prot · H009106 · 2013-05-16 00:00:00 — Till att börja med är det mycket viktigt att påpeka att Doharundan handlade om en utvecklingsrunda, det vill säga att främja och hjälpa utvecklingsländer, inte minst de allra minst utvecklade länderna. En självklarhet i ett så kallat minipaket är att man får med de frågor som ger de minst utvecklade länderna större fördelar än vad de har . Det måste vara grundläggande. Jag kan inte se att det ska vara så svårt att enas om. Tyvärr finns det andra som tycker annorlunda, inte minst bland de länder som har varit motsträviga. Utöver det finns det också ett annat viktigt avtal, nämligen informationsteknologiavtalet. Vi hoppas att det kan förnyas och att fler länder kommer att vara delaktiga i detta. Det styr väldigt mycket av utvecklingen till nya innovationer och ny teknologi. Att göra det så billigt och enkelt för så många människor som möjligt att kunna kommunicera med varandra tycker jag att vi också borde kunna enas om på . 80 (MP): Jag vill ställa en fråga till biståndsministern. meddelade biståndsministern att regeringen avsåg att ta fram en ny biståndspolitisk plattform som skulle ersätta nuvarande policy för svenskt utvecklingssamarbete. Tyvärr har den här biståndspolitiska plattformen blivit mycket försenad. Detta har fått negativa konsekvenser för biståndets genomförande. har inte kunna leverera ingångsvärden för nya samarbetsstrategier, vilket lett till oklarheter i samarbetsländerna där biståndet ska samordnas och genomföras. Strategierna förlorar relevans när de bara förlängs och inte uppdateras. Det uppstår också en ryckighet när diverse avtal inte kan förlängas eller ingås. Mot bakgrund av detta skulle jag vilja fråga biståndsministern när biståndsministern avser att presentera en ny biståndspolitisk plattform. 81 Statsrådet (M): Tack för frågan och för intresset! Svenskt bistånd och internationellt utvecklingssamarbete genomgår nu stora förändringar i takt med att världen ser annorlunda ut och att vi äntligen står inför möjligheten att utrota fattigdomen . Det är otroligt löftesrikt, men det förutsätter ett uppdaterat bistånd som leder till resultat i fattiga människors liv. Därför pågår nu ett rätt omfattande arbete för att vi ska få en bättre styrning av det svenska biståndet och kunna förtydliga var man kan göra mest nytta. Intresset för den biståndspolitiska plattformen har varit omfattande. Det är viktigt att det här gås igenom på ett noggrant sätt eftersom åratal av förnyelse nu ska kondenseras till ett mer lättbegripligt dokument. Därför har vi låtit det ta den tid det tar. De eventuella förseningar som det hänvisas till är sådana som vi hanterar inom ordinarie rutiner. Sida väntar nu på ett antal ingångsvärden, men så sent som antog regeringen en ny strategi för och enligt den nya modellen. Jag ser fram emot att få fortsätta jobba med den här nya resultatstyrningsmodellen. 82 (MP): Tack för svaret! Visst har det pågått en framtagningsprocess, men jag tycker ändå att den reser åtskilliga frågetecken. Vi i tycker att det naturliga hade varit att den här plattformen hade lagts fram som en proposition och på så vis blivit föremål för en normal parlamentarisk process och ett mer öppet förfaringssätt i stället för denna slutna, lätt bysantinska process som pågår. Då hade man också bättre kunnat fånga upp all den relevanta sakkunskap och de spännande idéer som finns ute i samhället bland biståndets olika aktörer. Det är för övrigt inte bara oppositionen och stora delar av Organisationssverige som ställt sig kritiska till den här framtagningsprocessen, utan även statsrådskolleger till har klagat över att kunskap och perspektiv från andra departement inte tillvaratagits. Jag skulle vilja veta vilka slutsatser biståndsministern drar av all denna kritik. 