prot · H00981 · 2013-03-20 00:00:00 — Jag och andra har diskuterat mycket med framför allt synen på EU:s målsättningar och på reformeringen av EU:s handel med utsläppsrätter. Där får man lätt känslan av att vi är tämligen överens om att EU behöver ta på sig mer i form av skarpare målsättningar oavsett vad andra länder gör. Det finns stora behov av att reformera handeln med utsläppsrätter och gå ännu längre än vad kommissionen föreslår, kanske i linje med vad föreslår. Då är frågan vad det är som hindrar. Jag tror knappast att det är eller som sätter sig som bromsklossar i frågan, utan det är . Därför skulle jag vilja höra om syn på det. Varför ska inte EU ta på sig målet minus oavsett vad andra länder gör? Vad är det som gör att inte driver på reformering av EU:s handel med utsläppsrätter? 45 (M) replik: Låt mig vara tydlig med att det var två fel från sida. Hon säger att vi inte vill höja målet till . Vi vill inte utveckla och reformera utsläppshandelssystemet i . Båda är fel, det är någonting vi tvärtom vill göra. Vi tycker att EU borde gå mot ett 30-procentsmål i en internationell överenskommelse. Vi vill reformera utsläppshandelssystemet. Skulle man skärpa EU:s mål till skulle det få en ökad styrkraft också i handelssystemet. Det vore den bästa vägen för att reformera systemet och få en bättre styrverkan. Det är vi absolut beredda att göra. När det gäller frågan om ramverk vill jag komma tillbaka till att jag tycker att vi med de beslut som vi har fattat och det så kallade färdplansarbetet har ett samlat ramverk för klimatpolitiken i . Sedan får man se var detta konkret landar. I underlag är ett bland många förslag från deras sida till exempel att olika förslag på alla områden ska inte bara klimatbedömas utan klimat- och miljöbedömas. Det är ett förslag som sagt från deras sida. Man täcker in det i alla delar av beslutsfattande. Vi får se var det landar, men vi tycker att man då får ett samlat ramverk, som är det viktiga. Avslutningsvis tycker vi att det väsentliga är att vi fortsätter arbeta aktivt i , fullfölja de åtaganden vi har sagt att vi ska göra nationellt, finansiera aktiviteter i andra länder, leva upp till det vi har beslutat inom ramen för FN-beslut och fullfölja arbetet för att kunna nå en internationell överenskommelse. Då vill jag återigen, som jag gjorde i talarstolen förut, trycka på det viktiga och framgångsrika arbete miljöministern har gjort och gör när det gäller kortlivade klimatgaser. Jag tror att det kan vara en framkomlig väg om det är låst i de internationella förhandlingarna om de stora och viktiga avtal som behöver komma på plats när det gäller sot, partiklar, metan och så vidare, och vi har fått med väldigt många länder. Det tror jag, tillsammans med att vi i fullföljer det vi har sagt vi kan göra, gör att vi kan skapa förtroende och ha fortsatt inflytande i klimat- och energipolitiken internationellt. 46 (FP): Att klimatutmaningen är vår tids största utmaning är nog de flesta av oss överens om, liksom om att det finns ett samband mellan ekosystemen och klimatförändringarna. Ekosystemens välmående påverkar våra möjligheter att stävja klimatförändringar. Klimatfrågan kan ändå inte ses separat; den måste ses i ett sammanhang tillsammans med miljön och den biologiska mångfalden men också tillsammans med energifrågorna. tidigare partiledare myntade begreppet: Det behövs både hjärna och hjärta i politiken. Det är ett begrepp som har bäring inom alla politikområden, inte minst inom klimatområdet, som vi debatterar. Att vi ska dra nytta av våra framstående forskarhjärnor har pekat på en hel del konkreta och positiva exempel och att vi ska använda smarta ekonomiska styrmedel nya forskningsinnovationer, grön teknik och internationella överenskommelser är lika viktigt som att vi i maggropen, i hjärtat ska känna och inse att dessa ansträngningar krävs för kommande generationers skull, för att vi även framöver ska få njuta av den obeskrivliga skönhet och rikedom som finns i naturen, för