prot · H009122 · 2013-06-13 00:00:00 — Om det finns en öppning från oppositionen för att inte ha myndighetsprövning av vilka som kommer hit och för att hitta andra vägar att stärka den enskilde arbetstagarens situation ser jag inga egentliga hinder för en diskussion om det framöver. Det vi diskuterar är dock två direktiv som ska införas. Det ena, blåkortsdirektivet, handlar om kvalificerad arbetskraft som vill komma till Europeiska unionen. införde ett arbetskraftsinvandringssystem som är långt mer generöst än blåkortsdirektivet. Det ger ingen anledning att motsätta sig blåkortsdirektivet. Tvärtom är det välkommet att Europeiska unionen äntligen öppnar för möjligheten till reglerad arbetskraftsinvandring. Däremot kan vi fortsatt och det vet jag att regeringen gör framföra kritik mot att det är för snävt, att det ställs alldeles för höga krav på den som ska komma, både högre lön och lång utbildning och arbetslivserfarenhet. Det gör att många människor utestängs från Europeiska unionen, människor som skulle kunna vara med och bidra till den fortsatta utvecklingen både i och i andra länder. Det är dock inte så att blåkortsdirektivet begränsar våra möjligheter att ha det generösare system vi har. Det finns därför all anledning för oss att med ett brett mandat framföra till regeringen att Europeiska unionen bör arbeta för att få till stånd något som mer liknar ett grönkortssystem, där också icke-kvalificerad arbetskraft får möjlighet att komma till Europeiska unionen. Vi som är aktiva i en europeisk debatt bör framföra detsamma i våra europeiska partier. Europeiska unionen får inte vara en förening dit bara världens elit av fotbollsspelare, professorer och högt utbildade akademiker får komma för att arbeta, utan det måste också vara tillåtet för någon som inte har lika höga kvalifikationer att söka sig en framtid i Europeiska unionen. Ett dilemma med att vi är ett mindre parti än förra perioden är att vi står längre ned på talarlistan och att mycket redan är sagt i talarstolen. Jag avslutar mitt anförande, men hoppas jag att får repliker, så att jag kan utveckla någon del av detta. 24 (S) replik: Detta kan verka lite tjatigt. Men jag vill i alla fall ge majoritetspartierna möjlighet att utveckla detta. har en begåvning utöver det vanliga när det gäller att stå i talarstolen, så han kanske kan utveckla det här. För vem är ett bindande anställningsavtal ett hinder? 25 (C) replik: Jag tackar för frågan. Jag hade förberett svar och övervägde att ta upp detta i mitt huvudanförande, men jag hoppades på replik, och den kom. Jag börjar med att besvara följdfrågan, när vi ändå håller på. Vad gäller bindande avtal vill jag säga att erbjudandet är att se som bindande. Sedan finns en avtalsfrihet när man befinner sig på den svenska arbetsmarknaden, och den måste gälla lika oavsett om man är svensk medborgare eller inte. En intressant motfråga till blir: Vill Socialdemokraterna införa en reglering innebärande att arbetskraftsinvandrare, som ju inte är svenska medborgare, inte ska omfattas av den avtalsfrihet som svenska medborgare är föremål för? kommer att fråga om justeringar i språket utifrån den utredning som ligger på bordet. Den formulering det gäller lyder: minimilön enligt kollektivavtal. Jag tycker inte att man kan misstolka detta. Det har framfört är att ordet svensk har försvunnit och att man pratar om minimilön. Men det är inte fråga om lagreglerad minimilön, som man har i en del europeiska länder, där man fastslår i lag vilken den lägsta lönen ska vara, utan det är minimilön enligt gällande kollektivavtal. 