prot · H009130 · 2013-06-27 00:00:00 — som följer kollektivavtal och betalar sina skatter ska inte lida för detta. Som Svensk Byggindustri i sade: Banditerna ska inte ha jobben. Då måste vi göra något åt lagstiftningen som den ser ut . 51 (S): Varför, , ändrade ni i semesterlönereglerna om det nu är så att du tycker om fackföreningar och kollektivavtal? Varför ändrade ni den tid som man kan vara sjukskriven och som ska vara semesterlönegrundande? Varför hanterar ni i så fall nu ett förslag om att det ska bli billigare för företagarna att säga upp folk men dyrare för en anställd som hamnar i tvist om uppsägningen? Varför gör ni så? Och varför sänkte ni a-kassan så starkt, mot fackens vilja? Varför satte ni så höga avgifter till a-kassan? Var det också med fackens vilja? På vilket sätt har medverkat till att det ska bli bättre när det gäller kollektivavtalen och att stärka fackens möjligheter gentemot företagen? Det finns inga sådana exempel. Däremot finns det ett otal exempel på att ni attackerar den svenska modellen. Det går jättebra att stå här i kammaren och utomlands och säga att ni gillar den svenska modellen. Men i praktisk handling är det helt annorlunda. Så är det även när det gäller F-skattsedlarna. Typiskt för är, precis som sade tidigare, att ni nu ska fundera och reflektera, få in underlag och så vidare. Därigenom skjuter ni frågan framför er. Precis som med taxifusket, ROT-fusket och allt annat skjuter detta framför sig. Det är faktiskt en förolämpning mot den svenska fackföreningsrörelsen när står och säger att han gillar den. Varför säger han då att lönerna inom serviceyrkena är för höga? Det är faktiskt genom en fri förhandling som de lönerna har tagits fram. Varför säger han då att det är för höga löner inom de kommunala omsorgsyrkena? 52 (S): Jag upprepade fråga till finansministern, men om jag tolkar hans svar rätt är han inte ett dugg orolig. Han är nöjd. Han tycker att situationen är bra. Det är bekymmersamt. Om man nu kan se att omfattande fusk med F-skattsedlar pågår borde han som finansminister vara intresserad av att komma till rätta med de problemen. Men se det är han inte. Jag kan informera finansministern om att har gjort ett tillkännagivande angående anställningar i åkerinäringen och F-skattsedlar på den sidan. har gjort ett tillkännagivande som regeringen ska återkomma om. gjorde också ett tillkännagivande om att skyndsamt vidta åtgärder mot illegal verksamhet som konkurrerar ut åkerinäringen i . Det är bra att också tar del av det tillkännagivandet från precis som han borde ta del av alla andra tillkännagivanden. Jag är ganska säker på att kommer att stå överallt och säga att han står bakom den svenska modellen. Min fråga till är: Varför vidtar regeringen åtgärd efter åtgärd som urholkar den svenska modellen och som bidrar till att försämra fackens möjligheter att teckna kollektivavtal? Varför förstärker ni arbetsgivarens ställning och försämrar den enskildes ställning? Det är ju inte bara i den här frågan ni gör det utan även i alla andra. Är det roligt att stå och säga att ni står upp för den svenska modellen när ni gör allt för att motarbeta den? Är det inte hyckleri egentligen? 53 Finansminister (M): Interpellationen rör hur regeringens och förändringar av F-skattsedeln har påverkat näringsverksamhet för personer som har F-skattsedel. Jag har redovisat att det enligt Lagrådet alltså inte har skett någon förändring, utan man har etablerat praxis. Jag har redovisat att det inte har skett någon förändring av antalet som får F-skattsedel, utan det är ett ökningstempo som har gällt . Och jag har redovisat att ska göra en utvärdering och att den kommer . Visar den utvärderingen att det finns skäl att vidta åtgärder får vi se över alla de förslag som har diskuterats i . Det är en naturlig utgångspunkt att man tittar på vad utskottet har diskuterat och ser vilka av de förslagen som fungerar väl. Låt mig också påpeka att regeringen naturligtvis vidtar omfattande åtgärder mot brottslighet. Det