prot · H10937 · 2013-11-29 00:00:00 — Den första operatör som använde 450-bandet, Nordisk Mobiltelefon, försökte lansera traditionell mobiltelefoni på 450-bandet, men kunderna svek, bland annat eftersom GSM-nätet byggdes ut i mycket stor utsträckning och de telefoner som togs fram inte imponerade på kunderna. NMT försökte, men det gick i konkurs. har vi en ny operatör, som 2009 valde att gå ifrån en teknik som bara 200 kunder ville ha till en ny teknik och förser 60 000 svenskar i precis de delar av landet som företräder med bredband, bredband som också kan användas för att ringa med. Till det kommer 2 600 människor som har sin hemtelefoni via Net 1. Det är i grunden mycket bra. Regeringens politik syftar till att alla företagare och privatpersoner ska ha tillgång till goda elektroniska kommunikationer i hela landet. Utvecklingen sker väldigt snabbt. I det sammanhanget påstår att mobiltelefonitäckningen är sämre än när regeringen tillträdde. får faktiskt ursäkta, men för att vara Socialdemokraternas ledande företrädare i utskottet i de här frågorna förefaller han vara väl luftlandsatt, eller så vilseleder han medvetet. Jag vet faktiskt inte vilket som är värst. saknade 38 600 svenskar tillgång till trådlöst bredband. Det var i början av vår första mandatperiod. var antalet nere i 700. avsätter vi 300 miljoner till 800-bandet för att se till att alla svenskar framöver ska ha tillgång till grundläggande bredband. Låt oss titta på 4G, som är den framtidsteknik som vi alla vill använda och som alla våra smarta telefoner är beroende av. av människorna hade tillgång i sina hem till 4G på landsbygden . , hade på landsbygden tillgång till 4G, tack vare att regeringen ställde tydliga krav och tack vare att operatörerna fått bra förutsättningar att bygga ut. Det är i grunden väldigt bra. Regeringen har varit i framkant och är i framkant när det gäller den här utvecklingen. frigjorde vi 800-bandet för mobiltelefoni. När PTS utformade auktionen för det bandet såg vi till att förse det bandet med ett väldigt speciellt täckningsvillkor, som gör att landsbygden väldigt snabbt kommer att få tillgång till 4G, en utveckling från 2012. Att inte mobilnäten byggs ut och byggs ut väldigt snabbt, som det påstås, är helt enkelt inte sant. Sedan är det en utmaning att hålla jämna steg med utvecklingen. Svenskarna är ett teknikälskande folk. Vi förväntar oss att tekniken ska fungera dygnet runt oavsett var vi är. Därför måste regeringen, PTS, den här församlingen och operatörerna fortsatt ha fokus på att bygga ut mobilnäten och se till att kapaciteten blir allt bättre och räcker till när allt fler vill använda den här tekniken alltmer. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill påpeka att inte har möjlighet att i denna debatt bemöta statsrådets inlägg.) 21 (S): Som jag inledde med tror jag att statsrådet och har en ambition att lösa de här frågorna. Tyvärr sitter de fast i en moderatledd regering, vilket gör att trovärdigheten blir sämre. 450-bandet har höga täckningskrav. Man har modifierat bandet för digital teknik. Men vad säger vi till en representant för friluftslivet? Säger vi att man kan teckna ett avtal om mobilt bredband, ta med sin dator och kanske ringa med IP-telefoni när man behöver komma i kontakt med SOS Alarm? Det är väl inte en framkomlig väg? Eller bör vi sätta upp skyltar i glesbygden som visar var samhällets ansvar slutar? Det är precis som statsrådet är inne på, att det är marknaden som har huvudansvaret. Marknaden har i huvudsak satsat på digitala kommunikationer, för det är där som pengarna finns. Alltså lämnar man de ytor av som inte är kommersiellt gångbara. gör en satsning, vilket är väldigt bra, men var är de andra operatörerna? Var är valfriheten för dem som bor och verkar i glesbygd, i fjälltrakter, i skärgården? Där finns det inte någon valfrihet . Man har inte den valfrihet som den alliansledda regeringen står upp och pläderar för. Detta medför konkurrensnackdelar för de företag som är verksamma i området, för