenskraft. Därför inför vi två nya karriärsteg för lärarna. Därför ska fortsätta att vara ett av de länder i världen som satsar mest på forskning. Därför fortsätter vi med en politik som gör att det skapas fler nya jobb i svensk ekonomi. Men vi behöver också se till att fler kan få jobben. Det är fortfarande för många unga som behöver få in sin allra första fot på arbetsmarknaden för att ha en chans att få fäste med båda benen . Därför satsar vi på yrkes- och introduktionsavtalen, där vi kombinerar anställning, utbildning och att hjälpa till att lyfta fram dem som ännu inte har rätt kvalifikationer. kan de lära sig jobbet på jobbet. Vi fortsätter att förbättra företagens villkor för att växa och anställa. Det gör vi på flera sätt. Det har vi gjort i tidigare budgetar. Nu i dagarna genomförs investeraravdraget, som gör de allra första investeringarna i små nystartade företag mer lönsamma som avdraget för forsknings- och utvecklingsanställda stärker möjligheterna till investeringar i fortsatt utveckling. Vi sänker anställningskostnaderna för unga genom att förstärka nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för ungdomar . Vi tar även i fortsättningen ansvar för tillväxt och jobb. Även , som , hålls ramdebatten när det är lite som mörkast och gråast på himlen. Precis som föregående år hänger mörka moln över oss, över världsekonomin, över den europeiska ekonomin, tyvärr även över ramarna som sådana. Jag vill hålla mig till politikens innehåll och hoppas att debatten ska handla om det. Det är vad valet borde handla , och det är vad den här debatten borde handla om. Men jag måste ändå beklaga att det enda de fyra olika oppositionspartierna verkar vara överens om är att vilja riskera tryggheten i den svenska budgetordningen, att utmana den rambeslutsmodell som byggt starkt, som utgör en kärna i de starka svenska statsfinanserna . Det är olyckligt och kan få återverkningar på kommande regeringars möjlighet att styra landet och fortsätta att ha ordning och reda i svensk ekonomi. I den här debatten har vi hört fyra olika oppositionspartier berätta om sina reservationer och motioner, och de har använt olika siffror. Jag vill avsluta mitt inlägg i debatten med tre siffror som jag tycker är relevanta inför den fortsatta debatten: 200 000, 555 000 och 298. 200 000 är så många fler som har ett jobb att gå till nu jämfört med när Socialdemokraterna styrde . Den siffran påminner mig om att Alliansens politik gör skillnad för de 200 000 svenskar som hade en lite jobbigare morgon kanske så sent som men som genom att få fäste på arbetsmarknaden får en mycket bättre framtid. 555 000 förtidspensionärer stämplades ut från svensk arbetsmarknad när bidragslinjen gick före arbetslinjen före valet . Det var ett sätt att snygga till statistiken när man mäter andelar, men är det 200 000 människor färre i utanförskap. Varje person i den statistiken har ett livsöde, har en tillvaro, och många fler av dem har ett jobb att gå till och slipper känna att de åker ut ur de svenska sammanhangen, arbetsplatserna och gemenskaperna. 298 är antalet dagar som det är kvar till riksdagsvalet. Om så många dagar väljer väg. Ska vi fortsätta att stärka svensk konkurrenskraft och se till att det blir fler nya jobb, eller ska gå tillbaka till en bidrags- och åtstramningslinje? Vi i Alliansen går till val tillsammans. Vi söker mandat för att fortsätta att ta ansvar för ett som står starkt, där alla jobb behövs, där alla människor behövs. Mot det står fyra olika alternativ som i en utdragen internationell lågkonjunktur riskerar att både strama åt mot jobb och tillväxt och skapa osäkerhet om formerna för de svenska statsfinanserna. Så ger man inte svar på utmaningar i en orolig omvärld. Därför yrkar jag bifall till utskottets förslag. (Applåder) I detta anförande instämde finansminister och (båda M). 