jag tror spelar störst roll på det här området är den centrala myndighetssamverkan som finns mellan , , och polisen. Jag tror att det är en effektiv väg att beivra att kriminell verksamhet bedrivs under täckmantel av näringsverksamhet. När det gäller den svenska modellen är det paradoxalt nog så att trepartssamverkan mellan fack, arbetsgivare och regering aldrig har varit så aktiv som den är , åtminstone inte . Det vittnar även fackföreningsrörelsen om. Vi har haft ett möte med omkring 350 organisationer från arbetsmarknadens parter . Det har rört införandet av korttidsarbete, som sker i samråd med Teknikföretagen och Metall, de omställningsförhandlingar som PTK och bedriver och den yrkesintroduktion som det nu tecknas avtal om, inte minst här , med SKL och . Och regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med ytterligare insatser. Det här återspeglas också i att vi i har haft högre reallöneökningar under alliansregeringen än vad vi har upplevt här och vad man har upplevt i andra länder. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2012/13:458 om skatteavtalet med 54 Finansminister (M): har frågat mig vilka åtgärder jag har vidtagit för att omförhandla skatteavtalet med sedan beslutade att så ska ske. Beträffande det multilaterala nordiska skatteavtalet bedömer regeringen inte att det är en framkomlig väg att begära en förhandling om att hemviststaten ska få primär beskattningsrätt över Öresundspendlarnas arbetsinkomster. har varit mycket tydligt med att man inte accepterar en sådan lösning. Sedan har vi den så kallade utjämningsordningen som finns i ett särskilt avtal mellan och . Denna ordning är föremål för en utvärdering som genomförs gemensamt av det svenska och det danska skatteministeriet. Det arbetet är inte slutfört, herr talman. 55 (S): Det börjar kännas lite som déjà vu här. Arbetet är inte slutfört. Det här är också en fråga som jag lyfter upp eftersom har fattat beslut och uppdragit åt regeringen att omförhandla det här skatteavtalet. Det är väl inte så konstigt att man vill höra vad som händer, och det var inte precis det jag fick höra i svaret. Vi har diskuterat det här tidigare i kammaren. Bakgrunden är att de analyser som har gjorts av , , och en del andra visar att avtalet är otroligt ofördelaktigt för . Tumregeln är ungefär den att för en person som bor i och jobbar i får in per hundralapp, och åt andra hållet skickar vi till . Det är bakgrunden. Det här avtalet är fel. uppmanade regeringen att omförhandla det och försöka hitta en uppgörelse där man identifierar i vilken kommun de här gränspendlarna bor och var de jobbar för att på det viset få skattepengarna direkt till den kommun som berörs och inte omvägen via skatteutjämningssystemet, så som det är . Grundproblemet är att vi i våra nordiska välfärdssamhällen har en modell där den största delen av välfärden betalas av kommunala skatter och att man har en beskattningsrätt på nivå. Det är inte det normala på kontinenten och i . Därför är det här inget problem mellan till exempel och eftersom tyska kommuner inte har någon inkomstskatt. De lever, i den mån de överlever, på en fastighetsskatt och på bidrag från delstat och förbundsstat. Där finns inte det här sambandet, men det finns mellan våra nordiska länder. När man lägger en europeisk avtalsmodell som mall, där man beskattar inkomsterna i det land där personen jobbar, blir det fel i våra nordiska länder. I en alltmer globaliserad värld där allt är mer och mer gränsöverskridande vi jobbar i andra länder borde det ligga i alla de nordiska ländernas intresse att hitta ett nytt avtal. Problemet är inte bara pengar. Det handlar inte bara om att de kommuner där det bor många som jobbar i ett annat land inte får skatteintäkter i samma utsträckning, utan det har också med tillit att göra. Det har också i allra högsta grad med de människor som pendlar och som känner sig som snyltare att göra. Jag deltog i ett stort möte som Föreningen anordnade. behöver inte en del av publiken se så