att de allra fattigaste i de mest utsatta områden ska slippa accelererande klimatförändringar med extrema oväder som följd och för att vi alla, ja, alla, ska få tillgång till hållbar och trygg energiförsörjning. kommer återigen IPCC, FN:s klimatpanel, att presentera sin nya rapport. Det kommer man att göra här i . Det hyses farhågor, stora sådana hos många av oss, om att rapporten kommer att vara en mer dramatisk läsning än tidigare, och många av oss ställer in sig mentalt på att målet kan behöva skärpas ytterligare. I detta betänkande lyfts klimatförhandlingarna upp. Ofta uttrycks besvikelser, med rätta, och en frustration över att vi inte kunnat ta de beslut och steg som vi upplever är helt nödvändiga. framförs de framsteg som faktiskt har gjorts, till exempel förlängt Kyotoavtal, den gröna fonden och alla de beslut som vi inom EU har fattat om gemensamma klimat- och miljömål och alla de gemensamma och nationella forskningsinsatser som vi har varit beredda att göra. Nästan aldrig, herr talman, tas det upp vad som händer mellan klimatförhandlingarna, där inte minst svenska klimatförhandlare och nordiska samarbetspartner har framgångsrika bilaterala möten, vilkas dialog och förtroendeskapande utgjort och utgör värdefulla plattformar inför kommande klimatmöten. nämnde i sitt anförande att det krävs en ny strategi för förtroende och respektfulla möten, något i den stilen. Jag skulle säga att den strategin finns på plats. Det finns konkreta exempel. har till exempel fullständigt vänt, , i sin syn på och i sitt engagemang i klimatfrågor. Det kan vi till stor del tacka den svenska klimatförhandlaren för. Där skapades förutsättningarna. hade jag förmånen att delta vid ett Climate Parliament-möte i . Det var delegater länder. Vår gemensamma agenda handlade om utbyggnad av förnybar energi och smarta nät, nät med hög kapacitet att ta emot och distribuera el. För att detta ska kunna ske krävs utöver en politisk insikt och vilja gemensamma resurser. Det är det som många av oss nu jobbar för. De politiska prioriteringar som sker i samband med EU-budgeten, där bland annat en del av CAP-stödet, jordbruksstödet, kommer att kanaliseras till forskning, är en konkret satsning och ett viktigt steg i rätt riktning. Det krävs tuffa politiska beslut om att agera så att fossilsubventionerna snabbt fasas ut. Den frågan har tagits upp här i kammaren. Det kommer att krävas en hel del. Det handlar om . Vi vet också att det finns många människor som är beroende av detta i de allra fattigaste länderna. Därför måste en del av de pengarna användas till ett direktstöd till de allra fattigaste människorna. Vi skulle också kunna använda en hel del av de här pengarna till att gemensamt bygga ut de smarta näten. Då kan vi koppla ihop många av de olika energisatsningar som finns. Som svenska politiker lever vi inte på en isolerad ö, utan vi har en plikt, en skyldighet, att ta reda på hur andra löser problemen och att samverka. har nämnts här. Jag hade möjlighet att vara med när tankesmedjan anordnade ett seminarium. Där tog de upp den engelska klimatlagen som lägger fokus på ekonomi. Det är fokus i de olika sektorerna. Man har ett prisgolv för koldioxidutsläpp och en skatt för att upprätthålla priset. Där finns det skarpa klimatmål inom varje sektor som också följs upp mycket noggrant, precis som har redovisats här. Det har också visat sig att utvecklingen har gått snabbare och i en mer positiv riktning än vad man kunde ana från början. Jag tycker att det här är viktigt. Vi ska absolut följa detta. Vi ska ta till oss alla goda idéer. Vi ska också vara medvetna om att vi ibland glömmer bort vilka mål vi själva sätter upp. I är målet minus till 2050. Vårt mål är noll utsläpp i till 2050, så vi är inte så dåliga. Det har nämnts här att vi skulle ha ett ramverk. Jag håller med om att vi har planering och en uppföljningsplan, men det fortsatta arbetet med Färdplan 2050 kommer självfallet att innebära ytterligare konkretisering. Det är det hela den