prot · H00974 · 2013-03-07 00:00:00 — när jag lyssnar på företrädare låter det nästan som om himmelriket kan framskapas i offentlig sektor. Jag tänkte fråga innan jag svarar på hans fråga huruvida jobb skapas. Vi har talat om den här frågan i snart , tror jag, men jag har inte hört företrädare i den här debatten tala om förutsättningar för företag att skapa arbetstillfällen. Fyra av fem jobb skapas i små företag. Det är inte så att alla jobb skapas i den offentliga sektorn, utan vi i tycker att det är oerhört viktigt att vi ger möjligheter för företag att anställa en till och två till så att vi på det sättet också kan arbeta för att sysselsättningen ska öka ytterligare. Det har den också gjort. Vi hörde tidigare i debatten att sysselsättningen har ökat i med 213 000 arbetstillfällen. Så till frågan. När man ritar upp en så lång sträcka vill jag på något sätt tänka mig att när tillväxten ökar vi har haft av tillväxt i det här landet kommer också nivåerna att öka i arbetslöshetsersättningen. Som du hörde vill höja och indexera taket i a-kassan. Vi ser att vi behöver höja taket i a-kassan. Vi lägger fram det som ett förslag i . Vi jobbar med det också i Alliansen. 150 (V) replik: Även om det är så att till exempel själasörjare i viss statistik räknas som offentlig personal är det inte där vi i alla fall främst tänkte att jobben ska komma i offentlig sektor. Men det är så att jobb skapas på olika sätt, både i offentlig sektor och i privat sektor. I offentlig sektor måste man ta politiska beslut för att kunna anställa där behov finns, och det vi har sett under ett stort antal år är att de behoven inte har blivit tillgodosedda. Det är till exempel så att samlat inom vård-, omsorgs-, utbildnings- och skolsektorn är det ungefär lika många, kanske något färre, anställda än före 90-talskrisen, och det som vi har fått över en halv miljon fler som bor i . Där är snarare problemet som kanske kan reflektera över. Vad sker om det finns behov och man inte anställer? Kan det också ha någonting att göra med nivåerna på sysselsättning och arbetsmarknad? Jag fick inte riktigt något ordentligt svar på min fråga. Det var delvis ett svar. Det är klart att om man har en god ekonomisk utveckling kan man också se att sysselsättningen ökar. Poängen är just att vi har den situation vi har , och den här regeringen satsar väldigt hårt på att sämre villkor för den som är sjuk eller arbetslös ska skapa incitament som leder till att de personerna söker fler jobb och att det i sig skapar fler jobb. Jag påpekar att vi inte ser detta historiskt eller i andra länder, och vi ser det framför allt inte i . Det hade varit intressant att höra en sådan generell fundering över den teori som styr de stora dramatiska ändringarna i arbetslöshetsförsäkringen också från sida. 151 (KD) replik: uppehöll sig tidigare i debatten kring att han gillar omvärlden. Det är intressant. I omvärlden ser vi också politiska partier, kanske till och med länder, som har spenderat pengar de inte har haft, vilket har försatt dem i en situation som kanske inte är helt önskvärd. Under Alliansens regeringsinnehav har gått igenom, och är tillbaka i, en kris, inte lika djup som den tidigare, där Alliansen tog ansvar för ekonomin. har en mycket bättre ställning än många länder i vår omvärld. Jag ska inte ta upp en ny tråd, fru talman, när jag inser att jag är sista debattör i detta replikskifte. Jag ska i stället hoppa över till de frågor som tog upp. Vi vet att jobb skapas på olika sätt. Vi vet också att det finns ännu större behov i vården . När läste upp sina siffror här i kammaren blev jag fundersam över om tar med den reformförändring som har ägt rum i . Det finns fri etableringsrätt för vårdaktörer. Det går att arbeta inom flera olika företag. Det är inte enbart den offentliga sektorn som utför vård och omsorg av sjuka och äldre i . Jag har en generell fundering över sysselsättningsgrad kontra ersättningsnivå i arbetslöshetsersättningen. Det låter på företrädare som att det går att höja ersättningsnivån, förlänga den hur länge som helst, och att det inte har någon effekt. Det skulle också vara intressant att höra vad bygger det på. Då kanske vi, fru talman, kan närma oss det har talat om tidigare i debatten, nämligen medborgarlön. 