10 (V) replik: Det ska löna sig att arbeta, brukar högern säga. har säkert själv sagt det . Det verkar vara mantrat. Det har alltid lönat sig att arbeta i . Det är ingen nyhet. Nyheten numera är att vi i betalar skatt efter diagnos, om det finns jobbmöjligheter, om vi är småbarnsföräldrar eller efter vår ålder. Förutom att vi betalar skatt efter det har ni, för att påvisa tydligheten i att det ska löna sig att arbeta, sänkt ersättningsnivåerna för alla föräldralediga, alla sjuka och alla arbetslösa så att faller i jämlikhetsligan väldigt snabbt. Ni har delat in människor efter närande och tärande i skattesystemet. Jag skulle vilja fråga : Varför ska en sjuk betala mer i skatt vid en inkomst på än den som har turen att vara frisk och ha ett jobb? Varför ska en arbetslös betala mer i skatt än den som har turen att vara frisk och ha ett jobb? Varför ska en föräldraledig betala mer i skatt än den som är på jobbet och är frisk? blir skillnaden ännu större. Svaret kan inte vara att människor ska bli friska av detta. Men det är faktiskt det jag tror att ni tror. Hela er ideologi bygger på att människans enda drivkraft är pengar. Det handlar väl om att en arbetslös ska ta sig i kragen och ta ett jobb om man vet att man får en sänkt skatt och bättre inkomst. Den sjuke ska väl ta sin säng och gå. Varför delar ni in människor på det här sättet i skattesystemet, ? 11 (M) replik: är i alla fall tydlig. För henne är det de som inte arbetar som står i centrum för politiken. Jag tycker att man ska ta lönsamheten i att arbeta på mycket stort allvar. Just för den som inte känner att den får vara med i samhället och som riskerar att hamna utanför är möjligheten att ta sig in på arbetsmarknaden nyckeln till att få ett sammanhang, en inkomst och kunna påverka sin tillvaro. Vi ska ha ett av världens mest generösa system om man blir sjuk eller arbetslös, och det har vi. Men vi ska ha en jämn fördelning och en god sammanhållning i , och det har vi. När mäter så kallade Gini-koefficienter visar det sig att vi är bland dem som har de jämnaste fördelningarna av inkomster. När det gäller värdet på våra välfärdstjänster, som är högt subventionerade och jämnt fördelade, har vi den kanske allra jämnaste fördelningen. Det är viktigt. Varifrån kommer resurserna, ? Ja, de kommer av att det lönar sig att arbeta, att ekonomin kan växa och tillväxten ta fart. Det är mot den bakgrunden som jag är särskilt bekymrad över budgetmotion. De olika utgiftschocker och skattechocker som vill lägga på svensk ekonomi riskerar att leda till en sämre bnp-utveckling med flera procentenheter. Bnp-tillväxt är någonting som vi behöver, , till att fortsätta förbättra tillgängligheten i vården, till att kunna stötta till exempel barnfamiljer med reformer, till att ha fortsatt ordning och reda i svensk ekonomi. Men det hotas av skattechockpolitik. Det är inte att ta ansvar för eller för välfärden. 12 (V) replik: Ni har lagt fram en budget där av era förslag riktar sig till de som är rikast. De som har lägst inkomst får . Det säger ganska mycket om var era intressen ligger. Vår budget bygger på omtanke, gemenskap och solidaritet. Vi investerar i jobb och välfärd för alla, inte för dem som redan har det bäst. Jag märker att inte svarar på min fråga: Varför ska sjuka betala mer i skatt? Varför ska föräldralediga betala mer i skatt? Varför ska arbetslösa betala mer i skatt? Varför delar ni in människor i närande och tärande på detta sätt? Vad säger det om er människosyn? Vad säger det om människovärdet? Både du, , och jag kan bli sjuka. Både du och jag kan mista våra jobb. Vi hoppas väl att väldigt många ska vara föräldralediga med sina barn. Varför ska de straffas för det? Varför ska människor straffas ekonomiskt för att de blir sjuka, för att de är föräldralediga eller pensionärer eller har oturen att mista sitt jobb? Människor vill vara friska. Människor vill kunna arbeta. Man är inte arbetslös för att man är slö, utan därför att det finns för få jobb och görs för lite investeringar eftersom ni lägger pengarna på att sänka skatter i stället för att investera dem i alla människors lika värde, i jobb eller andra samhällsnyttiga ändamål. Varför ska ligga på fjärde plats bakifrån när det gäller arbetslöshetsförsäkring, ? Varför ska vi sjunka som en sten i jämlikhetsligan? Varför ska människor delas in i närande och tärande i skattesystemet? Varför ska en som är sjuk betala mer i skatt än den som är frisk? Varför ska en som är sjuk betala mer i skatt än den som är frisk? Svara på frågan! 