prot · H00993 · 2013-04-17 00:00:00 — I själva verket är det ett livsmedel som i stora delar av världen är en bristvara. anser att ska prioritera insatser för att trygga en långsiktigt hållbar och säker vattenförsörjning, både i nationellt och i internationellt arbete. talar mycket för att situationen med tillgången till vatten kommer att ytterligare försämras, och det kommer att ställa krav på omvärlden att hushålla med sitt vatten. Med ett förändrat klimat och ändrade levnadsvanor behöver även vi i se över vår dricksvattenförsörjning så att den sker på ett säkert sätt. Kommunerna har här ett stort ansvar, men som jag har sagt har vi som individer också ett ansvar. I betänkandet tas problemen med läkemedelsrester i vattnet upp. Vår tilltro till läkemedel är stor, och det är inte alltid så att de enbart gör gott. Många substanser far rakt genom kroppen och passerar även reningsverken utan större besvär för att därefter orsaka förändringar på exempelvis fiskar. En hel del kan vi göra åt detta genom att inte använda toaletten som en soptunna utan i stället skicka exempelvis hormonplåster och överskottsgelé till de brännbara soporna. En annan åtgärd är att se till att en miljömärkning av läkemedel införs, så att det blir enklare att göra miljömedvetna val. En medicins miljöpåverkan bör rimligen också få plats bland biverkningarna på bipacksedeln. Att minimera läkemedelsrester i vatten är ett led för att nå målet Giftfri miljö. Här har miljöminister framgångsrikt arbetat för att få fram bland annat ett förbud mot bisfenol A. Arbetet mot skadliga kemikalier är ett kontinuerligt arbete där vi når nya framgångar, även om man kan tycka att det går långsamt. Vi slår oss dock inte till ro förrän vi har en trygg, giftfri miljö för oss att leva i och för våra barn att växa vidare i. ser hela landet. Nyckeln till en god miljö och ett hållbart ligger i en levande landsbygd som driver den gröna utvecklingen i samklang med städer och småorter. Vi vet att vi inte kan ha oändlig tillväxt av resursförbrukning på en ändlig planet, men vi kan inte heller vinna kriget mot fattigdomen utan tillväxt. Miljöförstörande tillväxt avlivar sig själv. Avskaffad tillväxt stryper i stället framtidsförutsättningen för jordens fattiga. Jordens resursförbrukning måste hållas inom planetens gränser. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. 67 (S) replik: Miljöarbetet måste drivas fram på lokal nivå, säger . Jag håller såklart med; det lokala arbetet för att motverka klimatförändringar och uppnå andra miljömål är otroligt viktigt. Vi är länskamrater, jag och jag kommer från , som också ligger i och som blev årets miljökommun . Där tycker de också att det lokala miljöarbetet är viktigt, men de känner inte det stöd från nationell nivå som skulle behövas. Även om det lokala miljöarbetet är otroligt viktigt behövs det också ett politiskt ledarskap på nationell nivå som skapar förutsättningar och som uppmuntrar till det lokala miljöarbetet. Den här regeringen har bland annat tagit bort det klimatinvesteringsprogram som fanns tidigare. Det skapade förutsättningar för lokalt klimatarbete och lokalt engagemang. Jag skulle vilja veta vad regeringen gör för att stärka sambandet mellan den nationella och den lokala nivån och för att underlätta och stärka det kommunala miljöarbetet. 68 (C) replik: Tack för att du tog upp det lokala arbetet, ! Jag sade nog i mitt anförande att vi måste jobba på alla fronter men att den lokala nivån och vad vi som individer kan göra också är viktigt. Som jag också sade har vi lagt fram en färdplan till 2050. Hur stöttar vi den lokala nivån? Vår miljöminister är på en rundtur genom där hon ser de lokala exemplen och tar med sig dem för att föra dem vidare i andra sammanhang. Jag tror att du avsåg Klimp. Jag har tyvärr en kort bakgrund i den här rollen. Den fungerade väl för sin tid, men det finns inget som säger att man inte kan förändra arbetet och göra på ett annat sätt. 69 (S) replik: Det verkar som om vi