här processen kommer att handla om. Vi som politiker har ett ansvar för att se till att det blir av. Vi kan kalla det ramverk, planering, uppföljning eller målsättning. Låt oss titta på det. Det är det som är grejen. Om vi fortsätter att se oss om kan vi se att vi givetvis inte ännu har kunnat utläsa de klimatmässiga effekterna efter energibeslutet i . Det beslutet fattades ju . Men vi kan ändå vara övertygade om att koldioxidutsläppen kommer att öka på kort sikt. De kommer att tvingas använda främst kolkraft men också gas. med detta pågår det en snabb utbyggnad av såväl vind- som solenergi. Där har man använt feed-in-tariffer och garantipris som har haft stor betydelse. Men man kan ändå drista sig att ställa frågan om det inte hade varit klokare utifrån ett klimatperspektiv att de hade hejdat sig när det gäller snabbstoppet för kärnkraft och i stället använt den befintliga kärnkraften som en brygga från det fossila till det förnybara samhället som man bygger upp det förnybara i snabb takt. Jag tycker att den frågan är berättigad. Mer grön energi hade kunnat konkurrera ut mycket av den fossila användningen. Vi ska också lyfta fram det positiva som sker i vårt land. Vi har lyckats fördubbla vår tillväxt som utsläppen nästan halverats. Det låter som, och är till viss del, en framgångssaga, men vi kan inte blunda för den totala konsumtionen, inklusive de utsläpp som den förorsakar i andra länder. Det går förstås inte att räkna bort dem, utan vi måste se klimatfrågan i ett globalt sammanhang. Det är därför som globala klimatöverenskommelser är så viktiga. Vi anser att 20-20-20 måste skärpas. Vi har pratat om . Det är oerhört angeläget att vi driver på så att det verkligen sker inom ramen för EU, och det gäller även energieffektiviseringsmålet. Där har vi mycket att hämta, och vi måste också vara pådrivande i den frågan. Regeringen har visat stort intresse för Gröna fonden. Den har lyfts fram här också. Det är pengar för bland annat klimatanpassningsåtgärder till de allra fattigaste. Det är viktigt att den nu tar form. Här har vi funnits med. Vi har en delegat i styrelsen. Vi har tillfört 5 miljoner för att man ska kunna bygga upp en strategi för att komma i gång med ett styrsystem. Det är viktigt att det kommer på plats så fort som möjligt. Vi är fullt eniga om att dessa pengar, , ska finnas på plats. De ska finnas där . Vi ska också hitta smarta finansieringsmekanismer i Gröna fonden. Vi drev på detta under det svenska ordförandeskapet. Vårt engagemang för att få en operationell fond på plats är oerhört viktigt och angeläget för . Det är också viktigt att säga att det humanitära biståndet är angeläget. Vi vill att det ska fortsätta att vara högt. Men det humanitära biståndet måste också vara klimat- och miljösmart. Vi är också mycket positiva till det additionella klimatbiståndet och tycker att det är viktigt. kommer jag att åka till . Där kommer jag att prata om . Det är något som engagerar väldigt många människor. Det finns en stor oro och ett stort engagemang, inte minst med tanke på det som har hänt. ville ha bevis på att det har skett en temperaturförhöjning. Jag kan informera om att en tredjedel av sommarisen i har smält . Hälften av den fleråriga isen i har smält . Jag tycker att det talar sitt tydliga språk, herr talman. finns det ett ökat intresse för prospektering av olja och gas. Det är viktigt att vi tillsammans skyddar de allra sköraste områdena, och där arbetar vi väldigt mycket inom ramen för , och . Där får det inte ske prospektering, och vi ska förhindra att utvinning sker där. Det handlar också om att förhindra att en olycka sker, och skulle någonting hända måste det finnas en stor kapacitet. Det är genom arbetet inom , EU, på global nivå och på nationell nivå som vi sammantaget måste bemästra, och ska bemästra, klimatutmaningen. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga andra yrkanden. 