152 (MP) replik: Tack, , för en redogörelse på slutet som lite grann klargjorde vissa ställningstaganden. Jag vill ställa en fråga till vad gäller regeringens förslag om uteslutning, eller frånkännande, när en enskild låtit bli att anmäla ändrade förhållanden. Vi anser att det är orimligt med dubbla straffrättsliga förfaranden. Det är enkel materia i det utskott jag har suttit i, justitieutskottet, men här verkar det vara lite svårare. I nuvarande lagstiftning, närmare bestämt 66 §, finns möjlighet att vid särskilda skäl frånkänna färre dagar. Denna möjlighet, som innebär just en möjlighet att beakta individuella omständigheter och skäl, ska enligt förslaget tas bort. Jag ska ta upp några enkla fall. De vanligaste fallen då det är aktuellt med frånkännandet kan beskrivas närmast som slarv. Exempelvis är det när en sökande tar ut föräldrapenning eller sjukpenning enstaka dagar parallellt med att begära ersättning från en a-kassa. Andra vanliga fall är att man har glömt att man har fått ersättning för några arbetade timmar eller någon strödag på tillfälliga jobb. Särskilt unga människor gör detta. Vi anser självklart inte att någon ska få dubbel ersättning. Felaktigt utbetald ersättning måste ovillkorligen betalas tillbaka. Men ett frånkännande om minst och krav på minst 80 dagars anställning med lön därefter för att återkvalificera sig för ersättning vadan detta, ? är ett mänskligt parti, ett parti som ska försöka se människors ofrivilliga brister i ett system som redan tidigare var hårt, men gör det ännu hårdare. Hur kan du som kristdemokrat försvara detta? 153 (KD) replik: tog inte upp de mildare och mer frekventa sanktioner som är grundförslaget i regeringens proposition. I förslag att inte stödja regeringens proposition kan man på grund av slarv eller ett misstag gå miste om rätten till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen från dag ett. Vi ska komma ihåg när vi debatterar frågan i kammare att vill göra en förändring som innebär att det blir mildare och fler sanktioner så att det blir jag vet inte om ordet mänsklig är bra mänskligt att fela. Om man inte lever upp till de krav som ställs får man en mildare sanktion. Det är grundförslaget i regeringens proposition. Det är därför jag som kristdemokrat stöder propositionen i kammaren . 154 (MP) replik: Jag vill påminna om att jag för drygt sedan i mitt anförande tog upp den lilla detalj som vi tycker är bra, nämligen att det införs mjukare steg i 43 §, det vill säga varning och avstängning från rätt till ersättning genom att fler åtgärdsgrunder införs och att det ges en möjlighet att varna före en eventuell avstängning. Men det är en liten detalj i helheten. Helheten är problematisk. Min andra fråga handlar om varför det är så bråttom. Först och främst är det märkligt att det blir dubbel straffbarhet. Samma felaktiga beteende kan också rendera dom enligt bidragsbrottslagen som infördes , som i sig inte behöver vara något problem. Det finns redan sanktionsmöjligheter att ta till när det inträffar. Varför så bråttom? Den parlamentariska fick förlängd utredningstid till och med . Plötsligt lade man på och sköt upp till efter valet. Inte vare sig allianspartierna eller vi i oppositionen lyckades hitta något som vi kunde ena oss bakom. Plötsligt ska det drivas igenom och hamna på regeringens bord i stället för att låta sköta frågan. Det här är ett lapptäcke. Det blir inte bättre av att man försöker laga lite till snarare tvärtom. Det är olyckligt. 