26 (S) replik: Det var bra svar av förutom att han inte riktigt förstår frågorna. Förstår skillnaden mellan lön enligt svenskt kollektivavtal och minimilön enligt kollektivavtal? Kollektivavtal kan se olika ut. Minimidelen i kollektivavtalet är en sak, lönen och ersättningen något helt annat. I ett kollektivavtal ingår helt andra saker än bara lönen. Ni verkar ha tappat det där eller så har ni inte gjort det. När det gäller bindande anställningsavtal undrar jag för vem det är ett hinder. Om jag har ett bindande anställningsavtal gör det min förhandlingsposition ganska stark. Har jag inget bindande anställningsavtal är det upp till arbetsgivarens godtycke. Det är den förhandlingspositionen ni sätter den enskilde i, och det är därför jag ställer frågan: För vem är det ett hinder med bindande anställningsavtal? Jag uppfattar inte att det skulle vara ett hinder för den enskilde. Vem är det då ett hinder för? 27 (C) replik: Jag kan inte se att den skrivning som finns om minimilön enligt kollektivavtal på något sätt skulle frånta en arbetstagare , semesterersättning och annat som regleras i kollektivavtalen. Detta ska självklart också finnas med. säger att hon inte anser att det på något sätt kan vara begränsande för en arbetstagare att ha ett bindande anställningsavtal från början. Men har man inte samma rätt att fritt ingå avtal som alla andra som befinner sig på den svenska arbetsmarknaden är det klart att man har fått en juridisk begränsning. Det är därför jag tycker att man snarare ska öppna för diskussion. Om en person kommer till en arbetsgivare och den sedan beter sig på ett sätt som inte är okej måste man se till att den personen vågar anmäla detta, så att det kommer till vår kännedom. Det kan handla om att arbetsgivaren inte levererar utlovade förmåner, löner eller semesterersättning eller att arbetstiden är helt vedervärdig. Det kan vara så att arbetsgivaren erbjudit en viss typ av bostad, men att det sedan är helt annorlunda, att 20 personer bor i en liten . Arbetstagaren måste också våga söka sig till en annan arbetsgivare utan att helt plötsligt bli utslängd ur landet. Jag tror att vi kommer att ha en intressant diskussion framöver om hur vi ska reglera det här på ett bra sätt, så att det är ordning och reda i regelverket men så att vi också stärker den enskilda arbetstagarens möjlighet att vända sig från en arbetsgivare ett perspektiv nog så viktigt eller för den delen att vända sig till fackförbunden och få hjälp och stöd i en situation där man känner sig exploaterad och utnyttjad och i så fall också kunna kräva sin rätt. 28 (KD): avslutade med att säga att det inte alltid är lätt att veta vad man ska säga om man har ordet i slutet av debatten. Det är kanske ännu mindre lätt när man kommer ännu närmare slutet. Det har väl redan framgått av debatten att vi debatterar två aspekter på det svenska migrationsområdet, nämligen att det ska vara lätt att komma till och försörja sig och att vi ska ta itu med de oseriösa arbetsgivare som utnyttjar människor som vistas här utan arbets- eller uppehållstillstånd. Jag skulle vilja tala om den egentliga orsaken till att vi i vår riksdag diskuterar sådana här frågor. Vi lever i en globaliserad värld. Jag skulle vilja stanna vid just det. Vad är en globaliserad värld? Ordet global innebär något som gäller hela världen. Globalisering brukar definieras som den förändringsprocess som gör att stater och samhällen över hela jorden knyts samman i ett ömsesidigt beroendeförhållande. Just det där med att vara beroende menar jag och är lite av grunden i vad det innebär att vara människa. Det är bra att vara beroende av varandra. Vi kan växa i gemenskap. Därför är det här ömsesidiga beroendet något som gynnar oss likaväl som dem som får möjlighet att komma till vårt land. EU är en viktig aktör i vår globaliserade värld. Det är ett samarbete som till sin konstruktion är unikt. En stor samling nationalstater som består av många olika kulturer, språk och etniciteter och som under århundraden har bekämpat varandra står nu sida vid sida. Förutom att EU har en viktig roll i att bevara fred, kämpa för ett bättre klimat och leda kampen mot världsfattigdom har vi etablerat en inre marknad för varor, tjänster och kapital och inte minst för människor. Det har redan nämnts ett flertal gånger i talarstolen, herr talman, vad de olika direktiv vi debatterar innehåller. Jag skulle i stället för att upprepa