prot · H10911 · 2013-10-14 00:00:00 — När en viss människogrupp kommit i kläm ska vi dock självklart försöka hjälpa dem så att de kan leva under demokratiska omständigheter. 108 (S): Hoten mot mänskligheten och vår planet är många, men det är bara några få som verkligen hotar allt liv på jorden och dess existens. Ett är klimathotet, och ett annat är hotet från kärnvapen. När det gäller kärnvapennedrustning anser vi socialdemokrater att det finns mycket i övrigt att önska från den moderatstyrda regeringen. Nedrustningsarbetet i världen är omfattande, och det finns en mängd processer och instanser som ägnar tid åt detta. Det senast uppmärksammade är förstås OPCV, årets fredspristagare som arbetar mot kemiska vapen. Det är ett arbete som till största del har skett i det tysta sedan det globala förbudet mot kärnvapen trädde i kraft . har organisationen hamnat i fokus efter det oförsvarliga och hemska användandet av kemiska vapen mot civila i . Att man nu tilldelas fredspriset tycker vi är både välförtjänt och välkommet. Det visar också att nedrustningsarbete kan vara framgångsrikt. Det visar att vissa vapenslag är så fruktansvärda att de inte hör hemma i något lands arsenal och därför ska förbjudas. Det visar att det går att samla de allra flesta av världens länder kring ett förbud mot särskilt fruktansvärda vapen och att det går att genomdriva detta förbud. Det var möjligt när det gällde kemiska vapen, det visade sig fungera när det gällde personminor och det visade sig inte vara omöjligt när det gällde klustervapen. Det ska, fru talman, inte heller vara omöjligt när det gäller kärnvapen. Vi socialdemokrater menar att på ett konstruktivt sätt bör driva frågan om en konvention som förbjuder all användning av kärnvapen på grund av deras katastrofala humanitära konsekvenser. Just denna aspekt, att de humanitära konsekvenserna av en kärnvapendetonation är så katastrofala att de helt enkelt måste förbjudas, är ett perspektiv som vinner mark i det internationella nedrustningsarbetet. Det är en mängd nationer världen över som kräver konkreta nedrustningsåtgärder med just den motiveringen. En internationell konferens ägde rum i , på initiativ av den då socialdemokratiskt ledda norska regeringen. kommer en uppföljningskonferens att äga rum i , och vi tycker att bör vara aktivt inför och under denna. Den och utrikesministern har dock visat sig kallsinniga inför detta nya, spännande spår. Precis som när det gäller det norska initiativet att förbjuda klusterbomber ställer sig den avmätt på sidlinjen och menar att det är ett stickspår och ett naivt initiativ som inte kommer att nå någon framgång. ställde sig återigen utanför den allt längre listan av länder som skriver under uttalanden i frågan om humanitära konsekvenser. var det närmare 80 länder som undertecknade, men dess värre valde att inte göra det. Det tycker vi är för svagt – och anmärkningsvärt. Vi socialdemokrater menar att det är dags för att förvalta det goda rykte man har haft vad gäller nedrustning. Det är dags att ta rygg på och andra länder som aktivt driver på för att hitta nya vägar mot att bli av med kärnvapenhotet för gott och på riktigt. Det duger inte att bara kallt konstatera att det är naivt och orealistiskt att tro på en kärnvapenfri värld. ska inte bara rätta in sig i ledet när EU har kompromissat ihop sig till en gemensam linje vad gäller kärnvapennedrustning. Det är klart att EU:s röst i frågan blir svag och urvattnad när kärnvapenstater som är med och formulerar hållningen. ska i stället vara en tydlig röst för total nedrustning av kärnvapen. ska inte släpa efter som man gjorde om förbudet mot klusterbomber. borde vara drivande i frågan om de katastrofala humanitära konsekvenserna av kärnvapenanvändning. ska inte bara kommentera utvecklingen. Det går faktiskt också att driva på i en riktning som man tror på, även om det kan verka svårt. Det som först kan verka orealistiskt och kanske omöjligt går faktiskt att förändra. Det gick ju att förbjuda personminor. Det gick ju att bannlysa kemiska vapen. Det gick ju att få fram en konvention som över 100 länder undertecknat mot klustervapen. Det måste också kunna gå att förbjuda det mest fruktansvärda vapnet av alla, kärnvapen. Jag vill avsluta med att citera apropå vad som är möjligt och inte. Han sade så här: It always seems impossible until its done. I detta anförande instämde (S). 