prot · H10939 · 2013-12-04 00:00:00 — Men vi sitter inte i regeringen. Därför har vi haft svårt att driva igenom förslagen, av förståeliga skäl. sitter inte bara i regeringen. Hon är också energiminister. Då har man ett lite tyngre ansvar att göra bra saker. Energiministern gör absolut en del bra saker – det vill jag inte förneka – men också en del som är mindre bra. Och ibland kan det vara så att vill väl, men sedan har man från som sitter och bromsar. Om vi återgår till det här med bilar kan jag tala om idén med bonus–malus. Det handlar alltså om att man inte bara ska stödja den som har råd att köpa en elbil, vilket trots allt är en ganska liten andel av befolkningen. Man ska då ha ett system som gör att alla som står i begrepp att köpa en ny bil får en push att köpa en lite bättre bil. Man har helt enkelt en skala, beroende på bilens utsläpp. Och det lönar sig alltid att köpa en lite snålare och lite renare bil. Jag vet att också tycker att det är en bra idé, men man har inte lyckats få med sig övriga i Alliansen på det. Jag vet inte om tycker att det är en bra idé att man nu släpper fram biodrivmedel med sämre klimatprestanda och att man inte har samma skattefrihet för hydrerade vegetabiliska oljor när det gäller de höginblandade biodrivmedlen. Jag har en hel del punkter där jag önskar att skulle kunna komma lite längre. sitter faktiskt i regering. Då kommer också ett ansvar att leverera. 46 Statsrådet (C) replik: försöker gömma sig och förklarar att skälet till att i den här kammaren inte har deltagit i besluten är att man inte sitter i regeringen. Jag kan upplysningsvis säga att det inte finns något hinder. Oavsett om man sitter i regering eller i opposition kan man faktiskt medverka och vara aktiv i de beslut som tas. Faktum är att är det enda parti i den här som oavsett om vi har suttit i regering eller opposition har varit med om varje viktigt energipolitiskt beslut . Vi ser nämligen att energipolitiken är blodomloppet i och i svensk ekonomi. Vi i Alliansen har slutit en historisk energiöverenskommelse där vi tillsammans ser till att satsa ordentligt på omställningen till ett hållbart energisystem. Det innebär till exempel att vi satsar 1,3 miljarder på energiforskning, vilket växer till rekordnivån 1,4 miljarder . går vi vidare och inför ett skatteavdrag för egenproducerad el för att få nettodebiteringen på plats. Vi har genomfört ett väldigt uppskattat program för energieffektivisering i industrin, och vi ser nu hur den förnybara energin växer så det knakar och hur vi producerar mer el än någonsin i det här landet. Apropå bilar låter det i värld, och när man läser era förslag, som om all förändring ska ske över . Det är också därför som föreslår en koldioxidskattehöjning, så att priset på bensin skulle öka med per liter över . En sådan höjning skulle inte vara särskilt bra för miljön. Och den skulle framför allt slå på dem som behöver bilen allra mest, barnfamiljer och människor som är bosatta utan tillgång till kollektivtrafik. Så kan man inte bete sig. Människor måste få en chans att hänga med i omställningen. Vi ska, när vi ställer om till en fossiloberoende fordonsflotta, se till att jaga utsläppen. Men vi ska inte jaga de människor som är beroende av bilen för att leva, arbeta och studera i hela landet. 47 (S): Vi debatterar alltså näringsutskottets betänkande NU3 om energi, om någon mot förmodan skulle ha missat det. Låt mig inledningsvis passa på att yrka bifall till reservationerna 1, 5 och 11. När energifrågorna och kanske i synnerhet frågor som rör el debatteras och diskuteras i , men också ute i samhället i övrigt i olika sammanhang, handlar det om antingen hur elen ska produceras eller vilket pris den har eller borde ha, med eller utan skatter. Jag tycker att dagens debatt understryker att just fokuseringen på hur den ska produceras är ganska tydlig. Välkända debattfrågor handlar om hur den ska produceras, om det ska vara kärnkraft eller inte, vattenkraftens förutsättningar och framtida roll samt