glad ut, för borgare på danska betyder medborgare. De är inte alliansanknutna. Deras önskelista började med: Vi vill betala skatt där vi bor. Vi vill betala för vården och skolan eftersom vi vill känna att vi också är med och bidrar när våra barn går till skolan. Vi vill inte skicka de pengarna till ett annat land. Det är ganska självklart. Det är detta som är så viktigt. Vill vi främja större arbetsmarknadsregioner och vill vi främja flexibilitet och mobilitet och kunna använda kompetens och demografi för att få en högre sysselsättning i måste vi faktiskt också ha skatteavtal som befrämjar det och inte hindrar det, för det är precis det vi har . Därför blir jag mycket oroad när jag får ett svar om att ingenting har hänt och att det kanske ska hända någonting. 56 (M): Jag tackar finansministern för svaret. Att pendlingen fungerar över sundet liksom att frågorna om att minimera gränshindren prioriteras är angeläget. Det är inte direkt en partipolitisk fråga, även om vi kanske skulle vilja hantera frågan på olika sätt. Och det är egentligen inte ens en fråga specifikt för oss Skånepolitiker, för det som är bra för är även bra för resten av landet. Men frågan om det dansksvenska skatteavtalet blir lite akutare för oss eftersom det inte enbart är kollektivet svenska kommuner och landsting som drabbas utan mer konkret ett fåtal skånska kommuner och . Det är som sagt inte första gången som interpellerar i denna fråga, och i mångt och mycket tycker jag att han slår in öppna dörrar. Den har tagit initiativ till en gemensam dansk-svensk utvärdering. Den utgör i sig ett viktigt underlag inför kommande diskussioner. Ett avtal tecknas mellan två parter, och vad man än må tycka i den frågan är endast en av de parterna. är den andra. En lyckad förhandling är en där båda parter känner sig nöjda med resultatet och man har skapat goda, långsiktiga relationer. För att skapa bästa möjliga förutsättningar för att det ska ske gäller det att vara väl förberedd. Den ekonomiska utvärderingen som tas fram är därför ett viktigt och nödvändigt underlag i denna förberedelse. Dessutom ska man vara medveten om att den svenska förhandlingspositionen blir starkare om vi är eniga i . Vilket mål har vi med en omförhandling? Vad kan vi ge och ta? Det är angelägna frågor att diskutera. Ur skånskt, och därmed svenskt, perspektiv är det viktigt att säkerställa att vi klarar av att finansiera vår välfärd även i de gränskommuner som har många pendlare och att pendlarna känner sig välkomna i sina kommuner. Eftersom skatteavtalet är något som på lång sikt kan slå åt båda hållen beroende på konjunktur och valutakurser torde det även ligga i danskt intresse att se sakläget så objektivt som möjligt. Vi vill vidare säkerställa legitimiteten i vårt skattesystem, och vi har en del att klara av på hemmaplan. Jag har fullt förtroende för att regeringen gör sitt yttersta för att hantera denna angelägna fråga och för att finansministern med säker hand lotsar oss igenom de kommande förhandlingarna på ett sätt som är gynnsamt för svenska och skånska kommuner och landsting. 57 (FP): har självfallet alldeles rätt. Saker och ting borde ha varit annorlunda. är de inte det, precis som och finansministern har påtalat. Det är tyvärr väldigt sent påtänkt att vi inte borde ha ingått detta avtal, och det är det som är det stora felet. I avtalet, som träffades , finns en artikel, nr 6, med en bestämmelse som handlar om ordningen för skatteutjämningen som ska gälla mellan och . är i och för sig en uppföljning till skatteavtal mellan de nordiska länderna, men det finns alltså en särbestämmelse här, och Öresundsintegrationen är ju oerhört viktig. När detta kom upp i skatteutskottet, herr talman, väcktes en massa frågor och motioner. Mitt lilla parti, genom , och , yrkade avslag på detta avtal av den enkla anledningen att vi bedömde att det var väldigt oförmånligt för när det gäller hur man beräknar den skatteutjämning som ska tillfalla . Det stora felet i sak är att landstingsskatten