109 (SD): Få saker inom politiken kan engagera så mycket som stöd och hjälp till behövande. Vi vet att det sker hemskheter runt omkring oss och att vi som bor i är lyckligt lottade. Vi vet också att vi har möjligheten att hjälpa otroligt många på platser runt om i världen där vi aldrig ens har satt vår fot. Vi kan med förhållandevis små resurser göra oändligt mycket i andra länder där behoven av utländskt stöd är som störst. Det är med dessa ord som jag vill klargöra varför jag står här. Trots ett enormt behov av stöd till världens mest utsatta människor väljer regeringen att nedprioritera satsningar på dessa genom oförsvarliga avräkningar i biståndsbudgeten. Något som det talas förhållandevis lite om är tillgången till rent vatten och sanitet i utvecklingsländer, vilket bör vara grundläggande mänskliga rättigheter. Hela 2,5 miljarder människor saknar toalett att gå till vid behov, och 768 miljoner människor saknar tillgång till rent vatten. Bristen på dessa grundläggande förutsättningar kostar den globala ekonomin runt i ökade sjukvårdskostnader, tidsåtgång och förlust i produktivitet. Tillgången till detta är avgörande för människors överlevnad. Det är avgörande för deras hälsa och för utvecklingen i dessa länder. De som drabbas allra hårdast av detta är kvinnor och barn. Många tvingas vandra långa sträckor bara för att hämta vatten, som inte alltför sällan är förorenat. Vandringarna i sig innebär en risk för kvinnor att utsättas för övergrepp. Det är dessutom något som ödslar mycket tid som skulle kunna användas till annat, såsom att gå till ett arbete eller utbilda sig. Runt 4 000 barn dör i diarré som de i av fallen har fått på grund av bristande sanitet och smutsigt vatten. Detta är den näst vanligaste dödsorsaken bland småbarn i fattiga länder, och det kan vara livshotande för gravida kvinnor i samband med förlossning. Jag skulle kunna fortsätta tala om detta, men jag tänker gå över till att tala om något annat som berör väldigt många människor , nämligen den akuta situationen i . Situationen kan dess värre ge en ganska talande bild av hur regeringen väljer att fördela pengar som ska gå till bistånd. Det ger även en talande bild av vilka signaler regeringen sänder ut till de över 40 miljoner människor som är på flykt runt om i världen. Vad sänder man egentligen för signaler till de människor som lyckats fly konflikterna i ? Som enda land i har gått ut med löftet att asylsökande från automatiskt ska få permanent uppehållstillstånd i landet. Vad man inte alls lika tydligt har sagt är att flyktingar behöver ta sig till illegalt för att kunna söka uppehållstillstånd. Tusentals och åter tusentals människor köar vid svenska ambassader runt om i världen i tron att de ska få uppehållstillstånd på ett lagligt sätt i utlandet, men förgäves. För dessa lönar det sig att bryta mot lagen. Tyvärr har vi alla kunnat läsa om fruktansvärda tragedier runt om i världen. Så sent som i går publicerade en artikel om en flyktingbåt som sjönk med ett stort antal döda som resultat. har 32 000 migranter anlänt till och , enligt UNHCR, och flera av dessa sägs ha betalat flyktingsmugglare motsvarande ca för att få en osäker plats i en båt. Anledningen till detta är att de vill slippa läger i närområdet. Det råder alltså ingen tvekan om att flyktinglägren inte direkt är trevliga ställen att vara på. Är det då man ska skära ned på stödet till dessa, när behovet av mat, medicin och övriga grundläggande förnödenheter är som störst? Omkring sju miljoner människor, varav över tre miljoner barn, anses vara i stort behov av humanitärt stöd på grund av inbördeskriget i . Runt två miljoner