förutsättningarna för utbyggnaden av förnybar elproduktion, som vindkraft och solel. , lite beroende på var diskussionen förs, kan frågorna handla om huruvida vi har en avreglerad elmarknad i eller inte och om de stora aktörerna på elmarknaden och energimarknaden sköter sig eller inte. Debatten handlar alltså i allt väsentligt om produktionen av och handeln med el. Mer sällan diskuterar och debatterar vi det som, så att säga, ligger där emellan, elnäten. Ändå är just elnäten en grundläggande förutsättning för att elen, oavsett hur den produceras, ska kunna levereras av ett elhandelsbolag till slutkunden – ett företag, en offentlig aktör eller privatpersoner. Därför tänkte jag, här och , ägna åt att prata lite grann om nätfrågorna och deras betydelse för energipolitiken i och deras roll i det här betänkandet. Elnäten i består av olika delar. De består av stamnätet, regionnäten och lokalnäten. Alla tre är lika väsentliga och lika viktiga. I betänkandet behandlas några frågor som handlar om stamnätet. Den totala utvecklingen inom nätområdet får vi anledning att återkomma till i betänkanden och i de debatter som kommer att äga rum i . Stamnätet är fundamentalt när det gäller att klara överföringen av el från olika produktionsplatser över landet till respektive underliggande regionnät. I det sammanhanget är överföringskapaciteten från norr till söder inom landet central. I norr produceras merparten av vattenkraften i landet. sker också den kvantitativt största utbyggnaden av vindkraften i den norra delen av landet. Bristen på överföringskapacitet leder till det som kallas för flaskhalsar, som var en av orsakerna till att vi införde de så kallade elområdena i . är som bekant indelat i fyra elområden. De prisskillnader som uppkommer – de är av varierande storlek, ska understrykas – mellan elområdena beror i huvudsak på bristande eller, snarare, otillräcklig överföringskapacitet. Mest påtagligt blir det för dem som befinner sig i elområde 4, nämligen längst ned i södra delen av . Med en kombination av bristande överföringskapacitet och en obalans mellan produktion och konsumtion i det området får kunderna i elområde 4 därför ett högre elpris än resten av landet. Så är det inte men ofta nog för att påverka inte minst företagen i regionen. Kritiken mot införandet av elområdena har varit omfattande. Från oss socialdemokrater har inte minst sättet som införandet av elområdena genomfördes på kritiserats, bland annat med en KU-anmälan. Kritiken tar naturligtvis sin utgångspunkt i det faktum att skillnaden i elpris leder till att konkurrensförutsättningarna mellan företagen i snedvrids jämfört med tidigare. På samma sätt leder till det till orättvisa mellan privatkonsumenter i olika delar av landet. Den enskilt viktigaste insatsen för att motverka effekterna av elområdenas införande är därför att eliminera de flaskhalsar som finns, i första hand genom ökad överföringskapacitet och genom att satsa på utbyggd produktionskapacitet i den delen av landet. Utbyggnaden av stamnätet och därmed också ökad överföringskapacitet kräver, som också har nämnts tidigare, kraftfulla investeringar under en lång rad år framöver. byggs Sydvästlänken, och det är bra – men det kommer att krävas mer. Anslagen i Svenska kraftnäts perspektivplan 2025 är bra, men det behöver göras mer för att klara de utmaningar vi står inför. Av den anledningen anser vi socialdemokrater – vilket vi understryker i betänkandet – att Svenska kraftnäts investeringsram behöver ses över. Ansvaret för det svenska stamnätet ligger hos . Därmed blir också en kritisk framgångsfaktor när det gäller utvecklingsfrågorna för framtidens elnät i . Då handlar det inte enbart om investeringar i överföringskapaciteter i det befintliga nätet, utan det handlar också om att vara en aktör för utveckling. Vi vill att ska driva på utvecklingen, till exempel med hjälp av innovationsupphandling och genom att vara en aktiv part för att utveckla ny teknik på elnätsområdet. Framtidens elnät handlar i mångt och