155 (KD) replik: Jag tycker inte, som , att detta är en liten del i helheten. Den bärande delen i förslagen i regeringens proposition är att du som arbetssökande vid ett regelbrott eller ett misstag kan riskera att förlora hela din rätt till ersättning. Vi inför en trappa med mildare och fler sanktioner. Det är inte en del i helheten, utan det är en viktig bärande del i regeringens proposition. Varför så bråttom? Varför tar vi med detta nu och inte i ? Det som står i regeringens proposition finns inte med i direktiven till . Då skulle vi ha behövt lägga fram ett tilläggsdirektiv och lägga ut ett nytt uppdrag på en socialförsäkringsutredning som jobbar med betydelsefulla frågor. Vi ser att risken finns att man från dag ett vid ett misstag, ett fel, kan riskera att förlora hela sin arbetslöshetsersättning. Det är därför jag tycker att vi inte ska skjuta på beslutet. Vi har möjlighet att göra en förändring, men det är inte en liten del i helheten. Det här är en viktig del, det vill säga att man inte vid ett fel ska förlora hela sin arbetslöshetsersättning. Man ska då få en varning och bli varse det fel man har gjort. Sedan ska man få ett par steg till på sig att ändra sig och förbättra sig, så att man inte riskerar att förlora hela sin arbetslöshetsersättning. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2012/13:UbU5 . 156 (S): Det här betänkandet handlar om den svenska en fråga som upptar väldigt mycket av debatt och funderande. Det finns få saker som vi har gemensamt i vårt samhälle som är så viktiga som just vår gemensamma grundskola. Det handlar inte bara om att är en viktig del av vår välfärd utan också om att är en viktig del av vår utvecklings- och tillväxtstrategi. För den enskilde handlar det om att få en bra start i livet, att få en grundläggande utbildning som gör att man sedan har många möjligheter både att växa som individ och människa och att bidra till det gemensamma samhället och göra en insats. Det handlar också om möjligheten att ta del av vårt demokratiska samhälle, att vara en fullvärdig medborgare. Vi vet ju att kunskap och kompetens blir allt viktigare i vårt informationssamhälle, och just bildningens roll blir alltmer central. Därför är väldigt viktig, både för den enskilda individens möjligheter i samhället och i livet och för vårt lands utveckling i förlängningen. Mot bakgrund av det, fru talman, är det oroväckande att resultaten sjunker, att vi har fått se allt färre som når behörighet att kunna göra val till de nationella programmen i gymnasiet. Det är också oroväckande att vi ser att likvärdigheten ett centralt värde traditionellt sett i blir allt sämre. Det blir allt lättare att kunna förutse hur det ska gå för en elev i bara genom att titta på vilken utbildningsnivå som föräldrarna har. Det är nästan tio gånger vanligare att ett barn från ett hem där man inte har särskilt mycket studievana, kanske har bara grundskola, inte når behörighet för gymnasieskolans nationella program än att ett barn vars mamma eller pappa har högskoleutbildning inte gör det. Det är tio gånger vanligare. På samma sätt är det oroväckande att vi ser en försämring när det gäller basfärdigheterna i den svenska . fick vi en rapport som visar att läsförmågan en på många sätt essentiell förmåga i vårt moderna samhälle försämras alltmer. Det gäller dem som kanske från början har tuffa förutsättningar, men undersökningen visar att också de tidigare starka läsarna blir allt färre. Detta sammantaget gör att Socialdemokraterna känner en stor oro över utvecklingen i den svenska . Vi tror att det är viktigt att vi nu gör kraftfulla insatser och investeringar för att vända på utvecklingen, fru talman. Det handlar naturligtvis inte bara om kvaliteten i skolan, men mycket kan göras där. Det absolut viktigaste, tror vi, är att investera i lärarna, att se till att lärarna får de verktyg och de möjligheter som de behöver för att kunna göra ett gott arbete. Det handlar om allt ifrån fortbildningsmöjligheter och karriärutvecklingsmöjligheter till utvecklingsstöd i den svenska . Jag tror att vi måste vara beredda att förbättra villkoren för lärarna. Ska läraryrket också locka begåvade unga tjejer och