prot · H10936 · 2013-11-28 00:00:00 — En av de remissinstanser som kanske bäst kan vittna om glesbygdsföretagens behov är , som har nämnts av en tidigare talare i denna debatt. I remissvaret skrev de att sänkta avgifter är den viktigaste åtgärden på skatteområdet för småföretagare. De remissinstanser som har varit emot förslaget har varit det mest av principiella skäl – att skattesystemet blir något mindre symmetriskt. lämnades betänkandet Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet, SOU 2005:68, till . Syftet med denna utredning var att ta ställning till ett förslag om förhöjt grundavdrag för fysiska personer bosatta i områden som avfolkas, alltså stödområde A. Utredningens slutsats var dock att åtgärder i form av sänkta arbetsgivaravgifter är att föredra. Men ingen regering har valt att följa denna rekommendation. Men det var, som sagt, det som min motion handlade om. För oss sverigedemokrater är landsbygden viktig, så viktig att vi i vårt budgetförslag presenterade Landsbygdslyftet, en satsning som vi räknar med skulle kunna ge 25 000 nya jobb på landsbygden. Vi har också alltid varit företagarvänliga, och i vårt budgetförslag för hösten har vi en lång rad förslag för ett förbättrat företagarklimat. De handlar om arbetsgivaravdrag, minskat sjuklöneansvar, satsning på lärlingsplatser, komvux, Myndigheten för , föreningsjobb med mera. Dess värre har vi inte lyckats samla en majoritet i för våra förslag. Men den föreliggande propositionen och det betänkande som vi har utarbetat i socialförsäkringsutskottet är ett steg i rätt riktning. Jag yrkar därför bifall till förslaget i betänkandet. 113 (KD): När man har varit med ett tag i denna kammare och har lyssnat på olika debatter märker man att ju tunnare ett betänkande är, desto mer debatt blir det, i alla fall i proportion till innehållet. Denna debatt, som handlar om regionalpolitik och annat, är inget undantag. Jag arbetar både i skatteutskottet och i socialförsäkringsutskottet, och det passar mycket bra när man talar om egenavgifter som alltid kopplas till ett företags kostnader. Vi vet att kostnader, både egenavgifter och skatter, har en stor betydelse för företagande och nyföretagande och därmed också för anställningar. Detta betänkande handlar om en ytterligare reduktion av egenavgifterna för mindre företag, vilket har en positiv effekt för dem. Det brukar de flesta i alla fall tycka. I den utdragna lågkonjunktur som vi befinner oss i är detta en bra åtgärd just nu tillsammans med andra åtgärder som Alliansen har vidtagit. Vi kan se att tusentals ungdomar genom dessa har fått ett jobb och en fot in på arbetsmarknaden och därmed också en egen inkomst. Om man räknar de sammantagna effekterna, alltså nettoeffekterna, framstår en annan bild av vikten av de lägre anställningskostnader som har införts. Lägger man dessutom till andra positiva effekter kan denna reform mycket väl motiveras. Det som jag nämnde står inte i strid med andra insatser när det gäller utbildning, praktikplatser eller nyföretagande. Tvärtom måste vi stimulera till nya initiativ för att öka antalet arbetstillfällen inom olika områden för att ge fler personer en inkomst och därmed ökade intäkter till välfärdssektorn. Vi ska komma ihåg att kommuner till lever av kommunalskatten. I debatten sätts alltför ofta olika åtgärder i motsats till varandra, ofta i syfte att därigenom kunna argumentera för att avvisa förslaget. Detta betänkande innehåller en mindre del av samtliga förslag till förbättringar av företagande och sysselsättning. Om inte de olika genomförda förslagen hade funnits skulle arbetslösheten ha varit betydligt högre än den faktiskt är. Vi fick höra att ligger mycket bra till, eller mindre dåligt till än andra länder i , vilket kanske kan förvåna vissa som lyssnar på den allmänna debatten. Det som också kan vara intressant för kammaren och åhörarna är att vi har kunnat höra hur hotell- och restauranganställdas fackförening uppmanar politiker i oppositionen att bibehålla den nya restaurangmomsen, som bland annat har gett färre konkurser. Det borde leda till eftertanke. Man kan faktiskt ha mer än en tanke utan att detta innebär en konflikt med verkligheten. En höjning av momsen och högre anställningskostnader för ungdomar ger sämre förutsättningar för företag exempelvis inom restaurangbranschen eftersom det då blir mycket dyrare. Hur man genom dessa åtgärder och genom att motsätta sig detta förslag tror att det sammantaget skulle vara någon fördel för dem som har en anställning har jag svårt att få gå ihop. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 114 FINN (M): Människors rörelser mellan länder och över kontinenter har i all historisk tid varit välutvecklande för mänskligheten. I modern tid har vi med ökade regelverk kring våra stater ett stort behov av denna rörlighet. Det är det som vi populärt kallar migrationspolitik. Det är glädjande att det i denna församling finns en förkrossande majoritet – sju av åtta partier – som välkomnar en generös migrationspolitik med strömmar av människor in över våra gränser och ut från vårt land. De som kommer in i vårt land är både människor som flyr hemskheter, krig och farsoter i sina länder och människor som kommer hit för att vilja vara med i vår gemenskap och arbeta och leva sitt liv här. Vad har denna inledning att göra med ett betänkande som handlar om förstärkt nedsättning av egenavgifter? Jo, det är inte migrationspolitiken som denna kammare är oense om – man har inte ens problem att bekräfta att har en väl fungerande migrationspolitik – utan det är integrationspolitiken. I integrationspolitiken krävs det mer för dem som har fått uppehållstillstånd och arbetstillstånd i vårt land för att komma in i gemenskapen på ett vettigt sätt. När vi hade migrationsströmmar in i för omkring från och från det kom dessa arbetskraftsinvandrare att mycket väl integreras i det svenska samhället. Flyende från kommunistdiktaturerna bakom järnridån, från exempelvis och dåvarande , kom hit före murens fall och välkomnades till . De kunde skapa ett bra liv här, integreras och göra mycket stora insatser både för sig själva och för vårt land. Krigen och tragiken i ledde också till en immigration till vårt land. Även många av dessa individer har lyckats integreras på ett förtjänstfullt sätt både för egen del och för vår del. Vi tackar dem för deras bidrag till vårt samhälle. Dagens immigration ställer oss inför helt nya utmaningar. De grupper som främst representerar immigrationen av utomeuropeisk natur kommer från , och inte minst , alltså länder som har helt olika kulturer och helt olika förutsättningar för kunskaper för att komma in i arbetslivet. Det är alltså en mycket mer heterogen grupp som kommer hit än de som har kommit hit. Detta får stor betydelse bland annat för detta betänkande eftersom man i motion 394 tangerar problemställningen kring vad alliansregeringen har tagit för gott initiativ för att möta dessa nya immigranters optimala möjligheter att komma in på arbetsmarknaden. Det är det som har nämnts tidigare i debatten och som kallas nystartszoner och som finns med i regeringens förslag i samband med budgeten för innevarande och kommande år för att prövas i vårt land. En nystartszon är ett försök att ge personer som etablerat sig i socioekonomiskt utsatta områden tillfälliga skattelättnader, som då hamnar bland annat på temat egenavgifter. Rabatten är knuten till var företagen etablerar sig – och ska det vara de socioekonomiskt utsatta områdena – antalet anställda samt medarbetarnas hemvist och löner. Det finns en hel del procentberäkningar på detta för att göra det rimligt. Modellen är inte svensk utan hämtad från andra länder där den framgångsrikt har provats, som till exempel i . Även , och ytterligare länder i har dock provat det här med stor framgång. Det handlar om att tillfälligt ge dem som kommer från andra kulturer och har olika förutsättningar för integration en möjlighet att etablera sig. Integration innebär ju inte nödvändigtvis att man måste arbeta och bete sig exakt som i den kultur till vilken man flyttar – själva poängen med integrationen är att alla ska vara med och bidra men att vi har rätt att bevara vår särart. Det är det som också berikar ett mångkulturellt samhälle: att vi behåller delar av vår särart och korsbefruktar varandra med den typen av utveckling. Att tro att integration innebär att vi