47 (MP) replik: Till att börja med vill jag tacka för den öppenhet som jag uppfattar finns vad gäller möjligheten att ha någon form av klimatpolitiskt ramverk också i , även om vi än så länge kanske lägger lite olika betydelser i begreppet. Att det finns en öppenhet tycker jag är lovande. Dessutom är det glädjande att tar upp frågan om . Där ser vi tydligt konsekvenserna av klimatförändringarna. har vi den paradoxala situationen att man utnyttjar det faktum att isen drar sig tillbaka. Man börjar borra efter ny olja och förvärrar därmed situationen ytterligare. Jag vet att personligen har engagerat sig för att skydda åtminstone de allra känsligaste bitarna om man nu kan peka ut några bitar som okänsliga i den känsliga arktiska miljön; det i sig är ju lite märkligt. Tyvärr har utrikesminister inte alls tagit vara på den möjligheten under ordförandeskap i . har varit ordförande i , och några begränsningar för oljeprospektering har inte blivit av. Överenskommelsen om att begränsa skadorna, eller i alla fall öka beredskapen för skador, vid oljekatastrofer har ju kritiserats starkt från miljöhåll för att vara alldeles för tunn. Här har Arktisbeting tyvärr blivit en flopp. Hur ser på det? Kan vi försöka skärpa Arktispolitiken så att vi inte endast tar hand om olyckorna när de väl skett och inte bara skyddar de mest känsliga områdena, vilket vi inte ens lyckats få igenom ännu, utan också försöker få ett skydd av på samma sätt som av så att man lämnar i fred och inte går in och borrar i på ett sätt som kan medföra helt ohejdbara konsekvenser både för den lokala, känsliga miljön och för det globala klimatet? 48 (FP) replik: Tack, , för frågorna! Jag börjar med frågan om ramverket, för det verkar vara den stora oppositionsfrågan. Jag håller med om att vi har utsläppsmål, vi har etappmål och vi arbetar konkret med Färdplan 2050. Det sammantaget antingen vi kallar det för ett gemensamt ramverk eller inte kommer att utmynna i många konkreta förslag. Vi måste åtminstone göra avstämningar för att se vad som kommer att hända. De olika sektorerna kommer givetvis att komma med sina planer för att uppnå målet om noll utsläpp . Låt oss därför återkomma till det. Vad vi kallar det hela är egentligen det minst viktiga. Det viktigaste för oss är att se till att uppnå målet. Det var det ena. Det andra gällde . Det är viktigt med internationella avtal. Den svenska positionen har skrivits in i den första svenska arktiska strategi som någonsin presenterats. Den har levererats . Ett antal reservat är viktiga. Vi har bärighet och kan jobba i de internationella delarna. Att tänka sig ett reservat över hela , ja då vet man inte hur ser ut geografiskt. I så fall skulle en stor del av hamna i ett reservat. Jag hoppas att jag kan återkomma i nästa replik, för jag ser att min repliktid är slut. 49 (MP) replik: Med en definition av som allt norr om är en del av , och oljeborrningen i är som bekant ganska begränsad. Jag tror att vi kan enas om en hanterbar definition av vad som är en problematisk oljeborrning i och som inte får ett löjets skimmer över sig. Det tror jag inte är något problem. Problemet är att få till stånd en sådan överenskommelse på riktigt. Man har lyckats göra till ett skyddat område. Det är förvisso en kontinent med vatten runt omkring i stället för land, men det visar att om den internationella viljan finns går det att nå överenskommelser för att skydda en känslig miljö. Jag skulle gärna se att man försökte göra något liknande med . När det gäller ramverket får vi väl helt enkelt diskutera vad vi ställer för krav på ett sådant, om det räcker att vi har långsiktiga mål, vilka kontrollstationer vi behöver på vägen, på vilket sätt vi behöver hålla politiker ansvariga för att nå målet, på vilket sätt vi behöver bindande utsläppstak, och inte minst om vi är överens om vilka mål vi siktar mot. Det är spännande att höra säga att det ska vara noll utsläpp . Det gläder mig mycket. Regeringens linje har ju varit att det ska vara noll nettoutsläpp, vilket innebär att man kan handla bort dem lite hur som helst om man tror att