killar måste villkoren naturligtvis förbättras. Jag har under detta lagt fram ett antal förslag som tyvärr har blivit nedröstade av den nuvarande majoriteten. Därutöver tror jag att vi behöver göra tidiga insatser för eleverna. Socialdemokraterna har föreslagit att vi ska minska klasstorlekarna . Forskning visar att den typen av investeringar, som innebär att lärarna får betydligt lättare att möta varje elev, betalar sig både genom att man förhindrar en del problem och brister på ett tidigt stadium och genom att det samhällsekonomiskt har visat sig lönsamt eftersom det gör att eleverna har lättare att klara av både grund- och gymnasieskolan. Vi menar att en riktad satsning är oerhört central att göra. Det har vi också föreslagit . Även detta har tyvärr den borgerliga majoriteten avslagit. På samma sätt ser vi att en del av problemen med den allt sämre likvärdigheten hänger samman med att eleverna i allt större omfattning behöver ansvara för den egna undervisningen. har mycket riktigt påpekat att de senaste 1520 årens utveckling där elever förväntas ta allt större ansvar för det egna lärandet, det vill säga att undervisningen privatiserats i någon mån, har lett till att likvärdigheten har försämrats. Därför har vi socialdemokrater föreslagit att en av de viktigaste insatser vi kan göra, förutom mindre klasser och att investera i lärarna, är att se till att läxhjälp finns tillgänglig för alla elever i alla skolor där man behöver det. Mot detta ställs naturligtvis det regeringsförslag som röstats igenom i som handlar om att läxhjälp ska kunna köpas av den som har råd både i grund- och i gymnasieskolan, det vill säga någon form av privatundervisningsinslag. Vi menar att detta är så viktigt och så centralt att det bör vara tillgängligt för alla elever, och därför kommer vi att fortsätta att lägga fram den typen av förslag. På samma sätt tror vi att elever som inte har nått upp till målen i årskurs 6 bör erbjudas sommarskola, för att koncentrerat kunna ta igen en del av de brister som de har. En av de bra saker som den borgerliga regeringen har gjort är att under de senaste fem sex åren ha byggt på det nationella uppföljningssystem som tidigare fanns. Man har stärkt Skolinspektionen. Man har infört en del nationella prov som handlar om att på ett tidigt stadium försöka följa upp vad som händer i den svenska . Vi tycker att det är bra. Men det räcker inte. Det är alltför ensidigt, med fokus på kontroll. Vi måste parallellt med detta se till att bygga upp utvecklingsstödet. Därför föreslår vi socialdemokrater att det ska inrättas ett nationellt där man både samlar och sprider forskning men där man också har ett utvecklingscentrum som hjälper till att stötta de skolor och de kommuner som har behov av det. Det räcker inte med att bara kontrollera och påpeka de fel som görs ute i skolorna. Vi måste också gemensamt hjälpas åt att hitta vägar framåt, sprida goda exempel, sprida bra forskning. Den svenska har traditionellt sett hållit mycket hög kvalitet och mycket hög klass. Den har i jämförelse med många andra länders grundskolor varit likvärdig och hållit hög klass när det gäller jämlikhet. ser vi att utvecklingen går åt fel håll. Det finns många skolor som är alldeles utmärkta, med alldeles utmärkta resultat, men sammantaget går utvecklingen åt fel håll. Det är därför vi behöver en ny politik som förändrar detta. Den politik som förs, som framför allt utgår från tyckande och inte från forskning, har lett oss på fel väg. Att i det läget bara blunda för detta och skylla på tidigare regeringar, som den nuvarande regeringen gör, kommer inte att räcka för att vända utvecklingen. Det är mot den bakgrunden jag har lagt fram många förslag på en ny inriktning för den svenska , och vi kommer att fortsätta att göra detta. En del av det är naturligtvis de yrkanden som vi har i kammaren . Jag ska avsluta med att säga att vi naturligtvis står bakom alla dessa yrkanden, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 1 i betänkandet. 