mycket om nya förutsättningar. Många pratar om smarta elnät. Om det finns en gemensam definition av det begreppet – jag tycker att det är tveksamt – passa på att ställa frågan till alla som pratar om smarta nät: Vad är din definition av ett framtida smart elnät? Men att framtiden kommer att kräva en större flexibilitet i nätet till följd av en ökad variation i såväl produktion som konsumtion av el torde vara ställt utom allt tvivel. Att mer av såväl produktion som distribution kommer att ske lokalt är spännande och utmanande. har en nyckelroll när det gäller förutsättningarna för anslutningen av ny produktion, främst vindkraft, såväl landbaserad som havsbaserad, till nätet. Inte minst när det gäller havsbaserad vindkraft behöver utvecklingen gå framåt. Här är regeringens främsta och viktigaste instrument. Då är det viktigt – helt avgörande – att regeringen formulerar ett uppdrag som ger förutsättningarna att bidra till ökad produktion av förnybar el i till minst den nivå som har lagt fast. Vi socialdemokrater har dessutom en högre ambition än regeringen när det gäller andelen förnybar elproduktion. Inte minst därför har en central roll för oss i vår energipolitik. Än en gång, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 1, 5 och 11. 48 (M): Vad händer om elpriset ändras? Hur påverkar det jobb, boende och ekonomi för familjen? Det enkla svaret är att företag och familjer får det tuffare när priserna går upp och lite lättare när priserna går ned. Det tror jag att de flesta av er kan hålla med om. är ett fantastiskt land. Bland annat finns statistik för det mesta. SCB:s statistik för slutanvändning efter region, förbrukarkategori och bränsletyp ger mycket information. I mitt hemlän, , använde industrin 2009, vilket var av industrins elanvändning i landet. Låt oss titta vidare på frågan. Industrin i har ett förädlingsvärde på drygt 6 miljarder. Företagens totala kostnader var ca 40 miljarder, och industrin hade 14 000 anställda. undrar nog några vart jag är på väg med denna utläggning. Jag vill göra en enkel uträkning. Det är lätt att få fram ett svar. Konsekvensen av en prisförändring med dessa utgångsvärden blir att ökning av elpriset per kilowatt innebär för industrin i ökade kostnader med 31,2 miljoner. Det är av industrins förädlingsvärde eller per anställd. En prishöjning med motsvarar kostnaderna för 52 anställda, om man utgår från att varje anställd i industrin kostar . En prishöjning om skulle motsvara 1 040 jobb bara i . En ökning av elpriserna sker naturligtvis genom en dynamisk process där industrin successivt kanske kan anpassa sig till de förändrade förutsättningarna. Stora elanvändare agerar direkt på spotmarknaden. De påverkas direkt av ökade elpriser. Det som också spelar en roll i sammanhanget är företagens förmåga att vältra över kostnaderna på slutkunden. Det kanske man kan göra på en hemmamarknad, men jobbar man på en exportmarknad är det bra mycket svårare. Om elpriserna är på väg uppåt är det också en tydlig signal som har betydelse för investeringsviljan i företag. Det blir helt enkelt svårare att räkna hem en investering. Jag besökte Kappa Kraftliner i . De säger att deras konkurrensförhållanden är ungefär likadana som för Kappas fabriker i och . Var hamnar en investering framöver om elpriserna går upp? Vi går mot juletider. Vad är då lämpligare att tala om än effektbalansen? Kanske denna jul blir som , då vinterns högsta elförbrukning inträffade före mellan och 18. Under denna timma uppgick förbrukningen till . Det var kallt i hela riket, julskinkorna griljerades, dammsugaren, tvättmaskinen och julstöket var i full gång. Huvuddelen av elförsörjningen , , tillgodosågs genom inhemsk produktion, medan resterande del, , var import från , , och . Vid tillfället fanns vindkraft installerad. Sedan dessa har det hänt mycket på vindkraftsområdet. Men vid just det tillfället var produktionen bara , alltså av installerad kapacitet. Produktionen i värmeverken var på . Oljeanvändningen vid värmeverken var