83 Statsrådet (M): Jag är jätteglad att biståndet debatteras mer än . Det visar på relevansen och intresset för det här politikområdet. Det tycker jag är väldigt roligt. Det är viktigt för oss att sköta det här på ett seriöst sätt grundat på de erfarenheter som finns i . Vi har haft en lång process för att lyssna in vad många olika aktörer har att säga om hur det svenska biståndet ska formas framöver. Men det är till syvende och sist regeringens ansvar att lägga fram ett styrdokument och använda detta för att myndigheten ska kunna leverera ännu bättre utifrån det man redan gör . Vi kommer att gå ut med ett öppet förfarande för att göra det möjligt för alla dem som har ett stort engagemang att vara med och ge sina synpunkter och känna delaktighet i ett politikområde som engagerar så många och som betyder så mycket för världens fattiga. 84 (S): Jag riktar mig till finansmarknadsminister . Är studentens lyckliga dagar över? Blir det ingen fröjd i ungdomens vår? Nej, inte om man lyssnar till den borgerliga regeringen i alla fall, och jag lät mig inte övertygas av finansminister tidigare. Enligt SCB har ungdomsarbetslösheten bitit sig fast på en nivå kring . Med andra ord är dörren stängd för var fjärde ung som tar studenten . Det är ett rent och skärt slöseri. I stället för framtidstro och livskraft stormar det i studenternas sinnen, och hoppet är inte längre deras vän. Varför lägger inte mer energi på att få ned ungdomsarbetslösheten? Har regeringen gett upp kampen om ungdomarna? 85 Statsrådet (M): Som finansministern alldeles sade har vi en hög ungdomsarbetslöshet i . Det beror till stor del på en sammanpressad lönestruktur. Det beror också på att vi har väldigt få arbeten i som inte kräver någon som helst utbildning eller kompetens, vilket man har i många andra länder. Jag tycker att det i huvudsak är en bra utveckling. Vi i ska konkurrera med kompetens, högt teknikinnehåll och så vidare. Det har vi gjort , och det har tjänat oss väl. När vi nu har den här situationen angriper vi den många olika sätt. Vilket är det första jobbet för många ungdomar? Jo, det är ofta jobb i restaurang och catering. Då sänker vi momsen där. Vi sänker kostnaden för arbetsgivare att anställa unga och så vidare. Den här politiken tar tid. Vi har inlett ett stort antal möten med arbetsmarknadens parter för att få i gång ett jobbpaktssamarbete och få fram lärlingsplatser. Vi har en full arsenal av åtgärder som vi hoppas kommer att bära frukt . 86 (S): När ungdomsarbetslösheten närmar sig har regeringen misslyckats med sin politik. Vårt svar är 90-dagarsgarantin. Ingen ung människa ska vara arbetslös . Ingen ung människa ska vara arbetslös. Jag tror på min politik. Regeringen har trott på sin politik med epitetet att arbetslösa är lata och arbetsskygga, och man har manat: Klipp dig och skaffa dig ett jobb! Den politiken fungerar inte, herr talman. Var fjärde student som kläcks går rakt ut i arbetslöshet. Hur ska regeringen se till att ungdomarna med sina friska, klappande hjärtan går mot en ljusnande framtid? 87 Statsrådet (M): Jag skulle vilja att jag och gjorde ett experiment. Om vi går ut till en avgångsklass i gymnasiet och berättar för dem att nu tänker vi höja priset till det dubbla för att anställa er arbetsgivaravgiften ska alltså fördubblas. Hur många av er tror att det leder till bättre jobbchanser? Jag tror inte att så många skulle räcka upp handen. Man kan också säga så här: Ni unga brukar ofta få jobb inom restaurang och catering. höjer vi priset på de varorna för att ni lättare ska få jobb. Är inte det en bra idé? Hur många räcker upp handen? Jag skulle tro att det inte är någon. Inse att den politik ni socialdemokrater har kommer att leda i fördärvet! Ungdomar behöver billigare arbetskostnader och lägre priser på varorna i de bolag där ungdomarna gärna tar sina första arbeten. 88 (M): Min fråga går till biståndsminister . Jag tycker att det är väldigt betydelsefullt att finns med nu när FN arbetar fram sina nya millenniemål post-2015. Eftersom det handlar om frågor där har väldigt högt förtroende är jag väldigt glad över att vår biståndsminister finns med i den högnivåpanel som arbetar med de här frågorna för att ta fram våra nya millenniemål. Jag vet att biståndsministern precis är hemkommen från ett stort möte i som handlade om högnivåpanelen, och därför är jag lite nyfiken på vad mötet handlade om. Skulle biståndsministern vilja berätta lite grann? 