är helt överens om att det lokala miljöarbetet är mycket viktigt. Men för att vi ska kunna se mer av aktivt lokalt miljöarbete, vilket sker i många kommuner men skulle behöva ske i större utsträckning, behövs det också ett tydligare och bättre politiskt ledarskap nationellt. Det behövs ett ledarskap som ser att det finns olika förutsättningar i olika kommuner och som stöttar och hjälper de kommuner som har det svårare att ta sig fram. nämner Klimp:en här, och det var såklart den jag avsåg. Det är möjligt att den behöver förändras. Vi socialdemokrater föreslår att det klimatinvesteringsprogram som fanns tidigare återinförs, men vi tar också ett nytt grepp och siktar in oss mer på lokala klimatinnovationer. Det är ett sätt att modernisera och förändra det system som fanns tidigare. Jag hoppas såklart att ska ansluta sig till uppfattningen att det är ett viktigt arbete som regeringen bör initiera. 70 (C) replik: Det är klart att olika regeringar arbetar på olika sätt. Vi vill uppmuntra kommuner, landsting och regioner att göra egna färdplaner. Vi tror att det är bra att kunna engagera många människor i det här arbetet. Klimp:en hade också en tendens att ha ett ovanifrånperspektiv, och miljöarbetet måste drivas underifrån så att vi får ett engagemang för de här viktiga frågorna. 71 (KD): När det gäller övergripande miljöfrågor sade tidigare i debatten något som jag tycker var ganska intressant. Hon sade att ibland tror vi att vi ska få hålla oss till de här övergripande frågorna, men vi landar lätt i skoterkörning, terrängfordon och annat. Jag kan hålla med om det. Det blir lätt lite slagsida, men det kan bero på att det är ett motionsbetänkande och att vi inte behandlar de övergripande frågorna även om rubriken är satt så. Det ger oss ändå möjligheten att föra den här diskussionen. Jag skulle vilja fortsätta lite där slutade . Vi måste ta vår utgångspunkt i att miljöfrågorna är allas vårt gemensamma ansvar och måste hanteras på den nivå där det är mest lämpligt. Jag ser det vår miljöminister nu gör som en viktig ansats för att jobba i det lokala perspektivet. Jag har sagt det förut, och det är flera kolleger som har sagt det i tidigare anföranden , så jag fortsätter väl på samma linje: Agenda 21-arbetet är oerhört centralt för att vi ska klara miljömålen. Det handlar om människors eget engagemang, förståelse och kunskap. Vi har tagit många steg under den en och en halv mandatperiod som alliansregeringen nu har regerat. Vi har bland annat förändrat det övergripande generationsmålet. Jag tycker att det är oerhört viktigt. Som kristdemokrat är jag mycket glad att återigen säga att det handlar om att vi ska lösa problemen och inte lägga över dem på andra. Det är oerhört centralt. Miljömålsberedningen är en annan mycket viktig sak som alliansregeringen har tillsatt. Den som lyssnar kan tycka att det bara pratas om beredningar och utredningar, men jag tror att detta är en av de mest centrala uppgifter vi kan ha. Det handlar om långsiktigt, strategiskt tänkande över blockgränserna för att hitta vägar fram. Jag dristar mig att tro att ett av de viktigaste uppdrag jag har fått från mitt parti är förtroendet att vara med i Miljömålsberedningens arbete. Beredningen ska samverka med samhällets alla aktörer för att vi tillsammans ska kunna ta fram hållbara och tydliga strategier och mål för arbetet. Men Miljömålsberedningen ska inte göra allt. I debatten har det låtit som om den är det enda verktyget. Det är den inte. Myndigheter ska göra sitt, företag ska göra sitt, vi som enskilda ska göra vårt och denna kammare ska ta sin del för att förändra lagar och regler när så är nödvändigt. Miljömålsberedningens uppgift är att göra de svåra avvägningar som kommer att vara än mer nödvändiga framgent. När olika intressen står mot varandra måste vi våga göra avvägningarna, och avvägningar kräver kunskap, dialog och tid. Därför är det arbete som just nu pågår, som handlar om hållbar markanvändning och skogsfrågor, ytterst