13 (M) replik: upprepar sig, och då måste jag få göra det lite grann också. Det är viktigt att vi har incitament för att jobba särskilt för dem som inte hade ett jobb förut, som inte hade fäste på arbetsmarknaden förut. Det ger makt till män och kvinnor som inte hade det förut därför att man inte kunde försörja sig. Jag tycker att det är olyckligt att förringar det. Vi har och ska ha ett av världens generösaste system när man blir sjuk eller arbetslös, och vi finansierar det genom att ha en ekonomi med ordning och reda och där vi kan ha tillväxt när andra länder har tvingats skära ned. Det är så vi har fått närmare 70 miljarder i realt ökade resurser till skola, vård och omsorg som behövs för att det här landet ska fortsätta att ha ett fungerande välfärdssystem. Det är sådant som hotas av skattechocker och orealistiska politik. Låt oss titta kort – vi har på oss i replikskiftena – på till exempel ensamstående kvinnor med barn . Dessa har fått bättre i marginaleffekt . Det lönar sig bättre att arbeta för dem som hade minst inkomster och för dem som hade måttliga inkomster. Vi har börjat nedifrån på inkomstskalan för att ge dem som inte hade utrymme i sin tillvaro större marginaler. Det är viktigt att breda löntagargrupper kan ha incitament för att arbeta. Det är så vi finansierar välfärden. Det är så vi har råd att förbättra tillgängligheten i vården, korta vårdtiden och satsa på skolan och barnomsorgen för att få det här välfärdslandet att fortsätta att fungera så starkt. Resurser är inte någonting som bara finns, . De kommer av att det är ordning och reda i ekonomin och att ekonomin har förmåga att växa. Därför måste det löna sig att arbeta. Därför måste man ha ordning och reda i statens finanser i stället för att riskera att tappa greppet om dem, som vi skulle göra om vi antog budgetmotion. 14 (S) replik: Jag vill börja med att se till att yrka bifall till alla våra reservationer. Jag kan konstatera att verkar väldigt nöjd och glad med utvecklingen i . Det finns som sagt en del att vara stolt över, men ganska mycket också att bekymra sig över och ta itu med. För att kunna göra det är det bra om man har ungefär samma bild av hur verkligheten egentligen ser ut. Med anledning av anförande vill jag ändå fråga om finansutskottets ordförande menar att arbetslösheten är ett större eller ett mindre problem nu än 2006. Har arbetslösheten stigit och sysselsättningsgraden sjunkit, som SCB lär oss, eller har en annan uppfattning än statistikmyndigheten? Har en högre arbetslöshet än de flesta jämförbara länder, som , , , och ? Det var några av de länder som tog upp som exempel på länder som vi inte skulle jämföra oss med. Det är uppenbart att ser skattesänkningar på lånade pengar som inte ger jobb som höjden av att ta ansvar, trots att man inte klarar överskottsmålet i statsfinanserna och trots att man därmed nallar av framtidens välfärd. Dessutom är fördelningspolitiken i att höja brytpunkten inte precis sådan som ger sken av. För städare, vårdbiträden, undersköterskor, förskollärare, lärare och poliser blir det noll kronor. De som får del av sänkningarna är däremot statsråd, åklagare, bankchefer och hedgefondförvaltare. Det är så fördelningspolitiken ser ut. Det är alla människor i det här landet som ska vara med och betala av de lån som skapas när man sänker skatten för de grupperna. Hur hänger det ihop med att ta ansvar för sammanhållningen? 