i och den amtskommunala skatten i inte omfattas i denna beräkning. Det är det sakliga problemet, och det är det svårt att få någon ändring på från dansk sida. Vi i skatteutskottet, bland annat i , i och i , har diskuterat detta med det danska skatteutskottet. Precis som den har svårt att nå fram till en förändring av detta nu i efterhand är det svårt att få en förändring i ett beräkningssystem som är så ofördelaktigt som det nu kom att bli. Detta var dock, herr talman, inte någon direkt överraskning för oss. Vi hade gärna också fullföljt avslaget 2004, men dåvarande ordföranden i skatteutskottet, i , lärde mig en sak, nämligen att när det gäller internationella avtal ska man visa respekt för regeringen. Det yrkades alltså bara i formella hänseenden avslag på detta. Vi hade att acceptera att hade ingått detta avtal. Men i sak håller jag helt med om att det borde ha varit en annan ordning. Jag hoppas nu att vi gemensamt, för Öresundsintegrationens del, så att den ska fungera väl både på den svenska och på den danska sidan när det gäller de kostnader som uppträder i till exempel och , kan nå en överenskommelse och ökad förståelse. Det ligger i båda ländernas intresse att artikel 6 i detta avtal omarbetas. Det är det som är det grundläggande. Jag tror att vi från skatteutskottet har framfört budskapet till våra vänner i det danska skatteutskottet så att de förstår problematiken, och jag hoppas att den här debatten, som ju inte är ny, kommer att få ett slut genom att vi kan komma till en ny överenskommelse med på denna punkt. 58 Finansminister (M): Det som har redovisats här i talarstolen ger en bred bild av den svårighet som vi har när det gäller detta. Avtalet omförhandlades med efter mycket hårda påtryckningar från den danska sidan. Då var grundproblematiken att inkomstskatten efter skattereformen inte längre var så mycket högre än den i och att det därför var förmånligt att skatta i när vi hade gränsgångaravtalet. I finansierar man socialförsäkringssystemet med inkomstskatter medan vi i använder socialavgifter, och i och med gränsgångaravtalet betalade man bara skatt i och fick sociala förmåner i utan att betala någon skatt till dem. Den ordningen var naturligtvis helt ohållbar, och därför var det väldigt starka påtryckningar från sida. Den socialdemokratiska regeringen ägnade åt att förhandla om detta fram till att man slöt det här avtalet . Det är bakgrunden. Vi kan naturligtvis inte lösa det här genom att helt omkullkasta ordningen för svensk skatteutjämning, utan den har vi och har vi haft , och den bygger på att det är en utjämning över hela riket. Det tror jag i grund och botten är bra, därför att kärnan i den generella välfärdspolitiken är att man oavsett var man bor ska kunna få en bra skola, en bra barnomsorg och en bra sjukvård. Det tror jag att vi i grund och botten är överens om. Den fråga vi då har att ställa oss är: Fungerar det här avtalet för , och tillämpas det på ett sådant sätt att det ger en rimlig utjämning mellan länderna? För att utgångspunkten ska vara korrekt ska man notera att det är ett netto till på 809 miljoner mellan och . får alltså 936 miljoner och skickar 127 miljoner till . Nettot av det är alltså nästan 1 miljard plus för . De pengarna tillfaller inte fullt ut de berörda kommunerna, eftersom vi har en skatteutjämning i som är relativt långtgående och de här pengarna fördelas enligt de normer vi har. Grundproblemet är alltså att vi har ett avtal med och ett skatteutjämningssystem i . Sedan kan man fråga sig: Är det meningsfullt att föra samtal med i de här frågorna? Jag skulle säga att svaret har flera olika komponenter. Till att börja med måste vi invänta att man har gjort den här grundliga genomgången av avtalet ihop med danskarna. Det går inte att inleda en förhandling utan att vi vet hur avtalet fungerar och ser ut. har bilden varit att problemen uppstått på grund av tillämpning av avtalet och att man inte har varit fullt så aktiv från sida som man kanske borde ha varit i de här