157 (MP): är till för att bidra till grundskolebarnens utveckling och förse dem med kunskaper och färdigheter. är till för att varje elev ska kunna läsa, skriva och räkna. är också till för att ge eleven möjlighet till skapande samt bidra till bildning och till att utveckla förmågan att delta i det demokratiska samtalet. Estetisk och skapande verksamhet är liksom motion och rörelse viktiga för att människan ska utvecklas. Därför ska det finnas tid och plats för estetisk verksamhet och eget skapande i skolan. Att få möjlighet att öva sin förmåga till skapande är viktigt för att kunna leva och arbeta kreativt, antingen för sitt eget välbefinnande, för att kunna utöva entreprenörskap eller för annat viktigt i livet. elever måste få möjlighet att utveckla sitt kritiska tänkande och sin analytiska förmåga. En modern skola ska rusta eleverna för ett modernt samhälle. När information och fakta är enkelt tillgängliga på internet blir förmågan till källkritik, kritisk granskning, analytisk förmåga och självständigt tänkande viktigare . För att skolan ska kunna leverera allt detta behöver skolan allt fler vuxna med engagemang och kunnande. Vi behöver få de kunnigaste och duktigaste att bli lärare och rektorer. Lärarna behöver stöd. De ska ha möjlighet att ägna sig mer åt undervisningen än åt administrativa göromål, och de behöver få den kompetensutveckling de har rätt till. Men de behöver också få den lön de förtjänar. Dagens lärarkår är dåligt betald. Det måste ändras. har vi i pekat på behovet av högre löner för våra lärare, förskollärare och fritidspedagoger. tvingas den borgerliga regeringen delvis att kovända i frågan och erkänna att lärarna behöver högre löner och att regeringen bör skapa förutsättningar för detta. Det är bra. Den svenska skolan är superbra på många sätt. Våra grundskoleelever ligger mycket bra till när det gäller problemlösning. I värdegrundsfrågor klarar vi oss bra internationellt. Det handlar bland annat om allas lika värde och demokratisk åskådning. Den svenska skolan är bra på skoldemokrati och elevinflytande där elever har möjlighet till dialog med lärarna. Vår skola är bra på att se helheten och ta till vara inte bara matte och naturkunskap utan även annat som estetiska ämnen, idrott med mera. Den svenska skolan är bra på att erbjuda elever som har svårt att ta sig till skolan skolskjuts. Vi har en skola som erbjuder lunch och gratis läromedel. Så har det varit , även innan Alliansen tog över regeringsmakten. Men lider skolan av brister. Vi har bland annat halkat efter i matematik och läsning. , innan den borgerliga regeringen tog över regeringsmakten i , gjorde allianspartierna och särskilt och stort väsen av sig. De skulle minska utslagningen i den svenska skolan. De skulle se till att fler klarade skolan. De skulle se till att andelen som lämnade utan fullständiga betyg minskade. De skulle öka likvärdigheten i skolan med mera. Listan över det de skulle göra är mycket lång. , av alliansstyre, har verkligheten hunnit i kapp både och de övriga allianspartierna. Andelen obehöriga från till gymnasiet har ökat i stället för att minska. Det är en lägre andel som klarar skolan än 2006 då tog över . Den senaste rapporten från den internationella organisationen visar att den svenska skolan är mindre likvärdig än vad den var . Även visar på detta. I stället för att man har utjämnat skillnaderna har skillnaderna mellan elever från rika och fattiga hem ökat. I stället för att erkänna sina misslyckanden gör och alltid och överallt allt för att skylla dem på tidigare regeringar. I dagens betänkande behandlas flera av våra motioner. En av våra motioner handlar om vikten av moderna läromedel. Med framväxten av moderna och digitala läromedel ökar förutsättningarna för interaktivitet, och det ger större utrymme för individualisering i undervisningen. Men skolornas inköp av läromedel har dess värre minskat . Det innebär att skolorna ibland använder sig av gamla