förhållandevis hög eftersom det behövdes extra energi i fjärrvärmenäten. En stor mängd miljöförstörande reservkraft användes också vid det tillfället. Vindkraften är ett välkommet inslag i vår energimix. Den har byggts ut mycket, och den ska byggas ut mer. Det är mycket glädjande att den ökar. Just den här dagen, före , blåste det väldigt lite. Om det inte blåser måste man kompensera med annat kraftslag eller import. Ökade volymer av vindkraft innebär också ett ökat behov av att transportera kraft. Det finns stora geografiska variationer i vindhastigheten. Om det är lite vind i öster kanske det blåser mer i väster, det vill säga kraften måste överföras från var produktionen sker. Med hjälp av elcertifikatssystemet investeras och byggs mycket ny elproduktion. Vid en långsam efterfrågeutveckling kan utbyggnaden leda till ett kraftöverskott som vid lönsamhet kan exporteras till kontinenten, förutsatt att det finns överföringskapacitet. Det här exemplet som jag har tagit upp visar att har behov av en viss överproduktionskapacitet. Den behövs för att vi ska få stabila priser och även för att vi inte ska få kapacitetsbrist vid toppar. Exemplet visar också på vikten av överföringskapacitet inom landet och även i norra . Jag har visat hur konsekvenserna för industri och hushåll vid tämligen modesta prishöjningar slår. Jag har även pekat på vikten av effektbalans och behovet av god överföringskapacitet. Propositionen visar med stor tydlighet att just dessa frågor tas på största allvar och är prioriterade hos regeringen. Statsrådet anförande underströk detta mycket väl. Tyvärr kan jag konstatera att det största oppositionspartiet, Socialdemokraterna, inte riktigt delar denna syn. De kanske gör det i retoriken, men inte i praktiken. De velar internt om kärnkraftens vara. Den partner som de helst vill samarbeta med vid en eventuell regeringsbildning, , har till och med gått ut och sagt att de vill avveckla minst två reaktorer under kommande mandatperiod. Jag kan inte se detta på annat sätt än att Socialdemokraternas och energipolitik inte verkar leda till annat än sämre konkurrenskraft, färre jobb och ett ökat beroende av smutsig energi och därmed sämre klimat. Är det vettigt? Vad händer om Socialdemokraterna med i regeringsställning lägger ned till exempel och ? Dessa två reaktorer har en installerad effekt på , och årsproduktionen beräknas till . Om vi nu byter ut och mot vindkraftverk, som i och för sig vore det bästa sättet att byta ut dem, hur många vindkraftverk blir det då? Jag lutar mig nu mot Elforsks beräkningar som visar att i fallet och krävs det antingen 1 768 stora vindkraftssnurror eller 6 048 små snurror eller naturligtvis en kombination av små och stora. Avvecklingen av gammal kärnkraft innebär en stor påverkan på elmarknaden i form av ökad produktion i befintlig kraftproduktion som ofta är fossil, ny kraftproduktion, ökad import av el och ökade elpriser för konsumenterna och även för handelssystemet för utsläppsrätter. Kunskapen om detta är väl utbredd i . Erfarenheterna från visar att effekterna var omfattande. Ett sådant beslut att lägga ned två reaktorer under kommande mandatperiod påverkar inte bara utan hela . Det förväntas leda till ökade elpriser. Det som också händer är att det får stora effekter på kraftbalansen och effektbehovet i systemet. Det svenska elsystemet har en marginal på ca under en så kallad tioårsvinter då efterfrågan på el är som störst. Om man lägger ned Forsmarks reaktorer innebär det att drygt tas bort från systemet. Det finns alltså stor risk att vi får effektbrister i systemet, framför allt då det är torrt i våra vattenmagasin. Vidare har betydelse vid överföring av el från till . Stamnätet skulle inte fungera alls i många län i östra , däribland , om skulle läggas ned. Denna uppgift har tagits fram av . Vi ser alltså att det skulle finnas risk för energibrist, effektivitetsbrist, öveföringsproblematik och ökade nätkostnader. Vi är egentligen inne på det som tog upp i sitt anförande då han talade om vad som hände i prisområde 4. Exemplet förskräcker, då Socialdemokraterna med stöd av andra partier lade ned anläggningen innan nätet och överföringskapaciteten var utbyggda. I detta anförande instämde och (båda M). 