friluftslivet och för turistnäringen. Det är ju inte särskilt bra att säga: Kom gärna till våra fjälltrakter och vistas i vår natur, men det är inte säkert att det fungerar att ringa 112 om du bryter benet. Samhället var inte med i matchen, och här har regeringen något allvarligt att ta tag i. 22 Statsrådet (C): Det är intressant att se att antalet deltagare från oppositionen i den här typen av diskussioner växer när det blir en mer allmän diskussion. Vi i regeringen har haft fullt fokus på utbyggnad av mobilnäten sedan vi tillträdde 2006, och det är precis som man måste göra. Att vi , 2013, kan se en snabb utbyggnad av 4G på landsbygden beror inte på att Socialdemokraterna ställde frågor i den här kammaren , utan det beror på regeringens proaktiva arbete. såg regeringen till att 800-bandet öppnades för mobil kommunikation. har marknaden kunnat utveckla den teknik, de telefoner och de basstationer som krävs för att kunna använda det utrymmet. Det har skett en utbyggnad av 4G, vilket är framtidens teknik som de smarta telefonerna förutsätter och som landsbygdens folk också vill kunna använda. Det är resultatet av att regeringen har ett proaktivt arbete, alldeles oavsett vad som är möjligt att få uppmärksamhet för i den mediala debatten. Denna fråga är viktig alldeles oavsett konjunktur och mediernas intresse. Bara har regeringen fattat fyra viktiga beslut för att påskynda utvecklingen. Vi har varit ute i verkligheten och via PTS undersökt hur mobiltäckningen ser ut. Vi har givit PTS i uppdrag att hålla dialogmöten med till exempel kommuner och kommunala bolag för att på frivillig basis underlätta mobilnätsutbyggnaden. PTS tar nu fram en handlingsplan på regeringens uppdrag för hur mobilnäten kan byggas ut alltmer. tillsammans med PTS ska återkomma till regeringen med förslag på en eventuell förstärkning hos myndigheterna, se till att tillsynen fungerar bättre och om lagen behöver skärpas så att den information som kunderna har rätt till när det gäller täckningen kan förbättras. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 2013/14:95 om ett it-samhälle tillgängligt för alla 23 Statsrådet (C): har frågat mig på vilket sätt jag ska garantera verklig tillgänglighet till it-baserade tjänster även för synskadade och dövblinda. Det är väldigt viktigt att människor som har någon form av funktionsnedsättning, inte minst synskadade och dövblinda, kan ta del också av digitala tjänster. Just därför har regeringen utsett () till en av 14 myndigheter som har ett strategiskt ansvar för att genomföra regeringens funktionshinderspolitik. satsar regeringen ca på att, via PTS, öka tillgängligheten till och användbarheten av elektronisk kommunikation och posttjänster. De pengarna har lett till stora förbättringar och till att många bra tjänster som underlättar vardagen för människor med funktionshinder vuxit fram. genomförde PTS bland annat innovationstävlingen vardagen för personer med dövblindhet, en tävling som syftade till att öka tillgängligheten till och användbarheten av elektroniska kommunikationer. Tack vare den tävlingen kan nu sju konkreta projekt finansiera sitt arbete, – projekt som syftar till att utveckla smarta it-lösningar som konkret förenklar vardagen för människor med funktionsnedsättning. Dessutom arbetar PTS just nu med att utveckla en app som ska göra det möjligt för dövblinda att använda Facebook. I den tjänsten kommer det till exempel att finnas hjälpmedel som förstoringsprogram, talsyntes och punktskriftsdisplay, en tjänst som kommer att fungera för människor med dövblindhet. Målsättningen är att den tjänsten ska kunna tas i bruk . I regeringens it-politiska strategi, den digitala agendan för , anger vi användbarhet som ett av fyra strategiska områden. För att stärka användar- och tillgänglighetsperspektivet i it-utvecklingen inrättade regeringen Användningsforum, som samlar strategiska beslutsfattare och representanter för branschen, användargrupper och forskarsamhället i syfte att åstadkomma bättre