frågorna. Men jag delar nog och uppfattning att det även på den danska sidan finns en insikt om att det här inte är oproblematiskt. Man måste komma ihåg att den insikten inte heller är okomplicerad, därför att det här avtalet som vi nu har med överensstämmer väl med internationella normer. Alltså måste det, om avtalet ska ändras, bygga på att den danska regeringen är beredd att frångå de normer som finns utifrån en insikt om att det är viktigt med integration. I det perspektivet vill jag särskilt välkomna det som framhåller om att ju mer förståelse för de här frågorna från sida som vi kan skapa gemensamt, desto bättre. Därför är det naturligtvis väldigt bra när skatteutskottet i riksdag och skatteutskottet i den danska talar om dessa frågor. Sedan får vi föra den här dialogen vidare med danskarna när utredningen blir klar. 59 (S): Jag minns rubrikerna i danska tidningar efter att för hade tagit beslutet att uppdra åt finansministern att ta upp en omförhandling. Det stod ungefär: Tänk att svenskarna kunde vänta så . De flesta kommentarer handlade om att det ju inte kunde gå i längden att man, alltså danskarna, skulle tjäna så mycket pengar på ett avtal. Men har de ju inte behövt oroa sig för konsekvenserna av det här beslutet som är taget i . Jag vill ge en kommentar om det här med utjämningen. Vad jag menar är att går hela klumpsumman in i utjämningen och hamnar inte hos de kommuner som har gränspendlare. De framstår som kommuner med mycket lägre sysselsättningsgrad och betydligt fler socialbidragstagare och nolltaxerare. Jag tycker, och det har också sagt, att det rimliga är att pengarna först kommer till den kommun där pendlaren bor, och därefter går de in i skatteutjämningen. Då blir det en rättvisande bild. Det har lite grann med kommunernas självkänsla att göra. Vilken sysselsättningsgrad har man, och vilka inkomster har man i kommunen? De redovisas ju inte , och för en del kommuner är det här faktiskt stora andelar. Jag tycker att det är ett bra läge att flytta fram positionerna. De senaste två tre åren har pendlingen över sundet gått ned. Vi fick nya rapporter nu igen, och det är inte en spikrak kurva uppåt. Det finns massor av förklaringar till det, men vi som bor där nere är fast beslutna att den där kurvan ska vändas riktigt ordentligt. och vår region har mycket att tjäna på att få en fungerande arbetsmarknadsregion med 4 miljoner människor, som det snart handlar om. Att det är knappt 30 000 som pendlar är nästan som om det fanns en Berlinmur av gränshinder. Jag ska inte säga att dagens gränshinder kan jämföras med hur det var vid gränsövergången vid Friedrichstraße en gång, men det är nästan samma numerär. Det är klart att om det var fullt fungerande och det inte fanns några hinder för människor att söka jobb på andra sidan och ta vara på sina kompetenser, då skulle det vara flera hundra tusen som pendlade, och då skulle det här skatteavtalet bli fruktansvärt dyrt för eftersom kompensationen inte är lika. Det tar inte ut vartannat, eftersom vi skickar mycket mer pengar per hundralapp än vi får tillbaka, och det måste vi göra någonting åt. När nu pendlingen har gått ned kanske inte summorna är så stora, och då är det faktiskt läge att ta i det. Då kan man göra en fair deal. Det finns annat att lägga i potten. Danskarna har synpunkter på hur många svenskar som går på högskolorna där. Kanske kan man lägga in sådant lite tips inför de förhandlingar som vi har begärt att ska sätta i gång. Men vi har andra fajter med . är det på fotbollsplanen. När beslutet kom i och det var ungefär som att nu är det klart att det ska bli en fotbollsmatch var första kommentar att nej, danskarna kommer att vinna. Det var det första som hände efter att beslutade om skatteavtalet. Och när jag frågar hur uppvärmningen och träningen går får jag svaret att det där kommer att krossa och det där kommer inte att gå på. Det är klart att det inte är helt omöjligt att det vi säger här och i svensk debatt kommer till dansk kännedom utan olika former av spionorganisation. Med den attityd som har i det här är det inte speciellt troligt att det blir bra resultat av det hela. uppgift är faktiskt att stå för svenska intressen och säga att det rimliga är att där man bor, där är man även med och finansierar välfärden. 