detta vilja tala lite mer om det som är den största skiljelinjen. Det är fråga om implementerande av ett EU-direktiv, och detta är inte helt och hållet nymodigheter i svensk lagstiftning. Men när vi hörde från debattera märktes det tydligt att utgångspunkten var en helt annan. Han började med att tala om och och huruvida arbetskraftsinvandring är ett hot mot vårt land. Som om vi levde i ett statiskt samhälle! Men vi lever tack och lov inte i ett statiskt samhälle. Jag kikade på en lista över yrkestitlar som inte längre finns: amma, bergsfiskal, beslagskarl, biografpianist, blockmakare, byvaktare, bödel, bönhas, censor jag stannar nog vid c. kan jag känna att det är ganska skönt att alla yrken vi har haft i vårt land inte längre finns, även om en och annan kanske saknar någon biografpianist. Vårt samhälle utvecklas . Det utvecklas inte minst tack vare rörlighet att vi inte längre har lagstiftning på denna plätt på jorden som skiljer mellan götar och svear, att vi får möjlighet att flytta dit vi vill. I riksdag representerar jag valkretsen , som tillsammans med geografiskt lite mindre men befolkningsmässigt stora har en inflyttning motsvarande två . ökar vår befolkning. Det innebär inte att det är två fler arbetslösa här än det var i går eller fyra fler än i förrgår. I stället utvecklas vår region, och fler arbetstillfällen tillkommer eftersom de människor som flyttar hit medför kompetens, drivkraft och utveckling. Detta gäller såväl den knappa hälft av de inflyttade som kommer från någon annan del av världen som dem som väljer att flytta hit från någon annan landsända. Till befolkningstillväxten bidrar också att stockholmarna föder fler barn än genomsnittet i . vill i sin motion begränsa för dem som kommer hit via blåkortsdirektivet, alltså den högspecialiserade arbetskraften. Det är förresten personer som redan har möjlighet att komma hit genom svensk lagstiftning. Att man har kvalifikationer och arbetslivserfarenhet ska enligt inte räknas in. Jag trodde att det var en av de bästa meriterna när man ska ta ett jobb, att man har kompetens och erfarenhet av yrket. Det är uppenbart att avslår detta för att man inte vill att människor ska komma hit och bygga vårt samhälle. säger att man bör ha en bostad säkrad innan man får sitt blåkort. I reservationen säger sedan att vi bör se till att de som får ett blåkort inte ska omfattas av de regleringar som finns för att man kunna få tag i en bostad. Möjligen kan någon enstaka få komma hit om den redan har en bostad, men inte för att den har yrkesskicklighet. Jag vet inte om jag hörde fel, om sade fel eller om det står fel i reservationen. Jag hörde säga att man ska ha motsvarande en och en halv genomsnittslön. I reservationen står det två och en halv. Jag kan tänka mig en och annan på svensk arbetsmarknad som tycker att det är lite stötande att de som kommer hit ska få två och halv gånger så mycket i lön. Vi har helt olika syn på hur vi ska bygga vårt samhälle. Dessa EU-direktiv öppnar inte bara ytterligare förutsättningar för att människor ska kunna bli rätt behandlade i vårt land, utan vi vidgar hela . Det påverkar synen på i hela världen. Vi vill inte ha ett samhälle där vi säger: Sista lorten stänger porten. 29 (S) replik: Jag har en otippad fråga till . Jag börjar dock med en annan ingång. Utskottet kommer att få ta ställning till ett EU-direktiv om regler för säsongsarbete. Det är inte säkert att det blir verklighet, men det kommer sannolikt att hamna på vårt bord. I detta förslag från föreslås bindande anställningsavtal, vilket vi tycker är bra. Min fråga är: Varför motsätter sig den borgerliga majoriteten tillsammans med bindande anställningsavtal i detta skede? För vem är det ett problem med bindande anställningsavtal? Vem är det som förlorar på bindande anställningsavtal? Kan förklara det för mig? 30 (KD) replik: Jag tackar för att även jag får möjlighet att svara på denna fråga. Jag tror att det redan har framgått av de tidigare svaren att vi när vi diskuterar dessa frågor diskuterar just dessa frågor. Vi diskuterar inte området som helhet när vi ska implementera dessa direktiv. Vår utgångspunkt har varit att implementera direktiven och göra dem så lika som möjligt den redan befintliga lagstiftningen. Därför har vi inte sett att det just nu finns skäl att göra några ytterligare begränsningar jämfört med det som redan gäller. Vi är glada att EU tar dessa steg och öppnar för arbetskraftsinvandring. Vi kristdemokrater hade gärna sett att EU:s blåkortsdirektiv hade omfattat många fler, i likhet med den lagstiftning som redan gäller i . 