användbarhet och högre tillgänglighet. När det gäller tillgängliga webbplatser har regeringen gett E-delegationen i uppdrag att ta fram riktlinjer för hur webbplatser bör se ut och byggas, så att innehållet blir tillgängligt och användbart för alla användare. Tillsammans med PTS arbetar E-delegationen för att den vägledningen också ska användas av privata aktörer. Till det kommer att regeringen både 2012 och 2013 har gett ekonomiska bidrag till , som arbetar för att öka användningen av it och internet och få fler att ta steget in i den digitala världen. Deras och regeringens mål är att alla som vill ska kunna använda digitaliseringens möjligheter. Vid sidan av allt detta har PTS också finansierat försöksprojektet direkt, som leds av . Syftet med det projektet är att personer med funktionsnedsättning, eller personer , ska få kostnadsfri telefonsupport så att de kan få hjälp att lösa de problem som de kan ha med sin hemelektronik, som datorer och internet. I sin interpellation nämner olika fysiska hinder som möter människor med funktionsnedsättningar. Många av dessa hinder är ganska enkla att åtgärda. Enligt ska sådana enkelt avhjälpta hinder tas bort, om det rör en plats eller lokal dit allmänheten ska ha tillträde. I regeringens strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken är ökad fysisk tillgänglighet ett av nio prioriterade områden. Regeringen har i strategin slagit fast delmål som har att arbeta efter, bland annat för att förbättra tillämpningen och tillsynen av regelverket. Regeringens tydliga ambition är att det digitala innanförskapet ska öka. Alla som vill ska kunna använda de möjligheter som digitaliseringen ger, oavsett vilka förutsättningar eller funktionsnedsättningar man har. Just därför gör regeringen också en lång rad insatser för att öka den digitala delaktigheten i samhället. 24 (S): Jag tackar statsrådet för svaret på min interpellation. Bakgrunden till interpellationen är den tekniska utvecklingen som går framåt i en mycket hög fart . Den personliga servicen har på allt fler ställen ersatts med automater och andra it-baserade lösningar. Vi förväntas själva klara av allt fler tjänster i samhället. Det handlar om bankärenden, beställning av varor och tjänster av olika företag. Men det handlar också om samhällsservice såsom hantering av kontakter med försäkringskassa, arbetsförmedling, kommuner och många andra. Det är naturligtvis bra att man snabbt och enkelt kan kontakta företag och myndigheter på tider när det passar en själv. Men finns det många i vårt land som har fått avsevärt sämre service i denna brytningstid mellan gammalt och nytt. Framför allt är det äldre som har problem med det nya it-samhället, men i min interpellation vill jag uppmärksamma en annan stor grupp, nämligen personer med olika funktionshinder. Långt ifrån alla it-tjänster är anpassade för personer med funktionsnedsättningar. Det försvårar vardagen för framför allt synskadade och dövblinda. De har stora problem med att kunna ta del av utbudet på nätet eller klara av sina ärenden, eftersom hemsidor och e-tjänster inte är anpassade för dem. Ett högaktuellt exempel är Arbetsförmedlingens rapportsystem för arbetssökande som ska skötas över nätet. Det är inte alls tillgängligt för blinda. De kan inte heller räkna med att få hjälp av personalen på när det gäller att fylla i rapporten. Man undrar hur och om någon har tänkt över huvud taget när systemet infördes. Självklart borde man föregå med gott exempel när det gäller offentliga tjänster som bör vara tillgängliga för alla innan de tas i bruk. It-tjänster sparar kostnader genom att det inte krävs lika mycket personal. Mindre personal innebär att man minskar tillgängligheten per telefon. Det är inte acceptabelt, eftersom långt ifrån alla funktionshindrade eller äldre har tillgång till datorer eller är vana användare av dem. Dålig tillgänglighet till it-baserade tjänster utgör därför ett betydande hot också ur demokratisk synpunkt. Dessutom begränsar bristfälliga it-tjänster