syrier har flytt till grannländerna, och över fyra miljoner människor är på flykt inom landets gränser. som behöver enorma resurser för att klara av denna situation och kunna se till att flyktingarna får de mest basala resurserna för att kunna överleva gör regeringen avräkningar i biståndsbudgeten. Och de avräkningar jag talar om är inte bara löner till statsråd och statssekreterare, utan det är framför allt de som regeringen lägger på ett ansvarslöst mottagande av asylsökande i . Om det vore så att dessa pengar gjorde större nytta för världens flyktingar i skulle jag ha en större förståelse. Men vet vi att så inte är fallet, och då kan inte jag annat än skämmas. Jag är fullt medveten om att regeringsföreträdare är införstådda med vilka som drabbas av dessa prioriteringar. Inte minst utrikesministern själv har unika erfarenheter från FN, och det finns en bred stab med god kunskap om vad som sker i FN:s olika flyktingläger. Det är därför mycket förvånansvärt och häpnadsväckande hur vår regering så enkelt kan försvara dagens politik. Jag ser att tiden tickar i väg. Slutligen vill jag bara säga en sak som regeringsföreträdare och övriga oppositionspartier kan tänka på: Världen är större än bara . Var tror ni själva egentligen att vi kan göra mest skillnad? I detta anförande instämde (SD). 110 (C) replik: Återigen ett intressant inlägg från , som tycks treva i vad det är man egentligen vill. hörde jag din partikamrat säga att ni ställer upp på , . Det innebär att människor kommer att komma till . Då måste resurser avsättas för att kunna hantera det på ett bra sätt, men det är vad ni motsätter er. Är ni då för eller emot ? Det är också intressant att du lyfter fram diskussionen om lagliga vägar in till och . Då är min direkta fråga: Vad vill ni sverigedemokrater göra för att öppna upp för legala vägar in i unionen? Vill ni börja bevilja turistvisum så att människor kan ta sig till unionen? Vill ni öppna EU-kontor i den här regionen och de här områdena? Vill ni öppna upp för ett green card-system inom Europeiska unionen eftersom du uppenbart är bekymrad över situationen? 111 (SD) replik: Jag är mycket bekymrad, och jag tackar för engagemanget. Givetvis står vi bakom , men säger ingenting om att vi ska vara mest liberala asylland som automatiskt beviljar, permanent dessutom, uppehållstillstånd till syrier som illegalt tar sig hit. Det som vi vill göra framför allt är att förbättra situationen i flyktinglägren. Det handlar om effektivt bistånd. Vi måste se till att de pengar vi har i biståndsbudgeten används effektivt. Hur många människor kan vi rädda egentligen? Var är det vi behöver satsa pengarna? Frågar du mig och är svaret att vi lägger mer pengar på UNHCR, flyktingläger, vatten och sanitet och mindre på asylmottagning. 112 (C) replik: Jag tolkar det som att inte alls ställer upp på . Det är det enda som går att tolka ut eftersom man är beredd att bortprioritera resurser från det som vi har förbundit oss att genomföra via . Av de över två miljoner människor som har begett sig på flykt från befinner sig de flesta i närområdet. Det är bara en liten rännil, 7 000–9 000 personer, som söker sig till . 113 (SD) replik: Det stämmer att det inte är särskilt många som söker sig hit. Det är de förhållandevis få som har väldigt goda ekonomiska resurser att betala flyktingsmugglare för att kunna ta sig till . Det är självklart. Vilka är det som bortprioriteras? Det är de som har det allra värst i flyktinglägren. Vi står bakom . Men det finns ingenting där som säger att vi ska vara det enda land i som beviljar automatiskt uppehållstillstånd till dem som på ett illegalt sätt har tagit sig till . 114 (M) replik: Jag har suttit här och lyssnat på och . Man berättar hur viktigt det är med svenskt bistånd och att vi ska göra nytta. Jag har en fundersam fråga. Hur ska fortsätta att göra nytta när man går in för att minska bistånd till av bni? Jag är stolt över den satsning som den gör . är ett av de få länder som lever upp till enprocentsmålet för att satsa på bistånd där vi gör mest nytta. ska skära bort nästan 10 miljarder av vårt svenska bistånd. Hur ska man då kunna göra nytta? 