läromedel som inte är anpassade efter gällande läroplan eller moderna arbetssätt. Förutsättningarna för en meningsfull undervisning som knyter an till elevernas verklighet minskar därmed. Vi menar att regeringen bör vidta åtgärder för att aktuella och moderna läromedel ska komma varje elev till del. En annan motion som vi har lämnat in handlar om estetiska ämnen i skolan. Vi menar att regeringens skolpolitik driver skolsystemet mot två ytterligheter där eleverna får välja mellan helt teoretiska utbildningar med minimala inslag av skapande och kreativitet och en annan nästan helt praktisk utbildning med minimala inslag av teoretiska ämnen, dock fortfarande med minimala estetiska inslag. Det är inte någon önskvärd utveckling, inte minst med tanke på de estetiska ämnenas betydelse när det gäller att bidra till livslångt lärande. Vi menar att de estetiska ämnena ska behandlas likvärdigt med traditionella kunskapsämnen i skolväsendet. Ytterligare en motion som vi behandlar i detta betänkande handlar om modersmålsundervisningen. Alla barn som går i förskolan till och med gymnasieskolan i har rätt till modersmålsundervisning. Denna rätt är dock behäftad med vissa krav. Bland annat krävs att eleven har grundläggande kunskaper i modersmålet. Uppgifter som har framkommit hos visar att allt fler minoritetsbarn inte fått chansen att tillägna sig minoritetsspråket på grund av tidigare assimilationspolitik. Detta har hämmat en förstärkning och utveckling av minoritetsspråken hos många barn. Samma problematik noteras även hos andra elever än de från de nationella minoriteterna. Just därför anser vi att regeringen bör vidta åtgärder så att modersmålsundervisningen, särskilt för barn med minoritetsspråkstillhörighet, kan stärkas i . Avslutningsvis vill jag meddela att jag självfallet står bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 11. 158 (SD): Jag tänkte i mitt anförande hålla mig till de två reservationer som vi har i betänkandet. Vi sverigedemokrater anser inte att den obligatoriska modersmålsundervisningen främjar assimilationen i vårt samhälle för elever med utländsk bakgrund. Snarare kan det i enskilda fall hindra assimilationen och identifieringen med det svenska samhället. Det elever med utländsk bakgrund behöver är att så snabbt som möjligt tillägna sig det svenska språket, detta för att den fortsatta skolgången ska fungera i olika ämnen. Naturligtvis finns det inget som hindrar att enskilda familjer på eget initiativ bedriver undervisning i modersmålet. Detta kan säkert anordnas för en överkomlig peng med hjälp av modern informationsteknik. Men vi menar att kommunerna inte ska tvingas erbjuda denna undervisning till elever, detta beroende på flera här angivna skäl. Vi har många elever bosatta i det som regeringen kallar utanförskapsområden där det svenska språket är satt på undantag såväl på raster i skolan som och i hemmet. Att där satsa på modersmålsundervisning i stället för det svenska språket ter sig inte särskilt genomtänkt. Lärare i skolan vittnar också om att hemlandets språk huvudsakligen lärs in inom familjen, trots modersmålsundervisningen. I ljuset av detta blir modersmålsundervisningen ännu mer tveksam. När det gäller förbättrad inlärning av det svenska språket genom modersmålsundervisning är effekterna inte alls så entydiga som ofta framförs i debatten. Resultaten hänvisar till gamla undersökningar, och olika rapporter hänvisar även till samma undersökning på ett sådant sätt att man kan tro att fler undersökningar än vad som är fallet ligger till grund och visar på positiva resultat. En undersökning från , som kommunernas forskningsenhet AKF låtit göra, visar att modersmålsundervisningen inte har någon som helst statistiskt säkerställd effekt. Det var anledningen till att modersmålsundervisningen lades ned i . Vi sverigedemokrater välkomnar dock att man gör oberoende vetenskapliga undersökningar inom detta område. Kostnaden för hemspråk beräknades 2010 till och elev.