15 (M) replik: Jag ska absolut svara på frågan om jobben. Är det bra eller dåligt att det är ungefär 200 000 fler som gick till jobbet än 2006, ? Jag tycker att det är bra. Ni har en idé om att mäta andelar och förringa antalet människor som faktiskt kan gå till jobbet när jobben blir fler. Förringa inte det, . Det behöver bli ännu fler som går till jobbet; det är för många som inte gör det . Men svensk ekonomi har kunnat växa till i när andra jämförbara länder har tvingats att skära ned och utsatt sina ekonomier för nedgångar och tillbakagång. Tittar man på långtidsarbetslöshet, som är ett viktigt mått för det allvarligaste utanförskapet, har vi bland de lägsta siffrorna i EU, vilket är väldigt viktigt. Tittar man på tillväxten av nya jobb är den siffran betydligt högre nu än vad den var under er sista mandatperiod. Det är några viktiga mått på arbetslöshet och nya jobb. Sedan har en förhållandevis yvig retorik om detta att låna. Då vill jag bara slå upp s. 51 i betänkandet där Socialdemokraterna själva formulerar sig i sin reservation. Man skriver om högre utgifter, högre intäkter efter de olika skattehöjningarna: Statsbudgetens saldo är därmed något lägre än i regeringens förslag , vilket betyder att statens lånebehov är något högre. Bakom den yviga retoriken döljer sig alltså att Socialdemokraterna själva lånar lite mer enligt sitt budgetförslag. Jag tycker att vi kan enas om att det är viktigt att ha en förhållandevis expansiv finanspolitik när befinner sig i lågkonjunktur. Men det som skiljer oss åt är att Alliansen har en politik för att jobben ska fortsätta att bli fler. Med Socialdemokraternas politik riskerar jobben att bli färre. 16 (S) replik: Är det bra om befolkningen ökar i ? Ja, det är bra. Är det fel om en mindre andel av befolkningen har arbete? Ja, det är dåligt. Detta är svaret på frågorna. Jag tog upp i mitt anförande att antalet som har varit arbetslösa riktigt länge – – har ökat nästan som har varit finansminister. Det ser ju inte särskilt bra ut. Det går åt fel håll. Utanförskapet byggs då upp och fördjupas. Det är uppenbart att paradgren är sänkta skatter. Det är egentligen detta som bär politiken. Det spelar ingen roll i vilket konjunkturläge som befinner sig. Lösningen är alltid sänkt skatt. Det har ni provat i uppgång och i nedgång. Det är ju det normala tillståndet för . Däremot har vi fått veta att den här politiken kanske inte kan fortsätta. Statsministern sågade ju hela inriktningen på budgeten. Så kan vi inte fortsätta framöver, sade han, det är omöjligt. Sedan kom moderatstämman där det levererades en lång lista på nya skattesänkningar på 35–som ska genomföras, när ekonomin så tillåter. Det var den brasklapp som fanns med. Men eftersom ekonomin alltid tillåter och konjunkturen alltid är rätt för att sänka skatter betyder detta egentligen inte särskilt mycket. Det gör det intressant att ställa en fråga till , nämligen: Är det din mening att ni genom den här budgeten – ungefär så som statsministern tidigare sade – har uttömt möjligheten att sänka skatterna under nästa mandatperiod? Är det i så fall ett särskilt ansvarsfullt sätt att bedriva ekonomisk politik, att renraka utrymmet för framtiden? Det är ju det ni gör när ni för fram detta med till exempel skiktgränsen som gör att vi inte klarar överskottsmålet och att vi lånar mer till sänkta skatter. 17 (M) replik: Av betänkandet framgår ju också att Socialdemokraterna har valt att föreslå några utgiftsökningar utan att redovisa hur de ska finansieras längre fram. Så brukar det inte gå till i arbetet med sådana här betänkanden. Det lämnar många obesvarade frågor från Socialdemokraterna . Tack vare att vi har tagit ansvar för svensk ekonomi har resurserna ökat, och vi har kunnat nå fram med viktiga reformer för att det ska löna sig mera att arbeta. Till skillnad från var jag med på stämma i . Det som vi framför allt lade grunden för där var en fortsatt ansvarsfull ekonomisk politik som innebär att resurserna måste skapas först och