det finns någon att handla med, eller kan räkna med kolsänkor på mer eller mindre vetenskapliga sätt. Det kan göra stor skillnad, alltså hur många ton vi egentligen måste minska med om man säger noll eller om man säger noll nettoutsläpp. Om står bakom noll utsläpp till 2050 vill jag i så fall gärna höra det. 50 (FP) replik: Låt oss börja med . Där är vi överens. Det handlar om den delen av . Därför har vi tagit fram ett antal reservat, skyddade områden, där det är nödvändigt och där vi kan jobba internationellt för att få acceptans för det. De frågorna har drivits när vi arktiska parlamentariker har mötts under våra överläggningar. Det är viktigt att påpeka att som ordförandeland i lyckats få gehör för det första bindande avtalet . hålls nästa möte. Då är ett andra bindande avtal på gång. Det visar att det går att komma överens. och har jobbat bilateralt med gemensamma frågor. Mycket fokus ligger på , och det ska det göra. Jag tycker att drivit på i rätt riktning. Det är jätteviktigt. Självklart har vi utmaningar. Vi har utmaningar till exempel när det gäller den ökade turismen. Det är oerhört många fartyg som finns i området. Skulle det hända en katastrof vore det verkligen allvarligt, för där finns inte räddningsberedskap på samma sätt som på andra håll. Sedan var frågan om det gällde nettoutsläpp eller nollutsläpp. Jag måste vara noggrann med orden. Det handlar om nettoutsläpp. Det är viktigt att säga. Här är det viktigt att vi ständigt är realistiska. Det hela måste kunna balanseras. Det handlar alltså om nettoutsläpp. Att ha målsättningen noll nettoutsläpp är en gigantisk utmaning. 51 (V) replik: Jag förstod inte riktigt vad menade när hon sade att har gjort en kovändning i klimatpolitiken. Visst har deras klimatpolitik förändrats. De röstade exempelvis inte emot resolutionen i , vilket de gjort tidigare. I allt väsentligt tycker jag att har en intressant klimatpolitik där de kritiserar den utvecklade världen, alltså de rika länderna, för att dessa inte tar tillräckligt stort klimatansvar. De kritiserar bland annat den stora användningen av så kallade flexibla mekanismer. menar att vi kan tacka den chefsförhandlare i det här avseendet. Det kom ett förslag från Sidas generaldirektör om att helt och hållet skrota biståndet till alla latinamerikanska länder, därmed även . Kommer att motsätta sig det förslaget och verka för att biståndet till ska finnas kvar? Det vore intressant att få veta. talade också om den gröna klimatfonden och vikten av finansiering av den, liksom av andra multilaterala fonder. Det tycker också jag är viktigt. När jag gav i uppdrag att titta på direkta bidrag till de globala miljö- och klimatfonderna visade det sig att vårt direkta bidrag gått ned från till endast , budgeterat, . Därför vill jag fråga om kommer att verka för att det anslås mer pengar till de globala miljö- och klimatfonderna och om de kommer att verka för nya och additionella medel, så att man inte stjäl från biståndsbudgeten. 52 (FP) replik: Tack för frågorna! Jag börjar med . I ställde sig i ett hörn. De ville inte vara med i omröstningarna. Jag minns det mycket väl. Jag var inte där, men jag följde det mycket noga på tv; jag undrar om inte faktiskt var där. Den kvinnliga ordföranden klubbade ganska resolut, och det blev ett rejält beslut trots att ett av länderna, , ställde sig vid sidan av. Efter det har det förts mycket fruktbara bilaterala samtal. hade en idé. Man ville ha moder jords rättighetslag. Den gav stöd till. Den fördes in i förhandlingar, och den fördes in i texterna. Det skapade ett förtroende. För sedan drygt var vi ett par riksdagsledamöter som hade möjlighet att träffa klimattoppförhandlare tillsammans med klimattoppförhandlare . Det var fascinerande att höra och se. Man har drivit igenom den lagen. Man är oerhört angelägen och aktiv vad gäller klimatfrågorna. stoppade man till och med i subventioner till fossilanvändning. Det blev starka protester, varför man fick dra tillbaka det. Men det visar ändå att man vill jobba mycket framåt vad gäller klimatfrågorna. Vad gäller pengar till bistånd upplever inte jag att man snor pengar. Jag tycker att det är ett vårdslöst uttryck. Det handlar om hur vi förvaltar de gemensamma pengar vi har. Det är ingen hemlighet att och flera av oss folkpartister ska jag säga för att vara riktigt, riktigt rättvis är väldigt positiva till och angelägna om additionellt klimatbistånd. 