31 (S) replik: Det var ett delvis nytt svar. blev det mer formellt att ni tycker att ni inte behöver göra det för att vi redan har en lagstiftning. Det är visserligen hål i den, men ni kan implementera dessa delar och fortsätta behålla hålet. Vi vet att ett bindande anställningsavtal skulle stärka den enskilde. Hur kommer det sig då att den borgerliga majoriteten och i dessa delar alltid väljer det alternativ som är minst förmånligt för den enskilde och som ger arbetsgivaren ett övertag? Ni har två alternativ men väljer alltid det som gör att arbetstagarens ställning inte stärks. Hur kommer det sig? Jag har lite svårt att förstå det. Ni säger er stå upp för likabehandling och för samma lön för svenskar och dem som kommer utifrån och arbetar. Ni säger er stå upp för den svenska modellen. Hur kommer det sig då att ni väljer det som är minst förmånligt för den enskilda arbetstagaren? 32 (KD) replik: Det är en totalt felaktig uppfattning. I vår implementering av dessa direktiv utökar vi på många sätt förutsättningarna för den enskilde. Det är givet att vi ska se till att det blir svårt för dem som vill utnyttja och missbruka systemet och förstöra för enskilda människor. Vi ska dock göra det enkelt för människor som vill komma hit och arbeta och också för arbetsgivarna, där merparten faktiskt är hederliga och ger människor möjlighet att komma hit och arbeta något som stärker dessa människor och vårt land. 33 Statsrådet (M): I genomförandet av blåkortsdirektivet föreslår regeringen att det införs ett särskilt uppehålls- och arbetstillstånd för högkvalificerad anställning som ska betecknas EU-blåkort och att familjemedlemmar till den som har EU-blåkort ges rätt att återförenas med honom eller henne i . I genomförandet av sanktionsdirektivet föreslår regeringen att det införs ett förbud för arbetsgivare att ha utlänningar anställda som saknar rätt att vistas här. I utlänningslagen finns redan ett straffrättsligt förbud för arbetsgivare att ha utlänningar anställda som saknar uppehålls- och arbetstillstånd. Någon större förändring sker därför inte i det avseendet. Förutom de straffrättsliga sanktioner som kan utgå när en arbetsgivare överträder förbudet föreslår regeringen att ett antal ytterligare sanktioner ska kunna påföras arbetsgivaren. Dessutom föreslås viktiga arbetsrättsliga förändringar som är till förmån för de tillståndslösa utlänningarna. Syftet med blåkortsdirektivet är att komma till rätta med bristen på högkvalificerad arbetskraft inom EU. För att uppnå detta syfte ska medlemsstaterna införa bestämmelser som underlättar för högkvalificerade arbetstagare från tredjeland och deras familjemedlemmar att resa in och vistas i EU. Det är ett välkommet uppvaknande inför den demografiska utmaning och den brist på arbetskraft som väntar och som inom vissa områden och vissa yrken redan är uppenbar. I har vi gått längre. öppnade regeringen och den dörr till som har varit stängd . Den svenska reformen för arbetskraftsinvandring har gett människor möjlighet att komma till för att arbeta oavsett utbildningsnivå eller yrkeserfarenhet. Det är nämligen inte möjligt att kvantifiera, tidsbestämma eller med någon annan exakthet bestämma vilka egenskaper det är som gör någon eftertraktad på arbetsmarknaden. I slutet av rapporterades att var fjärde svensk arbetsgivare inte hittar rätt kompetens. Högutbildade ingenjörer är visserligen den svåraste yrkesgruppen