spännande. Skogen är vårt förnybara guld eller kanske den oslipade diamanten. Det var väl det diamanten var : en kolbit? Skogen bidrar med trämassa, biologisk mångfald, ekosystemtjänster och råvara till drivmedel. Den är omistlig i sin funktion som kolsänka. Den är ovärderlig för vår rekreation. Den bevarar den biologiska mångfalden. Allt detta är allmänintressen. Allt detta måste vi se och våga göra tydliga avvägningar mellan. Skogsbruket och skogsindustrin är centrala för . Just pågår faktiskt ett antal mycket intressanta seminarier på det här ämnet. har en stor del av sin nettoinkomst från skogen. Det ska vi inte glömma bort. Efterfrågan på trävaror kommer att bli större. sjösattes ett projekt i där man tillsammans med glasindustrin ska bygga nytt och bygga mer av trä. Det är dessutom lett av en östgöte, så det blir säkert bra. Vi måste ta ett gemensamt, långsiktigt ansvar. För oss som lagstiftare är det också viktigt att se vår begränsning. Det är viktigt att se att den enskilda äganderätten är oerhört central. Jag ska inte ta upp allt som står i mitt manus, men jag måste ändå få kommentera syn på detta och det som sade här . Det gäller människors syn på sin skog. Jag har sagt att jag har haft förmånen att vara född på en liten gård i . Jag är bara tredje generationen på den fastigheten. Men där min släkt kommer ifrån har elva generationer funnits på samma fastighet. Där kanske jag skulle ha kunnat säga att det är vår skog. är det inte det, för den ägs inte av min syssling längre. Men desto viktigare är det att vi ger kunskap om vad skog har för betydelse och vad skog är möjligt till. Då tror jag att den linje som har slagit in på i det här betänkandet och i andra diskussioner är oerhört farlig, när det gäller att vi ska ta ett gemensamt ansvar och att enskilda ägare ska se betydelsen av vad de gör. Däremot, herr talman, är det viktigt att vi avsätter forskningsresurser till att se olika perspektiv av vad skogen har för betydelse. Future är ett sådant initiativ. Mer av liknande satsningar måste till framöver. Då är det glädjande att se att vi har en regering som ser helheten och sätter till resurser till forskning och utveckling även i detta sammanhang. Skogens perspektiv är så mångfasetterade, och det behövs en bred kompetens när det gäller att jobba med de här frågorna. Jag ska också säga några ord om en giftfri miljö och läkemedel. Flera talare har tidigare konstaterat vikten av att vi jobbar med de här frågorna internationellt, precis som Miljömålsberedningen sade. med flera har kommenterat att processen med betänkandet som Miljömålsberedningen lämnade rullar på enligt tänkt plan. kom ytterligare en utredning som stryker under vad Miljömålsberedningen sade i sitt betänkande Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna. Där stryks tydligt och klart under att det är det EU-gemensamma regelverket vi måste ge oss på. Det är där vi måste förändra. Sedan kan mycket ske på frivillig väg, på läkemedelsproducenternas egna initiativ naturligtvis, och mycket har redan gjorts. Företag som är etablerade i har valt att gå före och visa vägen. har låtit analysera hur incitament till frivilliga miljöanpassningar kan skapas inom ramen för utbytessystem med mera, hur en miljömålspremie i det här sammanhanget skulle kunna se ut och så vidare. Men det behöver jobbas vidare med de här frågorna, och det görs . Jag ser med glädje fram emot när det här är tillräckligt berett för att kunna läggas på bord, och den processen rullar på med så hög hastighet som bara är möjlig. Det är också viktigt, återigen, att säga att den nuvarande alliansregeringen har tagit fram tydliga dokument som ska leda oss i arbetet framåt. Färdplan 2050 är ett sådant. Men det regeringen gör är också att lyssna. Man lyssnar utåt i landet hos företag och i näringsliv för att få det som flera talare har sagt här före mig, nämligen kunskap och känsla. Vi måste gemensamt äga de här processerna för att de ska ge framgång. Då är det lokala perspektivet oerhört centralt och företagens engagemang väldigt viktigt. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. 72 (V) replik: Jag skulle gärna vilja veta vad det är i skogspolitik som tycker är så farligt. Grunden för vår skogspolitik är att vi vill att det ska tas ett större ekologiskt och socialt ansvar hos skogsägarna. Vi tror inte på devis om frihet under ansvar. Vi tror att vi politiker också måste ta ett större ansvar för att skogsbruket, på det sätt som det bedrivs , ska uppfylla våra miljömål och också de höga förväntningarna från alla de människor som lever och verkar i skogen . Ett konkret exempel som jag tar upp är att det ska vara obligatoriska samråd inför slutavverkningar av skog, därför att skogsbolagen ska ha en dialog med de människor som berörs så att det inte blir så att det inte finns någon skog kvar när man kommer hem och vill gå ut och plocka bär och svamp. Jag vet att det finns flera seriösa skogsägare som bedriver samråd med de berörda. Det är jättebra, men vi vill att den höga nivån ska gälla för alla andra också. Vi har en mängd andra förslag också vad gäller skogspolitiken, men jag börjar med samrådsförslaget. Sedan kan vi återkomma till det andra. 73 (KD) replik: För mig är det centralt att svensk skogspolitik står på två ben. Den står på att vi har frihet under ansvar, och det är ett ekonomiskt perspektiv och ett ekologiskt perspektiv som ska samverka. Den grundbulten är för mig central. För mig som kristdemokrat, och jag tror mig kunna säga för regeringen som helhet, är detta en oerhört viktig utgångspunkt. Nästa viktiga utgångspunkt för mig, herr talman, är att jag tror att av alla markägare vill göra rätt och vill göra det de kan. Därför är det intressant att se att , med de dialogprojekt man startat och med de satsningar som har gjorts på annat sätt, nu har tagit initiativ för att höja kunskapsnivån hos sina egna medarbetare, framför allt för att de ska kunna bibringa kunskap ut i landet. 350 000, om jag minns rätt, skogsägare i måste ha förutsättningar att bedriva ett skogsbruk på ett sätt som är hållbart och fungerar. talar om bolag, och då skulle jag vilja drista mig till att säga att ja, en del av svensk skog ägs av bolag, och en del av svensk skog ägs av mig närstående organisationer eller samfund är en stor skogsägare och där tas ett starkt miljöansvar. Men när det gäller de mindre skogsägarna tror jag inte att väg för ett hållbart skogsbruk är vägen fram, därför att den slår undan fötterna för tilltron till individens förmåga att driva en verksamhet. 74 (V) replik: gav inget konkret svar på min ganska konkreta fråga, nämligen om det ska vara ett obligatoriskt samråd inför varje slutavverkning av skog i . Som jag sade tillämpar många skogsbolag redan detta tillvägagångssätt, och det kan säkert vara flera av de där samfunden och privatpersonerna som hänvisar till som också gör det. Men varför då inte lyfta upp det till norm? Jag noterade att när höll sitt anförande om värdet av skogen hon pratade om biomassa, timmer, virke och sådana saker nämnde hon inte turismen. Turismen är en av våra snabbast växande sektorer i , och den omsätter mer än . Naturturismen är en av de bärande delarna där. Enligt alla prognoser är det just naturturismen i glesbygden i norra som kommer att växa snabbast. Då är det viktigt att vi har en fin och välskött skog kvar. Därför tror jag att det behövs en mer ansvarsfull skogspolitik än den som förs från regeringen, som heter frihet under ansvar och som i praktiken innebär att man lägger allt ansvar på skogsägarna. Jag tror också gott om väldigt många skogsägare i , men kom ihåg att i den här branschen finns också stora bolag som är ekonomiskt pressade och behöver tjäna pengar, och då är det bästa sättet för att garantera miljöhänsynen och de sociala värdena i skogen att vi sätter en hög ribba från . Det är det som jag saknar i regeringens politik. Men ge mig ett konkret svar på frågan om samrådet. 