49 (S): Jag begärde ordet av en alldeles speciell orsak. Jag tycker att i inledningen av sitt anförande på ett alldeles utmärkt sätt beskrev vad en höjning med av elpriset betyder för industrin i . Då kan jag som bor i inte låta bli att mycket snabbt föra över detta till våra fyra olika elprisområden. I vardagen betyder det för dem som driver företag i elprisområde 4 och får en höjning med av elpriset att de kommer i exakt den situation som gav exempel på utifrån ett Norrbottenperspektiv. Jag tackar särskilt för denna uträkning. När det gäller antalet jobb – 52 anställda – gäller detta i också. Alla företag i , särskilt de elintensiva, lever i precis denna situation . Och de är ute på en konkurrensutsatt global marknad. Mot bakgrund av sifferexercis här, då han så tydligt visade på problematiken när det gäller en höjning med av elpriset, hoppas jag att vi här från riksdag i bred majoritet kan komma överens om att det måste bli någon ordning vad gäller prisskillnaden på elen för alla våra svenska företag, och särskilt för industrin, så att vi klarar konkurrensen på den globala marknaden. 50 (M) replik: Konsekvenserna blir stora, kanske inte av en ettöring men framför allt om det blir en tioöring eller kanske till och med mer än så. Exemplet handlade om att Socialdemokraterna går fel väg. De lade ned kärnkraftverket innan man hade fixat till överföringskapacitet. Det är alltså ett problem som är skapat av Socialdemokraterna. Jag har en fråga: Tänker ni göra om samma misstag när ni kanske går in i en ny regering tillsammans med och ? Båda dessa partier förordar att kärnkraften ska avvecklas. förordar att minst två reaktorer ska avvecklas under kommande mandatperiod. Vi kommer alltså att få en ny sådan situation . Är det lämpligt? Jag blir lite fundersam när jag hör det som jag nästan tolkar som en vädjan till Alliansen. Ni säger: Vi vill inte samarbeta med våra kamrater på den rödgröna sidan. Kan inte ni komma och hjälpa oss med energiöverenskommelsen? Vi vill vara med er. Säger ni egentligen inte att ni vill ansluta er till oss? 51 (S) replik: Med anledning av att begär replik försöker han måla en bild av någonting som inte är riktigt sant. Det är väl och alliansregeringen som styr ? Det är väl ni som har kommit överens med EU och kommissionen om att ska vara indelat i fyra olika prisområden? Detta i sin tur skapar olika priser för oss konsumenter och för företagen vid olika tider av året. Detta i sin tur gör att de svenska företagen inte har samma förutsättningar när det gäller konkurrensen därför att elpriset spelar roll, särskilt för de företag och de industrier som är elintensiva. För ett företag kan en höjning av elpriset med innebära . Om det går upp med 4–, vilket det har gjort, betyder det mycket. Det finns också uträkningar i snitt mellan elprisområde 1, alltså där bor, och elprisområde 4, där jag själv bor. Det är klart att det då blir en gigantisk skillnad när det gäller möjligheterna att konkurrera med andra företag. Det är väl detta som alliansregeringen som den haft ansvar för detta har gått med på, och det är det som det handlar om. De andra delarna handlar om historia. Till svenska folket kan man säga att utifrån den energiöverenskommelse som vi i oppositionen har , då alliansregeringen stängde dörren, kommer vi att kunna komma överens och jobba långsiktigt . 52 (M) replik: blev det märkligt. Det hänvisades till oppositionens energiöverenskommelse och att man ska komma överens. Två partier säger att de ska avveckla kärnkraften. Ett partis partiledare har till och med sagt att man inte kommer att sätta sig i en regering som är för kärnkraften. säger nu tydligt att Socialdemokraterna ger vika för och krav. Kärnkraften kommer att avvecklas, kanske redan med start under kommande mandatperiod. 