att rekrytera, men även hantverkare, kockar och yrkeschaufförer råder det brist på stor brist. Det svenska regelverket för arbetskraftsinvandring bygger därför på att arbetsgivaren avgör vilket behov han eller hon har av arbetskraft och vilken kompetens som behövs. Det finns ingen som kan ersätta den enskilde arbetsgivaren när det gäller att bedöma de egna rekryteringsbehoven. ställer regelverket för arbetstillstånd tydliga krav på lön och övriga anställningsvillkor. Alla arbetstagare ska ha rimliga arbetsvillkor oavsett ursprung. Även för att någon ska komma i fråga för ett EU-blåkort får lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor inte vara sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. I regeringens proposition föreslås att den som har ett EU-blåkort beviljas samma sociala och ekonomiska rättigheter som andra på en rad områden, till exempel när det gäller social trygghet, pensioner och studiestöd. I propositionen föreslås i korthet därutöver att beslut om avslag på EU-blåkort eller arbetstillstånd och beslut om återkallelse av beslut om EU-blåkort eller arbetstillstånd ska kunna överklagas. Den som har ett EU-blåkort föreslås få tillgodoräkna sig vistelseperioder med EU-blåkort i andra medlemsstater och därmed snabbare uppnå kravet vistelse här för att komma i fråga för ställning som varaktigt bosatt i . Utöver kravet när det gäller anställningsvillkoren ska utlänningen ha erbjudits en anställning om för att komma i fråga för ett EU-blåkort. Den erbjudna lönen får inte understiga 1,5 gånger den genomsnittliga bruttoårslönen i , som motsvarar . Det innebär att en arbetsgivare måste erbjuda en månadslön på brutto. Unionsföreträdet måste respekteras. Det innebär att arbetsgivaren ska ha utannonserat den lediga tjänsten så att den också görs tillgänglig för medborgare i och i EU- och EES-området. Slutligen måste tredjelandsmedborgaren visa upp att han eller hon har en heltäckande sjukförsäkring som gäller från inresan i . Genom arbetskraftsinvandringsreformen har företag i fått möjlighet att hitta rätt kompetens också från länder utanför EU. Reformen ger företagen ytterligare verktyg för att konkurrera på den globala marknaden och bidrar till sysselsättning och tillväxt i vårt land. Fram kommer 1,6 miljoner svenskar att gå i pension. Med fler pensionärer krävs fler som arbetar för att upprätthålla välfärden. kommer behoven av vård och omsorg att öka till följd av den äldre befolkningen. står inför stora utmaningar. Arbetskraftsinvandring kan aldrig ensamt lösa dessa utmaningar. För att framtidens välfärd ska kunna upprätthållas behövs dock fler som jobbar i oavsett om de är födda här eller inte. Arbetskraftsinvandring är ett av flera instrument för att motverka arbetskraftsbrist. Även genomförandet av sanktionsdirektivet kommer att främja legitim arbetskraftsinvandring till . Det är oerhört viktigt att förhindra utnyttjande och missbruk av arbetstagare. Även om de allra flesta arbetsgivare i är seriösa förekommer det att arbetstagare arbetar under otrygga arbetsförhållanden. Det är oacceptabelt att oseriösa arbetsgivare inte följer de lagar och regler som gäller och utnyttjar utländska arbetstagare. Kontrollen av arbetsvillkoren för arbetskraftsinvandrare i är uppdelad mellan flera parter. svarar för de kontroller av anställningsvillkor som görs inför tillståndsgivningen. Tillsynen över arbetsmiljö och arbetstidslagstiftning utövas av . Övriga arbetsvillkor hanteras i sin tur inom ramen för den svenska arbetsmarknadsmodellen där arbetsmarknadens parter kommer överens om de villkor som ska gälla och övervaka att dessa efterlevs. Slutligen: Om det förekommer brottslighet är detta en fråga för rättsväsendet. En rad åtgärder för att upptäcka och motverka missbruk har vidtagits. arbetar mycket aktivt med detta, och det är ett viktigt arbete som kommer att fortsätta. Den arbetskraftsinvandrare som av någon anledning inte är nöjd med sin arbetsgivare har möjlighet att söka nytt arbete utan att för den