115 (SD) replik: Jag och tänker inte hyckla eller hymla med att vi skär ned på det totala biståndet. Så är det. Däremot väljer vi att satsa på effektivt bistånd. Det finns inget annat parti i riksdag som kan hjälpa så många flyktingar som vi kan just för att vi satsar pengar där det behövs som mest. Jag talade tidigare om sanitet. Regeringen satsar på sanitet och rent vatten. satsar 2,3 miljarder. När det gäller UNHCR vill tredubbla stödet till . Det är där som vi kan göra som störst skillnad. 116 (M) replik: Jag kan hålla med om att sanitet och rent vatten är väldigt betydelsefullt för att vi ska kunna uppnå ett positivt bistånd. Vi kan titta på det resultat vi har . Vi har sänkt barnadödligheten och mödradödligheten tack vare att vi har ett aggressivt och starkt bistånd från där vi upprätthåller enprocentsmålet. Jag är jättestolt över det bistånd vi har. Jag kan absolut aldrig acceptera att vi skär ned det bistånd som behövs så väl till av bni. Det kommer jag aldrig att acceptera. 117 (SD) replik: Det är beklagligt att det går att acceptera att man tar från biståndsbudgeten för att lägga på de förhållandevis få som lyckas ta sig till . Det handlar inte om hur mycket pengar man lägger på biståndsbudgeten. Det handlar om hur många människor man kan hjälpa. Med vår politik hjälper vi betydligt fler. Vi tripplar stödet till UNHCR. I stället för regeringens 600 miljoner lägger vi 2,3 miljarder på rent vatten och sanitet. 118 (C) replik: Det är intressant att höra tala sig varma för kvinnors möjligheter i utvecklingsländer. Vatten och sanitet är en viktig del i det. Men det är också stöd till kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. Det vore intressant att veta om engagemanget för kvinnorna stannar vid vatten och sanitet eller om det också inkluderar kvinnornas rätt till sina kroppar. Det är viktigt om man ska kunna klara att få lika möjligheter oavsett kön. Den andra frågan handlar om att hjälpa flyktingar. Vi hjälper flyktingar här hemma. Men hur tänker sig att kunna hjälpa flyktingar? Ska det vara 200 000 i lägren vid gränsen till ? Är det så man vill se lösningar? Det är inte hållbart, fru talman. 119 (SD) replik: talar om vad som inte är hållbart. Det är inte hållbart att ta alla personer som flyr runt om i världen hit till . Över 40 miljoner människor är på flykt runt om i världen. Hur många ska komma till ? vet vi att en bråkdel av alla från kommer till . Vi kan egentligen inte ta emot särskilt många här. Det är inte heller ekonomiskt försvarbart. Var kan vi lägga mest resurser för att bedriva en hållbar biståndspolitik där man hjälper så många som möjligt? Det handlar om personer som behöver mat, medicin och grundläggande förnödenheter. I stället lägger man på enskilda personer som kommer till för att de ska ha vissa rättigheter som man jämför med svenska medborgares. Det är inte hållbart. Det handlar om liv och död i dessa områden. Det är där man måste lägga resurserna. 120 (C) replik: Vi kan inte ta hit alla, hör jag säga. Jag lyssnar till kung i som säger: Vi kan inte stänga våra gränser. Det är en omöjlighet. Det handlar om människor. Det handlar om att vi måste vara öppna och ta emot och ta vår del av ansvaret. Då skäms jag när jag hör andra säga: Låt oss stänga gränserna. Vi kan inte ta hit alla. Det är inte ekonomiskt försvarbart. Det handlar om vad som är mänskligt försvarbart. 121 (SD) replik: Jag har här en utskrift från UNHCR:s hemsida. Där kan man köpa nötkräm till undernärda barn. går till 24 påsar nötkräm som räcker till att ge ett barn tre påsar nötkräm per dag i . Hur långt kommer du med i ? Det är en väldigt relevant fråga. Var ska man satsa pengarna? Frågar du mig är det i närområdet. 