arbetsmarknaden för synskadade ytterligare. Tillgänglighet för synskadade är också en fråga om säkerhet. Synskadade har till exempel svårt att röra sig i byggnader med automatiska dörrar som öppnas mot den gående. finns det stora brister i hur automatik utformas i offentliga och andra lokaler. Bristerna borde vara enkla att åtgärda, men det handlar om att driva på frågan. Statsrådet har i sitt svar tagit upp några exempel på åtgärder som regeringen har vidtagit. Tyvärr är de alltför få. Dessutom handlar de mest om projekt – det är tillfälliga åtgärder. Tekniken går framåt, men tillgängligheten för funktionshindrade sackar efter. 25 Statsrådet (C): Tack för en väldigt angelägen interpellation från ! lanserade jag regeringens e-förvaltningsstrategi, som syftar till att göra den offentliga förvaltningen enklare, öppnare och mer effektiv. Den strategin har vi nu följt upp med nya satsningar i statsbudgeten där vi tar nya steg för att underlätta vardagen för både människor och företag och öka tempot för att vi ska få en smartare och mer digitaliserad statsförvaltning. En fördel med den moderna utvecklingen är att olika rutiner som var väldigt resurskrävande kan automatiseras. Låt mig ta ett exempel. är av alla ärenden som rör tandvårdsförsäkringen automatiserade, vilket ger många fördelar. Den första är att anställda i stor utsträckning kan ägna sig åt annat än monotona arbetsuppgifter kring tandvårdsförsäkringen. Den andra är att kvaliteten på besluten blir bättre och att mindre fel uppstår genom de automatiserade processerna. Den tredje är att vi sparar på skattebetalarnas pengar. Den fjärde, som kanske är viktigast av allt, är att när datorer kan ta hand om de enklaste ärendena kan de anställda på ägna sig åt de människor som har de allra största behoven och som behöver en mänsklig kontakt. Till de kategorierna hör de som är synskadade och dövblinda, som nämner i sin interpellation. Låt mig ta ett annat konkret exempel, nämligen utvecklingsprojektet –vården. Det är ett projekt som syftar till att skapa nya elektroniska kommunikationsvägar mellan och vården för att minska antalet felaktiga intyg, för att förbättra beslutsunderlagen i vården och för att kunna ge snabbare besked till patienter och sjukskrivna. Ett pilotprojekt har varit i gång , och bara det pilotprojektet beräknas ha sparat hela . arbetar för att automatisera allt fler ärenden, och målet är att gå från dagens till . Den här utvecklingen gör att anställda alltmer kan koncentrera sig på att hjälpa de människor som verkligen behöver hjälp, vilket ligger i linje med den digitala agendan för , som är regeringens horisontella it-politiska strategi där vi slår fast att alla som vill ska kunna använda de möjligheter som digitaliseringen erbjuder. måste vi ha respekt för att de som kanske inte vill eller kan använda den digitala tekniken ska få hjälp med andra vägar. Det ska gå att vara medborgare i även även utan tillgång till internet och smarta mobiltelefoner. En del andra länder har valt en annan strategi. Ta , till exempel, där man har bestämt att alla myndighetskontakter ska ske digitalt. Varken jag eller regeringen tänker ta några initiativ till att tvinga våra medborgare till digital kommunikation om man inte själv vill. Men det ska finnas goda möjligheter att använda tekniken och se till att tekniken är precis så användarvänlig som efterlyser för de människor som vill vara digitalt delaktiga. 