89 Statsrådet (M): Vi har suttit i i för att slutförhandla texter kring hur vi ska ta vidare den framgång som millenniemålen faktiskt har varit för att styra in mot att, , halvera hunger och fattigdom i världen. Hur kan vi tillsammans ha en agenda, inte bara för biståndet, utan över huvud taget? Vilket gemensamt ansvar har vi för att människor ska kunna lyfta sig ur fattigdom? Hur ska man mobilisera resurser för detta så att det ska vara långsiktigt hållbart? Det har varit en otroligt stimulerande uppgift att se att vi behöver komplettera nuvarande millenniemål med mer av bra samhällsstyrning och demokrati och mer av deltagande för att komma till rätta med en del av orsakerna till att det här inte blir uthålligt. Det handlar om hur vi ska hantera miljö- och klimatutmaningen, använda jordens resurser bättre och se till att människor kan utkräva ansvar av sina egna ledare, och det handlar också om att adressera en del av de problem som ligger i att många av dem som inte uppnår dagens millenniemål lever i en situation av konflikt och postkonflikt. Kring alla de här frågorna har vi snurrat runt i , och det som är allra roligast är att vi har haft fokus på unga och barn. Jag är därför väldigt hoppfull om att vi ska kunna få bra nya millenniemål vad det lider. ska FN-processen tas vidare. 90 (M): Tack till biståndsministern för denna upplysning, som har stillat min nyfikenhet! Jag skulle ändå vilja fortsätta lite grann på min nyfikna fråga om ett av millenniemålen där vi inte riktigt har nått ända fram. Det handlar om mödradödlighet. Jag tänkte bara höra om det finns speciella områden som vi kommer att satsa ännu mer på när det gäller att förbättra våra möjligheter att minska mödradödligheten som vi har . 91 Statsrådet (M): Detta är en fråga som jag ändå får säga är väldigt kär för , där det finns en sådan bred samsyn i den här , långt innan den borgerliga alliansregeringen tillträdde. Vi har jobbat med bland annat sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som har en sådan stor betydelse för hur man ska bekämpa mödradödligheten i världen. Kvinnor ska inte bara ha tillgång till hälsoservice utan också mer självbestämmande över sin egen kropp. Det handlar om tillgång till bra preventivmedel men också om att det måste finnas en kunskap om hur sårbara kvinnor och flickor är. Några av de indikatorer vi har jobbat med är att stoppa barnäktenskap i världen. Bara en sådan sak skulle förändra beteenden, hoppas vi. Jag har lagt fram en del förslag i den här riktningen i panelarbetet, och jag hoppas att förslagen överlever slutförhandlingarna. Jag tror att sådana här små men otroligt betydelsefulla steg i utvecklingsländerna också kan göra att kvinnor och flickor får samma möjligheter som pojkar och män. Därmed tror jag att vi får ett bättre utvecklat samhälle och också bättre skydd för många av dem som lider av sviterna av graviditeter och förlossningar eller inte överlever. ROT- och RUT-avdragens påverkan på svartarbete 92 HANS (S): Min fråga går till finansministern. Runt om i världen pågår nu en diskussion om att vårda sina skattebaser, om kamp mot skattefusk och mot tricksande och dribblande och sådant, vilket är jättebra. Här i har regeringen lyft fram vad man själv gör för att jobba mot svartjobb och sådant. Några exempel som jag har hört är införandet av RUT- och ROT-avdragen. kommer det fler och fler rapporter, bland annat från högskolan i , som visar att i deras närområde hade detta inte förändrat något när det gäller svartjobben. i som kanske kan beskyllas för mycket men inte för att vara socialdemokratisk stod det att inte städar bort de svarta jobben. Min fråga är: Drar finansministern några slutsatser av dessa uppgifter? 