122 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Det finns två begäran om replik till. I det ena fallet tänker jag tillåta det. Det är utrikesministern. Där hade jag glömt att läsa upp namnet. Vi har också ytterligare en begäran om replik. Den har gjorts efter det att huvudanförandet ägt rum. Därför tillåter jag inte den repliken. 123 Utrikesminister (M) replik: Det berodde nog delvis på min tekniska inkompetens vad gäller anläggningen. Jag är inte så bra på teknikprylar, som bekant. Jag hade bara en enda fråga. är emot att vi har gett uppehållstillstånd till ett antal tusental från . Ni vill sända dem tillbaka. 124 (SD) replik: Jag har full förståelse när det gäller tekniken. Jag har samma problem. är inte emot att ett fåtal personer har fått uppehållstillstånd. är emot att man systematiskt för en paradoxal politik. Den innebär att personer som bryter mot lagen kommer till och att man på så vis tar pengar från biståndsbudgeten som ska gå dit där personer behöver pengarna som bäst. Inte minst i behövs varma filtar, mediciner och sådant. Det är vad vi är emot. 125 Utrikesminister (M) replik: Jodå, ni har starkt kritiserat permanent uppehållstillstånd till dessa 8 000 personer. Det innebär att ni vill att de ska kastas ut ur landet. Det innebär att ni vill att de ska sändas någon annanstans. Min mycket enkla fråga är: Vart vill ni sända dem? Hur ska det gå till med politik att sända dem tillbaka till ? Det är den faktiska konsekvensen av er politik för dessa stackars människor. 126 (SD) replik: Det är jättesynd om dessa människor. Det handlar inte bara om att bedriva en vettig biståndspolitik där man hjälper människor. Det handlar också om att bedriva en signalpolitik. Vad är det för signaler man sänder ut? Om man är för dagens politik sänder man signaler om att det är okej och positivt att människor kommer hit. Det kommer i slutändan att drabba alla de människor som är i lägren. Det gäller att vi tillsammans med andra länder satsar så att förhållandena i lägren blir bättre. Det är där vi måste lägga pengar. Det gäller att ha en god signalpolitik. 127 (C): Jag vill börja med att säga att jag är tacksam över denna form för att kunna föra en lite friare debatt i kammaren och på ett lite mer övergripande plan kunna lyfta Europafrågorna. Vi diskuterar ofta Europafrågor, men oftast knutet till en liten detalj vilket gör att vi ofta missar de stora perspektiven och därmed inte kan få en lika övergripande diskussion som vi kan få . Det finns därför skäl för mig att lite grann anlägga tonen för hur ser på Europasamarbetet. är varma anhängare av Europeiska unionen. Det fredsprojekt som inleddes efter har behållit en historisk fred i och hjälpt till att stärka välfärden genom ekonomiskt samarbete. Samarbetet gör oss gott, och vill se en fortsatt utvidgning av unionen. Vi får dock aldrig tumma på Köpenhamnskriterierna, som anger nivån för rättsstaten för att ett land ska kunna bli en fullvärdig medlem av Europeiska unionen. Det är med stor sorg som vi kan notera hur det på flera områden har skett en tillbakagång i , vilket försvårar ett medlemskap. Men vi vill vara tydliga från sida och säga att vi vill se som en fullvärdig medlem av Europeiska unionen den dag landet uppfyller Köpenhamnskriterierna. Att är EU-anhängare betyder inte att vi menar att allt som görs inom ramen för EU-samarbetet är bra. Precis som vi tycker att det finns en hel del saker som har skett politiskt i som vi vill ändra på finns det många saker vi vill ändra på inom Europeiska unionen. Vi brukar sammanfatta det i parollen smalare men vassare. Det ska vara smalare och vassare i den meningen att vi vill se att Europasamarbetet får tillbaka lite mer av kärnan i samarbetet, men att man på de områden som man har ett ansvar för får lite vassare instrument för att kunna agera, och agera kraftigare. De gränsöverskridande frågorna om handel, miljöpolitik, migration, internationell brottslighet, utrikespolitik och bistånd är sådana områden som vi tycker hör till Europeiska unionens kärna. Där behöver man också ges skarpare verktyg. EU behöver också öppna sig mer för omvärlden. Det bör verkligen tillhöra unionens kärna att