att det sedan är reformutrymmet som får avgöra hur vi kan fortsätta att bygga starkt. Så formar vi vår ekonomiska politik. Socialdemokraterna bygger sin politik på fortsatt hot om skattechock som riskerar att strama åt svensk ekonomi. diskuterade vi fiket i eftersom det förekom många Sörmlandsexempel i den debatten. Då ville ni fördubbla arbetsgivaravgiften för de sju heltidsanställda ungdomarna. vill ni tredubbla arbetsgivaravgiften för de fem yngsta. Jag har fortfarande inte fått svar på frågan hur en fortsatt politik för höjda skatter och höjda kostnader för att anställa skulle göra att jobben blir fler. Det är vad debatten borde handla om inför valet. Det är kvar, och har vi inte fått svar från på frågan hur jobben skulle bli fler eller få en starkare ekonomi av Socialdemokraternas skattechocker mot jobb och tillväxt. 18 PER (MP) replik: och jag tycks vara ense om att det behövs fler människor i arbete i . Vi har olika recept för hur vi ska nå dit, men det är i alla fall glädjande att vi kan enas om den saken. Vi från tycker också att människor ska kunna ta sig till jobbet . De ska kunna lita på att kollektivtrafiken fungerar, att de inte möts av inställda tåg och att de inte ska behöva stå och frysa på perrongerna i väntan på tåg som är kraftigt försenade. Jag tycker att alla miljontals svenskar som åker kollektivt och tar tåget till jobbet är vardagens hjältar som tar sitt ansvar för att inte i onödan smutsa ned miljön och öka klimatproblemen. Ofta står de ut med överfulla tåg och de svåra förhållanden som råder inom kollektivtrafiken. Dessa människor förväntar att vi ska göra vår uppgift, nämligen se till att tågen går, att de håller hög kvalitet och att de kommer . Här finns det väldigt mycket att önska från den sittande regeringen. rapporterar Ekot i att det har skett 61 större tågurspårningar. På 23 av dessa platser har det tidigare funnits larm om brister. Det är alltså en tredjedel av alla de platser där det har varit urspårningar. Trots dessa larm har det inte vidtagits några åtgärder. Man kan ju undra vad har för förklaring till det, om det är som gör ett dåligt jobb eller om man är ogin och inte vill göra några upprustningar. Eller skulle det kunna vara så att det inte finns tillräckligt med resurser, att man skulle behöva satsa mer på underhåll och drift av järnvägen? Vad är då regeringens svar på den frågan? Jo, svaret är att man i den här budgeten minskar avsättningar för drift och underhåll med 1 miljard jämfört med de pengar som satsades . Jag skulle vilja höra förklara för alla vardagshjältar som använder sig av kollektivtrafik : Vad är anledningen till att ni skär ned på underhållet när det i stället bör öka? 19 (M) replik: Låt mig först slå fast att det som hedrar Per är att vi är ense om att fler personer får komma hit och jobba från andra delar av världen. Vi återkommer säkert till det. Både Per och jag är Stockholmsledamöter och känner rimligtvis till den satsning som presenterades så sent som : nio nya tunnelbanestationer som möjliggör närmare 80 000 nya bostäder. Sådant är viktigt för att och svensk ekonomi ska kunna växa. Det är också viktigt för hela landet att vi har nära nog fördubblat underhållssatsningarna på tågen. Vi satsar över 500 miljarder under den kommande planperioden på fortsatt utbyggd infrastruktur. Jag höll knappt på att hinna hit därför att det var köer till bussen eftersom det är många vägbyggen. Det händer en hel del i Stockholmstrafiken, och det gör det också nationellt. Det är viktigt. Då måste man ju fråga sig om det är just Per som man ska hålla i handen i finanspolitiken om man menar allvar med infrastruktur för att folk ska kunna åka till jobbet. Många av mina kolleger i den här salen kom till jobbet via tåget, andra via , som är starkt negativt till. Många har använt sig av vägar för att komma hit. Vi brukar vara osams om hur mycket vi ska investera på vägarna. En stor del av svensk exportindustri och