26 (S): Ja, regeringen gör säkert väldigt mycket, men tycker ändå att det är för passivt och lite trögt och att det händer alldeles för lite – det är mycket prat. beslutade om en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Målet för den var att ska vara tillgängligt för människor med funktionsnedsättningar. Handlingsplanen klargjorde att varje sektor i samhället har ett ansvar och uppdrag att göra sin verksamhet tillgänglig för alla. Tillgänglighet handlar vanligen om övergripande fysisk planering eller anpassning av lokaler. handlar det i hög grad om andra saker, som möjligheten att ta del av kommersiella och offentliga tjänster. Det handlar om att kunna tillgodogöra sig information och delta i den offentliga debatten genom sociala medier, vilket är oerhört viktigt ur demokratisk synpunkt. Regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 presenterades . Strategidokumentet är visserligen omfattande, men det saknar på de viktigaste punkterna konkreta förslag och mätbara målsättningar. Det är till exempel helt oacceptabelt att i en nationell strategi för funktionshinderspolitiken i inte ta upp frågan om otillgänglighet som diskrimineringsgrund i diskrimineringslagen. Detta har utretts , och det finns färdiga förslag liksom fungerande exempel från andra länder. var det remisstiden gick ut för den senaste utredningen, Bortom fagert tal, som föreslog detta. har gått, och regeringen säger att den bereder frågan. Ändå ser vi inga som helst resultat. Förslaget i utredningen fagert tal innebär att man ska utgå från redan gällande minimiregler och fokusera på skäliga anpassningar utifrån nytta och kostnader. Det är alltså långt ifrån några orimliga krav som ställs – i praktiken mest ett tydliggörande av de lagar som redan finns. Det är hög tid för regeringen att komma med en proposition till . När det gäller tillgänglighet genom it sker arbetet alltför långsamt. rusar tekniken framåt, och man måste ofta byta system för att hinna med i utvecklingen. Men man tänker inte på personer med funktionsnedsättningar från början. När man upptäcker dem försöker man hitta särlösningar till redan färdiga system som sällan fungerar bra. I stället borde man från början utveckla system som fungerar för alla. Frågorna är många och svaren få om hur verklig tillgänglighet blir möjlig för personer med funktionsnedsättningar. 27 Statsrådet (C): I den digitala agendan för som vi beslutade om för lite är användningsfrågan central och utpekad som ett av fyra strategiska områden. Som jag nämnde i mitt svar har regeringen tillsatt Användningsforum just för att frågor om användbarhet och tillgänglighet ska få ökat fokus. För att ytterligare förstärka det arbetet fattade regeringen så sent som i går beslut om att flytta till – en flytt som syftar till att samla de forum som regeringen har för att också stärka arbetet med digitaliseringen. Användningsforums uppgift är att främja en dialog kring tillgänglighet och användbarhet och samla kunskaper och erfarenheter från det allmänna, från frivillig- och intresseorganisationer, som de har nämnt, från branschen och forskarsamhället. Den dialogen ska bland annat kunna peka ut konkreta exempel på användbarhet som fler ska kunna implementera, både i offentlig sektor och bland privata organisationer. Vid sidan av det finns det flera sätt för staten att stimulera till goda exempel. I sin interpellation nämner situationen för människor som är dövblinda. I finns, enligt de uppgifter som jag har, ungefär 1 500 personer som är dövblinda. Det är en grupp som växer betydligt om man dessutom räknar in äldre med nedsatt syn och försämrad hörsel. Dessa människor har en kombination av funktionsnedsättningar som ger betydande svårigheter i vardagen och som riskerar att exkludera dem på olika sätt från samhället. Den goda nyheten är att modern teknik kan innebära stora förbättringar för just dessa människor. Därför tillför regeringen till PTS för att de ska kunna ha ett offensivt arbete för funktionshindrade. De pengarna används bland annat för att genomföra innovationstävlingar som syftar till att främja konkreta innovationer som hjälper människor med olika typer av funktionsnedsättningar. Jag skulle gärna vilja nämna några av de projekt som vann PTS innovationstävling och som handlar just om att underlätta vardagen för personer med dövblindhet. I den tävlingen fick bland annat beviljat medel för att utveckla , ett hjälpmedel för ryttare som har gravt nedsatt syn- och hörselfunktion, där man med hjälp av vibrationer kan styra sin häst – ett hjälpmedel som också kommer att kunna användas