60 (M): Jag tycker att det var bra att finansministern tog upp bakgrunden till det nya avtalet, för det är inte alla som tänker på att det hänger ihop med de sociala avgifterna. Där hade tidigare ett liknande system som , och det var vi som ändrade oss. Precis som är inne på är frågan väldigt komplex och har många komponenter. En komponent som inte har nämnts och som jag tycker kan spela roll är satsningen på ESS som huvudsakligen kommer att finnas i men med en del på den danska sidan. Vi har alltså väldigt många framtida delar där pendlingen troligtvis kommer att öka, och frågan blir alltså inte mindre viktig. Jag tycker också att man ska diskutera vilket mål vi har för omförhandlingen, vad vi kan ge och ta och vad det är som är viktigt för oss från svensk sida. Där behöver vi komma överens. 61 (FP): Jag tycker för min del inte att det är korrekt att beskriva att regeringen och finansministern har varit passiva efter skatteutskottets och andras försök att göra detta. Problemet är väldigt svårt att reda upp över huvud taget. Inget ont om i övrigt, men när lade fram detta var det inte bra att vi ratificerade detta avtal. Jag tror för min del, och är inne på någonting sådant också, att Öresundsintegrationen efter 2004 eller 2005 då detta avtal trädde i kraft har förändrats väldigt mycket. är inne på ESS som delvis ligger i . Det är ett svenskt projekt, men det ligger delvis i med datadelen och så vidare. Det är alltså många nya komponenter som gör att det kan finnas nya vägar och öppningar i denna fråga, herr talman. Jag tror att det allra viktigaste är att man måste inse att skatteavtal i grunden och i längden måste vara gynnsamma för båda parter. Så här sade i en fråga till : Skattefrågan har länge överskuggat många av de andra barriärerna mellan och . kan de släppas fram i ljuset. Det nya skatteavtalet riskerar emellertid att skapa nya konfliktsituationer. Tyvärr fick rätt, men jag hoppas för min del att vi gemensamt, och jag tror i grund och botten inte att det finns någon stor skillnad partierna emellan i , ska försöka minska de här konflikterna och att det nya svensk-danska samarbetet kan gå över på alla sätt, för det är gynnsamt för båda parter att ha en välfungerande integration. 62 Finansminister (M): Grunden för den här diskussionen är naturligtvis den väldigt positiva integration vi ser över , där vi ser hur danskar kommer till och arbetar och utbildar sig och hur svenskar åker till och studerar och arbetar. Det blir en alltmer integrerad region som fungerar allt bättre. Vi har ett skatteutjämningsavtal som vi vet ligger väl i linje med internationell rätt. Det är alltså inte så att avtalet på något avgörande sätt avviker från den ordning som gäller i de här sammanhangen, och det är det som alltid måste vara utgångspunkten när vi diskuterar skatterelationen mellan olika länder: att det ska överensstämma med internationell rätt och rättskonventioner. Vi ska , när vi har fått utredningen från , återkomma till samtal med där man tittar på hur avtalet slår gentemot och . Vi måste naturligtvis också överväga hur det slår mot i hur vi tillämpar avtalet och ytterst hur det ligger i vår skatteutjämning. Jag har dock inte noterat att Socialdemokraterna har något förslag om att förändra skatteutjämningen på något sätt som skulle förändra eller bryta ut just den här inkomstströmmen, vilket jag även tror vore en besvärlig och lite märklig särlösning. Med utgångspunkt i att vi kan skapa en förståelse hos danskarna för att det här är en del av integrationen i ska vi föra de här samtalen med förhoppningar om att kunna förbättra förutsättningarna för ytterligare Öresundsregionsintegration. 63 (S): Den där strömmen åt båda håll ska inte bara gå över , .