93 Finansminister (M): Vi vidtar mycket omfattande åtgärder för att vårda våra skattebaser. Senast har tillsammans med och på Ekofinmötet anslutit sig till det brittiskamerikanska initiativet kring Fatca, där vi nu brett och tillsammans håller på att pressa tillbaka skatteparadis. Det är oerhört centralt. Vi fick en uppgörelse om att få fram ett förhandlingsmandat där även och anslöt sig, vilket är väldigt viktigt för att vi ska få en automatisk informationsgivning. Det är också viktigt vad vi gör här hemma. Har vi skatter som uppfattas som rimliga är folk beredda att betala dem. Vi har ju sett på de mätningar som bland annat har låtit göra att legitimiteten för skattesystemet har ökat och att acceptansen för skattefusk dramatiskt har minskat tack vare och . Mitt svar är alltså att och är bra, men låt mig ställa en fråga till : Är Socialdemokraterna beredda att gå till val på att avskaffa ? 94 HANS (S): Vi gör så här, : Langa över nyckeln till till mig, så ska jag ta svaren och du får ställa frågorna! Men är det tyvärr inte så. Det är klart att vi som sitter här i riksdag och även regeringen ibland på något vis måste välja sida. Ska vi stödja seriöst arbetande företag och människor, eller ska vi stödja dem som tricksar och dribblar? visade även om vi socialdemokrater inte var hemma och tittade på tv då hur hade gjort att man började fuska och tricksa och dribbla så att de seriösa företagen hade det svårt. Det var lite lustigt. Jag förstår att finansministern inte kommer att rulla runt på rygg och säga att han har haft fel . Det kommer inte att inträffa. Men ge mig ett seriöst svar nu: Ska vi inte ändå ta till oss lite av de här uppgifterna och förändra lite grann? 95 Finansminister (M): Låt mig bara påpeka att är symtomatisk för Socialdemokraterna. Han vill ställa frågor, men han vill aldrig svara. Väljarna ska helt enkelt inte få veta vad Socialdemokraterna tänker gå till val på. Jag trodde att en demokrati bygger på att vi talar allvar med väljarna om vår politik och begär ett mandat. är ett bra system. är ett bra system. Det här är system som fungerar väl. Dem ska vi ha kvar. Sedan kan man behöva marginaljustera dem. Man kan behöva justera en regel här och en regel där. Men i grund och botten fungerar systemen bra, därför att det handlar om att vi skapar jobb och sätter det framför bidrag. Det handlar om att vi hellre pressar ned arbetslösheten bland unga än att höja skatterna. Det handlar om att vi prioriterar sysselsättning och arbetslinjen. Det är det som den här diskussionen handlar om. 96 (S): Min fråga går till . Vi har tagit del av rapporter från om de ökade klyftorna som har diskuterats. Det är naturligtvis en effekt av den havererade jobbpolitiken. Vi har massarbetslöshet. 430 000 arbetslösa kräver sitt pris. Det är självfallet också en effekt av skattesänkningar på 120 miljarder. Den gemensamma ekonomin krymper och förhindrar utjämning. Därför kan vi konstatera att den relativa fattigdomen i har ökat från . Tvärtemot vad finansministern säger ligger kurvans starka lutning efter ert regeringstillträde. Jag undrar: Är nöjd med utvecklingen? Om inte, vad tänker han göra för att motverka den? 97 Statsrådet (M): Det är alltid roligt att få prata med , för då blir ofta alternativen väldigt tydliga. Jag uppskattar den här frågan. Låt oss gå tillbaka till vad som hände när vi hade en socialdemokratisk regering. Då hade man ett mål för arbetslösheten på . Ett av de medel man använde för att nå detta var att trycka ut folk från arbetskraften. Det var att förtidspensionera folk i så stor utsträckning att ett tag var 550 000 personer förtidspensionerade i . Inte sällan var det folk under . Det var alltså folk som var 20 och som fick höra: Du är inte välkommen att hjälpa till i det här samhället. Du är inte välkommen att över huvud taget vara del av en försörjning i samhället. Detta är en förfärlig parentes i den svenska historien. Det ska vi aldrig återkomma till. Vi försöker däremot att göra det billigare att anställa till exempel ungdomar. Vi vill göra större skillnad mellan att arbeta och att inte arbeta, detta i motsats till det bidragssamhälle som föredrar. 