tillsammans med en smart telefon. ställde också upp med en annan kandidat som vann, nämligen läns landsting, som ska utveckla tjänsten Distime. Det är en app som kan installeras i en smart telefon och ge användaren information om kommande händelser på olika sätt beroende på vilken form av funktionsnedsättning man har. Det kan vara genom vibrationer om det funkar bäst eller ljudsignaler om det funkar. Företaget vann med sitt projekt som ska anpassa och vidareutveckla en mobil texttelefoniklient så att den kan användas av personer med dövblindhet vid distanstolkning eller kommunikation med anhöriga. Det är tre exempel på väldigt konkreta och tydliga projekt som kommer att underlätta vardagen för människor med grava funktionsnedsättningar. Det är innovationer som har tagits fram av duktiga universitet, företag och andra organisationer som regeringen via PTS nu är med och finansierar. Jag är väldigt glad att regeringen på det här sättet kan vara med och bidra till att ge fler människor möjlighet att vara delaktiga också i det digitala samhället. 28 (S): Det är glädjande att regeringen tar fram saker för att förbättra situationen för den här gruppen, som kanske är den mest utsatta i samhället. Jag har haft kontakt med en från . När man har kontakt med honom tar han ofta upp it-frågan. Det är kanske den teknik som går mest framåt. säger att tekniken rusar framåt och att man ofta byter system för att hinna med utvecklingen. Men när man byter system glömmer man ofta bort personer med funktionsnedsättningar. Lösningen blir att försöka implementera någon form av förbättring i redan färdiga system, vilket ofta leder till komplikationer och särlösningar som inte fungerar fullt ut. Ett exempel på en sådan lösning är Bank-ID, vars version inte fungerar med de talsyntesprogram synskadade använder. I stället skapar man ett annat bank-ID-program som synskadade ska använda. ställer då några frågor. Hur får synskadade information om att den versionen finns? När man hämtar hem programmet är det den otillgängliga versionen som dyker upp. Och varför använder inte alla den tillgängliga versionen? Är den inte säker nog för att vara en så kallad huvudversion? Ambitionerna är ju ändå goda, ministern. Om fler skulle blunda när de är ute och går kanske de skulle få en känsla för hur synskadades situation verkligen är. Om man har den känslan med sig när man skapar nya system kanske man hamnar mer rätt; jag vet inte. 29 Statsrådet (C): Tack för en viktig interpellationsdebatt, ! Jag tror att det ligger mycket i det som säger på slutet. Ska vi landa i rätt lösningar handlar det mycket om inkänning och förståelse – att förstå vilka utmaningar människor med olika typer av hinder ofta möter. Det är precis därför jag har tagit initiativ till att inrätta detta Användningsforum. Det ska vi nu förstärka arbetet med för att få en dialog om hur vi redan från början kan se till att den teknik som utvecklas utgår från konceptet Design för alla. Design för alla innebär att man när man tar fram en tjänst – det kan vara en fysisk tjänst eller en mjukare tjänst som e-legitimation – redan från början utgår från att den ska utformas så att den funkar för de människor som kanske har speciella behov. Då visar det sig att om man gör tjänsterna på det sättet kommer de också att vara väldigt användbara för alla oss andra som kanske inte har några särskilda utmaningar. Design för alla som utvecklingskoncept är väldigt viktigt, inte minst när det gäller it-tekniken. ställde i sitt förra inlägg frågor om och hade också en lång beskrivning av utredningen fagert tal. Det är en utredning som inte hanteras av mig; det är inte jag som är ansvarigt statsråd för den frågan. Det är väldigt viktiga frågor som adresseras i den utredningen, men om vill ha specifika svar på hur det går med beredningen av ärendet får jag be honom att ta debatten med det statsråd som ansvarar för den typen av frågor i regeringen. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2013/14:116 om postservicen i