alla ska arbeta på exakt samma sätt är alltså helt fel. Därför är det, mot bakgrund av de framgångar man har sett i andra länder, väldigt välkommet att försöka med regeringens förslag om nystartszoner även i . Den motion jag har väckt, nr 394, bygger vidare på temat att inte bara se en geografisk satsning utan utgå från individernas särart var de än befinner sig, för att ge dem möjligheter att lättare komma in på arbetsmarknaden utifrån sin kulturella bakgrund och kunskapsbakgrund. Döm då om min förvåning när Socialdemokraterna, känner sig tvingade att gå in med en särskild så kallad motivreservation för att i sin avsky för den här typen av förslag visa att det här inte alls är någonting som skulle gynna integrationen. Här har vi en klar konflikt mellan Alliansen och de rödgröna, som, vill jag säga, på detta sätt inte bidrar till en förbättrad integrationsmöjlighet utan försämrar möjligheten för dagens immigranter av utomeuropeisk natur till att komma in och vara med och bidra till samhällets bästa. Det är med beklagan jag ser att man lägger in en sådan motivreservation, för det ökar tyvärr bara den främlingsfientliga potentialen eftersom de här individerna kommer att ha svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. På det sättet spelar Socialdemokraterna, i händerna när det gäller att driva en opportunistisk och främlingsfientlig politik som medborgarna i detta land egentligen inte ställer sig bakom. (Applåder) I detta anförande instämde (M). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU4 Ändringar i växtskyddslagen Kammaren biföll utskottets förslag. MJU6 Marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring Punkt 1 (Marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 165 för utskottet 131 för res. 1 1 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 15 FP, 17 C, 16 SD, 17 KD För res. 1: 95 S, 20 MP, 16 V Avstod: 1 MP Frånvarande: 17 S, 7 M, 4 MP, 9 FP, 6 C, 4 SD, 3 V, 2 KD Punkt 2 (föreskrifter m.m.) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 166 för utskottet 131 för res. 2 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 15 FP, 17 C, 17 SD, 17 KD För res. 2: 95 S, 20 MP, 16 V Frånvarande: 17 S, 7 M, 5 MP, 9 FP, 6 C, 3 SD, 3 V, 2 KD SfU5 Förstärkt nedsättning av egenavgifter Punkt 1 (Lagförslaget) 1. utskottet 2. res. 1 (S) Votering: 203 för utskottet 95 för res. 1 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 21 MP, 15 FP, 17 C, 17 SD, 16 V, 17 KD För res. 1: 95 S Frånvarande: 17 S, 7 M, 4 MP, 9 FP, 6 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Punkt 4 (Nystartszoner) 1. utskottet 2. utskottets förslag till beslut med godkännande av motiveringen i res. 3 (S, MP, V) Votering: 166 för utskottet 132 för res. 3 51 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 15 FP, 17 C, 17 SD, 17 KD För res. 3: 95 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 17 S, 7 M, 4 MP, 9 FP, 6 C, 3 SD, 3 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:179 Registreringsplikt för utländska företag av (S) till näringsminister (C) 2013/14:180 Reformering av F-skatten av (S) till finansminister (M) 2013/14:181 Kulturarvet Marinens Musikkår av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:182 Scenkonstens internationalisering av i (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2013/14:183 Reglering av e-handeln med alkohol av (V) till statsrådet (KD) 2013/14:184 Bristande underhåll av järnvägen av (V) till statsrådet (M) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:148 Långa handläggningstider vid av Shadiye Heydari (S) till statsrådet (M) 2013/14:149 Kassalagen för torg och marknader av (FP) till finansminister (M) 2013/14:150 Leaders framtid av (V) till landsbygdsminister (C) 2013/14:151 Konsekvenser av avslag av (V) till statsrådet (KD) 2013/14:152 Bärplockarna som handelsvara av (S) till arbetsmarknadsminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 15 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av talmannen från sammanträdets början till och med 8 § anf. 3 (delvis), av andre vice talmannen därefter till ajourneringen , av talmannen därefter till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.