sakens skull bli av med sitt uppehållstillstånd. Regeringen kommer att återkomma med förslag i syfte att ge ytterligare verktyg för att använda när det upptäcks att reglerna inte efterlevs eller kringgås och arbetstagare därmed riskerar att utnyttjas. Syftet med sanktionsdirektivet är att motverka olaglig invandring till Europeiska unionen. För att uppnå detta syfte uppställs i direktivet ett förbud för arbetsgivare att anställa utlänningar som inte har rätt att vistas inom unionen. Vidare innehåller direktivet ett antal olika sanktioner som kan påföras den arbetsgivare som överträder förbudet. Direktivet innehåller även en rättighet för utlänningar som saknat rätt att vistas i medlemsländerna att erhålla lön och annan ersättning för utfört arbete. I propositionen föreslås att den gällande bestämmelsen i utlänningslagen om särskild avgift för arbetsgivare som har en utlänning utan arbetstillstånd anställd ska utvidgas till att också gälla arbetsgivare som har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i . I enlighet med direktivet föreslås också bestämmelser om annan särskild rättsverkan av brott. Den som anställer utlänningar som inte har rätt att vistas i ska dels kunna fråntas sin rätt till alla offentliga stöd, bidrag och förmåner , dels bli återbetalningsskyldig för offentliga stöd, bidrag och förmåner som betalats ut. Möjligheten att ta ifrån en arbetsgivare rätten till offentliga förmåner eller att ålägga en arbetsgivare återbetalningsskyldighet för sådana förmåner kommer att utgöra ytterligare tillämpbara sanktioner utöver dem som redan finns. Det förhindrar att offentliga medel stöder verksamhet som inte bedrivs enligt gällande regler. Dessa åtgärder ska få arbetsgivare att avstå från att anställa personer som vistas här utan tillstånd, vilket rimligen inte kan accepteras av någon som värnar den svenska arbetsmarknadsmodellen. Den som vill komma till för att arbeta och göra rätt för sig har den möjligheten. konstaterade 2011 att numera har ett av världens mest öppna system för arbetskraftsinvandring. Det är ett effektivt och flexibelt regelverk som ersatte det tidigare restriktiva systemet där fackföreningarna hade och använde en informell vetorätt. Att det är förbjudet för arbetsgivare att anställa utlänningar som inte har föreskrivet tillstånd innebär inte att den som arbetar utan ett sådant tillstånd saknar rättigheter. Grundläggande skyddsregler inom arbetsrätt och arbetsmiljö kan i betydande delar tillämpas på dessa utlänningar. Även en sådan grundläggande rättighet som föreningsfrihet gäller oavsett personens migrationsrättsliga status. Genom de regler som föreslås kommer dessa arbetstagare också att tillförsäkras lön och annan ersättning för det arbete som de har utfört. Enligt direktivet ska medlemsstaterna säkerställa att arbetsgivare som har anställt någon som inte har rätt att vistas här ansvarar för betalning av lön och annan ersättning för utfört arbete. I enlighet med direktivet föreslår regeringen en presumtionsregel som anger att om ingen av parterna visar annat ska lönen motsvara minimilön och ersättning som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Arbetet ska enligt presumtionsregeln anses ha utförts . Begreppet minimilön i den nya lagen innebär inte att någon minimilönelagstiftning införs i svensk rätt. Begreppet minimilön finns i lagen om utstationering av arbetstagare. Minimilön enligt den nu föreslagna lagen har samma betydelse som i utstationeringslagen. För att lättare kunna bevaka sin rätt i fall då talan om ersättning väcks föreslås en möjlighet att ansöka om tidsbegränsat uppehållstillstånd. Den som beviljats ett sådant tidsbegränsat uppehållstillstånd ska enligt förslaget ha rätt till vård enligt lagen om hälso- och sjukvård för asylsökande. Att erbjuda hälso- och sjukvård är inget krav enligt direktivet, men enligt regeringens uppfattning bör den som har samarbetat med myndigheterna i en utredning om brott mot utlänningslagens regler ha rätt till sjukvård.