53 (V) replik: Det vore bra om vi fick ett additionellt klimatbistånd på riktigt också, inte bara att ni i gärna vill det. Det är ju resultatet som räknas. Vad gäller det direkta multilaterala bidraget drar ned det från till . Det tycker jag inte är acceptabelt. Sedan tycker jag att det är jättebra att ni reser till som har en socialistisk president, , som jag tycker har lyckats åstadkomma otroligt mycket vad gäller både miljö och fattigdomsbekämpning under extremt svåra omständigheter. Där behövs det ett fortsatt svenskt bistånd. Det är därför jag är så oroad över Sidas förslag att avskaffa biståndet till . Det vore väldigt bra med en tydlig markering från i det här avseendet, där man understryker vikten av att ha kvar biståndet till . Det får gärna berätta här och i den här kammaren. Sedan skulle jag vilja ta upp en annan fråga, eftersom talade om andra länders klimatmål, , och så vidare. Den stora skillnaden i förhållande till de länderna är att de gör allting på hemmaplan. De tricksar inte med utsläppsstatistiken och vidtar stora åtgärder i andra länder. Där tror jag att de vinner väldigt mycket trovärdighet. Jag tycker att det blir symtomatiskt när ni på den borgerliga kanten liksom inte riktigt kan definiera målet till 2050 utan måste prata om nettoutsläpp, vilket innebär att man ska fortsätta att tillgodoräkna sig en mängd åtgärder i andra länder. Det tycker jag inte är trovärdig klimatpolitik. 54 (FP) replik: Den trovärdigaste klimatpolitiken är när vi kan presentera hur vi använder varenda krona. Jag skulle vilja säga att det inte alltid handlar om påsens storlek, men det handlar om att varenda krona i den påsen används optimalt. Då är det smart, då är det vettigt att också satsa på insatser i andra länder, i utvecklingsländer där pengarna förvaltas, där en krona förmeras. Det är mycket därför jag tycker att , , ibland glömmer att förvaltandet, vad vi kan göra med pengarna, inte alltid handlar om summan, utan det handlar om innehållet. Vad gäller biståndet till kan jag säga att det jag särskilt var och besökte och tittade närmare på handlade mycket om samverkan mellan universitet och högskolor. Den samverkan hoppas jag verkligen att vi på något sätt kan fortsätta. Det handlar bland annat om hur , och , har bidragit och stimulerat till att ett urfolksuniversitet har startat. Man har tagit vara på den kompetensen. Det är dialoger och utbyte som har oerhört stor betydelse. För övrigt får diskussionen om vilka länder det är fråga om fortsätta internt. Det är vettigt . Här vill jag verkligen säga att den diskussionen tar vi i partiet och i Alliansen. Men rent generellt måste man också ha möjlighet som regering att se till att använda pengarna där de gör den allra största nyttan. Det är väl den helhetsbedömningen som man får göra och som inte minst UD får göra. Vi fortsätter som sagt den debatten internt. 55 (C): Herr talman, ledamöter och åhörare på distans! Vi diskuterar miljö- och jordbruksutskottets betänkande nr 11 om klimatpolitik med mera. som denna är det särskilt viktigt att göra skillnad mellan väder och klimat. Alla önskar vi väl att våren ska sluta tveka. Kalla dagar som en sådan marsdag som kommer gärna argument och påståenden upp om att klimatförändringarna orsakade av mänsklig aktivitet bara är påhitt. Vi har ju haft tre rejäla vintrar på raken. Dagar som dessa har vi kallt väder, men det säger inget om klimatet. Klimatförändringar ser vi, herr talman, i att fästingar breder ut sig alltmer i . Jag som småbarnsförälder behöver fundera på att vaccinera mig och mina barn mot TBE.