ekonomi är helt beroende av lastbilstransporter som hotas av en rejäl skattechock om skulle få inflytande på den ekonomiska politiken. Den större delen av den svenska arbetskraften tar bilen till jobbet, särskilt i områden utanför dina och mina valkretsar där det kanske inte finns lika väl utbyggd kollektivtrafik, tunnelbanenät och annat. Även där vill införa kraftiga skattehöjningar så att det blir dyrare och svårare att ta sig till jobbet. Det låter bra, Per . Det gör det ofta i replikskiften, men när man synar förslag i praktiken låter det som att det är någon annan som har skrivit dem. Då är det kraftiga hot mot tillväxt och jobb som det handlar om. 20 PER (MP) replik: Jag tror att alla som hörde det där replikskiftet också hörde att duckade och sprang åt ett annat håll än det som frågan berörde, som handlade om brist på underhåll på järnvägen. Jag tror inte att alla de tågpendlare som fastnar på överfulla tåg som står stilla på spåren och inte kommer fram, här i till exempel, är särskilt nöjda med att svar är att vill behålla för dem som flygpendlar till jobbet. Jag tror inte att det är särskilt många som känner igen sig i den vardagsbilden, utan jag tror att många förväntar sig att vi tvärtom ska satsa de resurser som behövs för att vi ska få tåg som går , för att vi ska få fler tåg så att man slipper stå och trängas på överfulla pendeltåg och tunnelbanetåg. Där duckar helt och hållet. Hon pratar om kommande investeringar. Vi är glada att har insett att det behövs järnvägsinvesteringar och kollektivtrafikinvesteringar. Att de sedan inte alls är på den nivå som är nödvändig för att ta hand om de många nya stockholmare som kommer hit är en annan fråga. Där har vi betydligt högre ambitioner. Jag är väldigt bekymrad över att regeringens svar är att man drar ned på underhållet. Jag tycker att det är oansvarigt. Jag tycker inte minst att det är oansvarigt när vi har en situation med hög arbetslöshet. De många arbetslösa som vi har skulle kunna göra en enormt värdefull insats genom att i stället se till att tågen kommer och att de går. Vi vet att det finns avancerade jobb med att byta räls, som man skulle ha gjort till exempel i tunneln mellan södra och för länge sedan. Därmed hade man sluppit få ett urspårat tåg och att hundratusentals stockholmare fick vänta i timmar på att komma till jobbet. Det handlar också om enklare jobb, som att vara ute med skyffel och spade och rensa snö från växlar för att tågen ska komma fram. Alla dessa jobb kommer inte till på grund av att regeringen inte satsar utan tvärtom drar ned på underhållet. Både de som är arbetslösa och som inte får jobb och de som inte kommer till jobbet på grund av att regeringen inte gör det som alla kan förvänta sig av en handlingskraftig regering borde vara djupt missnöjda med regeringens politik och borde fundera över vad de ska lägga sin röst på i det kommande valet. 21 (M) replik: Jag upprepar gärna det jag sade i det förra replikskiftet, nämligen att Alliansen har nära nog fördubblat anslagen till drift och underhåll sedan vi fick väljarnas förtroende 2006. Varje gång det händer någonting i trafiken – det kommer det att göra igen, oavsett regeringar framöver – ställs det på sin spets om man satsar på underhåll och på att få trafiken att fungera, eller om man i stället har ofinansierade löften om orealistiska andra projekt. Vi fortsätter att satsa på att få det svenska väg- och järnvägsnätet att fungera, att arbetspendlingen ska fungera för korta och långa resor, att man ska kunna bedriva varu- och tjänsteproduktion i detta land med korta och långa resor. Det handlar absolut om mer än tunnelbana, tåg och . Det handlar om Förbifart , det handlar om investeringar runt om i landet och det handlar om att fortsätta att ha en politik som gör att svensk ekonomi växer så att vi har råd med fortsatta investeringar. De över 500 miljarder vi lägger in den kommande planperioden måste komma någonstans ifrån.