riva hinder för handel och rörlighet både inom unionen och mellan unionen och andra delar av världen. Ett frihandelsavtal med skulle leda till stora ekonomiska fördelar dels för oss inom Europeiska unionen, dels för . måste vi öppna upp för människor att komma till och från Europeiska unionen. Nationella kompetenser måste säkerställas i det avsmalningsarbete som vi vill se att Europeiska unionen ska göra. Det handlar inte bara om att föra EU-beslut från EU till , utan det kan också handla om att föra en del beslut längre ned i samhällshierarkin. behöver vi kanske också ställa oss frågan, fru talman, om det över huvud taget är så att politiken ska besluta om vissa av de områden som diskuteras på Europanivå. Jag och anser att det ligger i EU:s egenintresse att exempelvis de betydande regionala utvecklingsmedel som finns och som är viktiga för många delar av Europeiska unionen får hanteras fullt ut av förtroendevalda där pengarna ska verka. Det är därför synd att delar av vårt land ännu inte har regionkommuner. Det gör att man inte med full kraft kan samla de regionalpolitiska medel som EU har och de regionalpolitiska medel som har och att det inte finns några folkvalda forum som har möjligheter att hantera hur dessa ska gå. I de områden där man inte har regionkommuner innebär detta att det fortsatt är staten som hanterar dessa medel. Jag och tror att det skulle finnas betydligt större kraft bakom det hela om det var folkvalda som kunde samla resurserna till gagn för de egna bygderna. Vi tror att det också skulle stärka samspelet mellan unionen och den regionala och kommunala nivån så att man ser sammanhanget. Då blir EU inte bara en pålaga, utan man är i allra högsta grad en del av Europeiska unionen. Vi har ett par omgångar varit inne på den europeiska migrationspolitiken. Efter det att vi antog Stockholmsprogrammet när var ordförandeland i Europeiska unionen sade vi att vi nu ska sträva efter att få en gemensam migrationspolitik för hela unionen. I någon mån kan lagstiftningen se hygglig ut, men tillämpningen ger fortfarande vid handen att EU knappast har en gemensam migrationspolitik. När situationen var som allra värst i fick av de flyktingar som sökte sig från till uppehållstillstånd här. i ett annat EU-land, , var andelen som fick stanna . Det visar på att rättstillämpningen i allra högsta grad behöver skärpas i stora delar av Europeiska unionen. Vi måste också börja diskutera hur vi ska kunna arbeta för att öka de legala vägarna in till Europeiska unionen och minska antalet människor som av flyktingsmugglare tvingas att resa i bensintankar in i unionen. Det handlar om människor som smugglas med stor fara för sitt liv. Det handlar också om det som vi har kunnat se tydliga exempel , när inte har kommit att förknippas med sol och bad och något som många svenskar kan åka till för att få rekreation utan ett dödens hav där människor som väljer att söka sig till Europeiska unionen riskerar att mista livet under transporten. Här har vi ett gemensamt och solidariskt ansvar för att se till att murar som har rests runt Europeiska unionen kan bli till bryggor för människor att söka sig in på. 128 (S) replik: Det gläder mig att även delar uppfattningen att det är viktigt att ha ett strukturerat arbete för mänskliga rättigheter. Så uppfattar jag anförande och även en del tidigare inlägg jag har hört från honom. Men det hänger dåligt ihop med att vi socialdemokrater har känt att vi inte har fått stöd från när det gäller det strukturella arbetet här i . Delegationen för mänskliga rättigheter lades ned i början av förra mandatperioden. De arbeten som var tänkta och förberedda för att man skulle slussa arbetet vidare, kanske till en myndighet och i en annan struktur, har hamnat i skrivbordslådorna. Den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter fick ingen fortsättning. Det handlar om det grundläggande arbete som är viktigt för att man ska orka stå upp för mänskliga rättigheter och ha de konkreta förslagen när det blåser.