75 (KD) replik: Jag kan börja med att konstatera att har rätt i att turism är ytterligare en viktig faktor. Det finns många områden som jag inte räknade upp där skogen har en central betydelse och är viktig för vårt lands utveckling. Turismen är ett sådant. Desto viktigare är det då att skogsägare av både liten och stor dignitet vad gäller markinnehav ser möjligheterna och får ha de möjligheterna att bedriva ett skogsbruk som möjliggör turism och som möjliggör långsiktighet. Jag tror, herr talman, att om det är några som ser behovet av att tänka långsiktigt så är det de stora skogsbolagen med sina stora markinnehav. För att svara på fråga, slutligen: Nej. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 8 § Handelspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2012/13:NU13 Handelspolitiska frågor. 76 (S): Vi ska nu behandla näringsutskottets årliga betänkande om handelspolitik. I betänkandet behandlas motioner från allmänna motionstiden , sammanlagt 39 motionsyrkanden behandlas, och i betänkandet finns elva reservationer. är en liten exportberoende nation. Exporten är navet för vårt välstånd och vår välfärd. Den svenska industrin utgör ryggraden för den svenska exporten. Det bör dock i detta sammanhang understrykas att små och medelstora företag också är viktiga, och blir allt viktigare, för exporten. Särskilt gäller det de kreativa näringarna. Ett bra exempel på det är det svenska musikundret, men det finns naturligtvis fler. Trots att är ett litet land är vi världsledande inom några områden, inte minst gäller det den så kallade cleantechbranschen. Men man får aldrig glömma när man talar om handelspolitik att den även omfattar import och investeringsfrämjande. Det bör noteras att exempelvis en Volvobil som går på export oftast består av delar som tidigare importerats, och naturligtvis också av svensktillverkade delar. Vidare måste tjänsteexporten nämnas. Huvuddelen av tjänsteexporten, , är direkt beroende av varuexporten. Det innebär att när man exporterar den jag nämnde är den kanske förknippad med ett antal tjänster, till exempel försäkringar, uppdatering av datasystem, service med mera. Sedan finns givetvis också ren tjänsteexport, även om den inte är så välutvecklad . Det kan således finnas anledning att se över hur vi ska utveckla tjänsteexporten. Investeringsfrämjandet handlar om att utländska företag kommer till och etablerar sig här. Ett bra exempel på det är Facebooks etablering i , alltså placeringen av deras serverhallar där. Det innebär stora fördelar för . Det ger dels arbetstillfällen, dels en del skatteintäkter. är en frihandelsnation, vilket vi stolt brukar nämna i olika sammanhang. De flesta aktörer i är överens om det. De politiska partierna, näringslivet, fackföreningsrörelsen med flera slår vakt om frihandeln. Detta är relativt ovanligt i världen. Det kan råda stora motsättningar mellan industrin och staten för att man till exempel vill behålla olika typer av skyddstullar, men också fackföreningsrörelsen motsätter sig frihandel eftersom man inte vill riskera arbetstillfällen när andra länder vill komma och göra affärer på just deras område. I har vi löst detta genom den svenska modellen. Den kritik som ibland riktas mot frihandeln är att handelsavtalen inte tar upp sådana frågor som mänskliga rättigheter, miljöfrågor, rätt att bilda fackföreningar med mera. Där anför man att man vill ha skärpta regler för svensk handel och att det ska ställas större krav på olika handelsavtal. Vi socialdemokrater menar att det finns reglerat i en rad regelverk, bland annat hos FN, och . Det innebär dock inte att allt är frid och fröjd, utan alla regelverk kan naturligtvis göras bättre. De ska därför ständigt ses över. Enligt Lissabonfördraget ska EU driva alla 27 länders talan vid internationella förhandlingar. Den just nu viktigaste internationella handelsförhandlingen är den inom WTO. Syftet med WTO är att skapa ett globalt frihandelsavtal. Förhandlingarna har gått trögt . Inte minst gäller det kontroversiella frågor som