53 (S) replik: Jag kan nu säga till alla företagare runt om i , särskilt till dem som konkurrerar i elprisområde 4, att Alliansen och inte har tillstymmelse till svar när det gäller den konkreta fråga jag ställde om elprisområden i debatten. Jag valde att gå upp och berömma uträkningen och den betydelse har för jobben, det vill säga det sade i sitt anförande. Men talar bara om kärnkraft och svarar inte på frågan. Vilket elpris industrin har betyder mycket för jobben och tillväxten, precis som sade i sitt anförande. Men när det blir en konkret fråga – detta vill företag runt om i hela landet veta – finns inget svar över huvud taget. I anförandet var det alltså bara retorik. I verkligheten vill man tyvärr inte göra något åt elprisområdena så att våra svenska företag ska få möjlighet att konkurrera med lika villkor på en global marknad. Jag kan bara beklaga det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) betänkande 2013/14:SfU2 Utgiftsområde 8 Migration (prop. 2013/14:1 delvis) föredrogs. 54 (S): Vi ska nu debattera socialförsäkringsutskottets betänkande Utgiftsområde 8 Migration. Socialdemokraterna har flera reservationer i detta betänkande, men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservationerna 8, 9 och 13. Vi socialdemokrater värnar den reglerade invandringen men också rätten att ansöka om asyl som är en grundläggande mänsklig rättighet. Den utgår från människors behov av skydd och deras fruktan för förföljelse. Varje person som ansöker om asyl i ska få en individuell och rättssäker prövning samt beslut inom rimlig tid. har länge ansetts som ett föredöme både när det gäller att ge människor skydd och att vara påverkande för stabilisering och demokratisering av regioner i världen. Den traditionen vill vi bibehålla och värna. Vi vill bejaka den globala migrationen liksom uppmuntra den cirkulära migrationen. Vi vill också verka för en politik som motverkar kriminella inslag liksom den förföljelse som utgör skäl för att människor tvingas fly. måste vara pådrivande för ett humanitärt asylsystem som ger skydd och skapar stabilitet i en alltmer globaliserad värld. Rätten att söka asyl är del av FN:s deklaration om mänskliga rättigheter och en grundpelare för svensk socialdemokrati. Det är som sagt en rättighet som utgår från de människor som har behov av skydd och som grundas i deras fruktan för förföljelse. Det är viktigt att EU:s medlemsländer tar ett solidariskt ansvar för flyktingmottagandet. I ett gemensamt asylsystem måste en hörnsten vara att asylsökande får en rättvis och rättssäker behandling oavsett vilket land de kommer från till EU. Det ska respektera mänskliga rättigheter och bygga på tillit mellan länderna. Vi måste ha ett solidariskt system där vi gemensamt delar på ansvaret för detta. Vi anser att barnperspektivet i asyl- och flyktingpolitiken måste stärkas, och praxis i ärenden som rör barn måste mildras. Barnets bästa ska vara vägledande vid alla beslut som rör barn – något som måste uppmärksammas av alla berörda myndigheter. Vi har påpekat att vi anser att begreppet synnerligen ömmande omständigheter i utlänningslagen har tolkats alltför restriktivt och har därför föreslagit att det ska ändras till särskilt ömmande skäl. Regeringen och utlovade en sådan förändring, men fortfarande har detta inte kommit till stånd. Det framhålls att det ska komma . Kommer det ett förslag? Varför, och regeringen, ska det bara omfatta barn och inte vuxna? De satsningar som har gjorts för att utreda kvinnors asylskäl måste fortsätta, till exempel när det gäller möjligheter att få välja handläggare, tolkar och offentliga biträden. Det gäller också för att kunna hantera kvinnors och mäns olika skäl för att söka asyl och de skillnader som kan förekomma. Det är av stor vikt att ges resurser för utbildning och kompetensutveckling för att kunna hantera kvinnors och mäns skäl för asyl liksom att personalen utbildas och kompetensutvecklas i att hantera barns och även hbt-personers speciella skäl vid asylansökan.