98 (S): Slaget mot försäkringen vid sjukdom och arbetslöshet har naturligtvis bidragit till en ojämlikhet. Jag konstaterar att när jag går runt med elevrådet i barnen är mellan sex och frågar jag vilka som är de två viktigaste frågorna. Svaret blir: Att man ska få jobb, men att de som inte får jobb ändå ska ha det hyggligt, att de ska få pengar. Barnen har en mer avancerad fördelningspolitisk uppfattning än . Jag konstaterade det hos elevrådet på . är oförmögen att tänka något annorlunda än att alla ska arbeta. När han säger det konstaterar jag att den linjen har han totalt misslyckats med. En massarbetslöshet biter sig fast, och ni slår mot de arbetslösa. 99 Statsrådet (M): Den här regeringen har lyckats pressa tillbaka de förtidspensionerade sedan er tid, , från 550 000 människor till mindre än 400 000. Det tycker jag är en av de saker man kan vara stoltast över i den här regeringen. De här människorna har fått en möjlighet till egen försörjning, en möjlighet att vara del av ett samhälle, vilket blev dem berövat under er regeringstid förfärligt. Sedan har vi olika syn på hur vi ska få folk i arbete. Vi tror att det är viktigast att man har en ordentlig skillnad mellan att arbeta och att inte arbeta. Vi tror att det vikigaste inte är att höja skatterna på arbete, allra minst för de ungdomar som inte har arbete. Här tycker vi olika. Ni tror att höjda skatter på arbete leder till jobb. Vi tror det motsatta. Det är väl det här som är bra med politik, när det blir tydligt för väljarna vad de ska välja när valet närmar sig . Därmed var veckans frågestund med regeringen avslutad. Vi tackar deltagande statsråd och ledamöter. 7 § Intelligenta transportsystem på vägområdet Föredrogs trafikutskottets betänkande 2012/13:TU14 Intelligenta transportsystem på vägområdet (prop. 2012/13:138). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 8 § Bosättningskravet vid biluthyrning Föredrogs trafikutskottets betänkande 2012/13:TU15 Bosättningskravet vid biluthyrning (prop. 2012/13:83). Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 11 §.) 9 § Yrkestrafik- och taxifrågor Föredrogs trafikutskottets betänkande 2012/13:TU16 Yrkestrafik- och taxifrågor. 101 (S): Vi ska debattera yrkestrafik- och taxifrågor. Det är frågor som är mycket viktiga för att våra transporter av gods och människor ska flyta smärtfritt. Låt mig först få konstatera att trafikutskottet på ett mycket bra sätt har lagt grunden för en fortsatt offensiv behandling av framför allt yrkestrafikfrågorna genom den rapport som vi lämnade . Där har alla partier kommit överens om hur vi vill se grunden för den fortsatta hanteringen av dessa frågor. Det är bra och sänder en viktig signal till regeringen och näringen. Det hindrar inte att det finns skiljaktigheter mellan partierna. De viktigaste är synen på hur arbetskraft kan och får användas. De brister i detta hänseende som tv-programmet visade är skrämmande och oroande. De kräver politiska åtgärder. Det tycker jag att vi ska ta fasta på i den här debatten. Det handlar egentligen om konkurrens på lika villkor. Man får inte konkurrera genom att ge chaufförerna omänskliga arbetsvillkor och mycket låg lön. Ändå är det vad som sker i vårt land. Enligt min och Socialdemokraternas mening är detta oacceptabelt. När sådana marknadsstörningar upptäcks måste åtgärder vidtas. Annars sätts konkurrensen ur spel. De som fuskar vinner. Det är helt oacceptabelt. Vi vill därför peka på två viktiga åtgärder. Den första är att beställaren av en transport, lång som kort, måste åläggas att kontrollera att sjysta villkor råder, att den man beställer transporten av eller den som den i sin tur anlitar för uppdraget har rent mjöl i påsen och uppfyller de krav som svenska avtal och svensk lag ställer. Med hårda straffsanktioner när inte detta uppfylls kommer vi en lång bit på väg. Den andra åtgärden vi vill vidta är att närmare undersöka om samma ordning som råder i