skyddstullar för jordbruksprodukter; den rika världen ger omfattande exportstöd till jordbruksprodukter. diskuteras ett så kallat minipaket där frågor om förenkling av handelsprocesser och tullkvoter för jordbruksprodukter samt utvecklingsfrågor ingår. Socialdemokraternas uppfattning i denna fråga är att exportstödet till framför allt jordbruket måste avskaffas. Där har vi en gemensam uppfattning i riksdag. Dessutom måste krav ställas på att WTO-förhandlingarna får största möjliga transparens. roll i handelspolitiken är ganska begränsad. Regeringen behöver inte inhämta godkännande för att underteckna olika typer av handelsavtal. Detta åligger regeringen helt enligt vår konstitution och grundlag. Det är sällan debatter om handelspolitiken förekommer, förutom denna årliga debatt och eventuella interpellationsdebatter. Skrivelser som Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen, och den typen av andra skrivelser från regeringen, har inte någon motsvarighet när det gäller handelspolitiken. Vi har därför i en gemensam reservation från S, V och MP begärt en sådan redovisning, vilket den moderatledda majoriteten samt dock avstyrkt. För oss framstår det som förvånande att partier som i vanliga fall kräver att det finns stor transparens i politiska processer inte vill ha detta när det gäller handelspolitiken. Det är ytterst beklagligt. De aktiva insatser som man på politisk väg kan göra är sådana som främjar exporten. I sker detta genom myndigheten . Vidare finns stödorgan för export i form av , som försäkrar företag och banker mot risken att inte få betalt i exportaffärer, samt , som har till uppgift att hitta finansieringslösningar främst för stora företag vid exportaffärer. Vi ser en allt tuffare global konkurrens där det gäller att ligga i framkant och blicka ut över nationsgränserna. Det blir allt viktigare att navigera i komplex samverkan såväl inom som mellan branscher. möter alltför många små och medelstora företag hinder när de försöker ta sig utanför gränser. Därför menar vi socialdemokrater att det behövs ytterligare åtgärder så att små och medelstora företag ska kunna ta sig ut på en internationell marknad. Vi menar att det bör utvecklas strategiska exportutvecklingsprogram mellan politik, näringsliv, akademi och fackföreningar. Det ger styrka, inriktning och konkurrensfördelar och gynnar främst små och medelstora företag som vill ut på den internationella marknaden. För att göra svenska företag ännu mer konkurrenskraftiga som exportföretag behöver en översyn göras av de olika stödsystem som staten har för företag och organisationer. Denna översyn behöver göras för att främja handeln så att den inte halkar efter. Ett särskilt stöd som vi socialdemokrater vill lyfta fram är de regionala exportrådgivarna. Vi menar att det är viktigt att ytterligare förstärka denna verksamhet som verkar nära småföretagare i samtliga län med gratis exportrådgivning. Jag vill påminna om den extra insats vi föreslagit i årets budget. Vi vill förstärka rådgivningen speciellt för små och medelstora företag, så att fler företag börjar exportera. Det är viktigt att inte bara de stora företagen finns på den globala marknaden. har allt att vinna på att fler konkurrenskraftiga företag finns på exportmarknaden. Vi socialdemokrater står naturligtvis bakom alla våra reservationer, men för tids vinnande vill jag yrka bifall till reservation 3 och 8. 77 (MP): Jag står förstås bakom samtliga reservationer som ställt sig bakom i näringsutskottets betänkande 13, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 3. Handeln är en viktig och självklar del av en modern ekonomi. Vi skulle ha svårt att klara oss utan att handla med andra länder, och vi är beroende av varandra. Den internationella handeln styrs av gemensamma multilaterala handelsavtal och en rad regionala och bilaterala avtal. Genom vårt medlemskap i har stora delar av vår handelspolitik överförts till EU. Inom EU förs en gemensam sådan som medlemsstaterna är bundna till.