också skulle kunna införas i vårt land. Det innebär att den som kör åt ett åkeri också måste vara anställd av åkeriet. Om man anlitar en underentreprenör ska den också ha samma villkor. I har den här ordningen gällt länge, och vi bör se om inte detta kan bli någonting också för . Det är ingen framgångsväg för att sätta konkurrensen ur spel och låta den som fuskar vinna. Ett annat problem är de så kallade cabotagetransporterna. Det finns företag i som har satt i system att utföra inrikestransporter med utländska förare och utländska fordon. Man gör det regelbundet och länge, inte bara de som cabotageägarna säger att man får utföra de här transporterna under. Detta måste det bli stopp för. Även här kan ett utökat och skarpt beställaransvar vara en väg att gå. De regler som gäller ska följas. finns nya sätt att övervaka och följa lastbilars rörelser. Genom en applikation, eller en app, i mobiltelefonen kan man knappa in ett fordons registreringsnummer och sedan följa bilens rörelser. Det här fick jag berättat för mig när jag var på Åkeriföretagens årsmöte. De hade provat den här appen och sett att det fungerade. En annan möjlighet är att som i kräva att chauffören alltid ska kunna visa klara papper på hur han har kört, hur länge han har varit i landet och var han har lastat och lossat. Med det här vill jag ha sagt att polisen måste få bättre verktyg att kunna övervaka cabotage. Det är orimligt att situationen är som , att polisen i princip måste följa efter en lastbil i för att kunna få bindande bevis för olaglig inrikestrafik. Det är ju det som det egentligen är. Det här kommer annars att äta ut hela den svenska åkerinäringen . Det var också uppgifter som jag fick när jag var på Åkeriföretagens årsmöte i . Åkarna var väldigt oroade över detta. Ett annat problem är polisens möjligheter att hindra fortsatt färd för dem som har böter att betala. Här är det hög tid att vidta kraftfulla åtgärder. Jag vet att polisen motsätter sig så kallad klampning, det vill säga fastlåsning av fordon, men det är ändå något vi måste överväga. Även om det finns böter att betala ska man inte kunna smita ut ur landet. Här har också infrastrukturministern sagt att frågorna ska ses över. Det är bra att ministern tar tag i frågorna. Vi väntar på resultatet. Jag vill också berömma Transportstyrelsen, och för deras genomgång i utskottet. Det är glädjande att myndigheterna på detta sätt har börjat ta tag i dessa svåra och komplexa frågor. Jag kan inte undgå att tycka att vår rapport har gjort viss nytta. Regeringen har reagerat och fått myndigheterna att börja ta fram åtgärder. Det är så det ska gå till. Så över till taxifrågorna. Här finns mycket mer att önska för att få en sund bransch utan marknadsstörningar. Det första jag skulle vilja se är digitala förarkort för taxi på samma sätt som finns i övrigt inom åkeribranschen. Då skulle man mycket lättare kunna kontrollera kör- och vilotider och andra regler som är direkt förknippade med föraren. Man kan kontrollera att föraren inte har kört för flera olika taxiföretag i många timmar i sträck. Det skulle innebära en trafiksäkrare och sundare taxibransch. Vi har i kammaren debatterat ämnet obligatoriska redovisningscentraler för taxi. De har kallats för olika saker, men det är samma sak vi har krävt. Den här frågan har verkligen dragits i långbänk av regeringen. Det ena argumentet efter det andra har använts för att dessa redovisningscentraler skulle vara en dålig idé och inte genomförbar. Först var det kostnaden. Det skulle bli så dyrt för taxibranschen att det inte skulle finnas några taxiföretag kvar. Det var huvudinvändning. Han påstod att det skulle kosta mer än 100 000 per taxibil att införa tömningscentraler. Jag vet inte var han har fått den siffran från, men den är tagen direkt ur luften. Det finns ingen relevans i siffran. En annan invändning var att redovisningscentraler skulle krångla till det för dem som inte vill vara med. Delvis finns den kvar än . Det finns de som kör utan taxameter.