prot · H009108 · 2013-05-21 00:00:00 — Vi har sänkt egenavgifterna. Vi har sänkt arbetsgivaravgifterna. Vi har infört en subventionering av de besiktningar som sker och ska ske vid våra slakterier. Detta är några exempel, men de är nog så viktiga för våra svenska bönder. Därtill har vi utvecklat visioner omkring Matlandet , som har lett till att vi har fått ett ökat antal livsmedelsföretag i vårt land. Det är få andra branscher i vårt land som kan uppvisa positiva siffror på nya och än mer utvecklingsbara företag i vårt land, speciellt eftersom vi är och har varit inne i en synnerligen djup lågkonjunktur. Vi kan konstatera att små verksamheter också har utvecklats. Det gäller turistföretagandet, som har en väldig betydelse för de stora ytorna i och den svenska landsbygden. Små verksamheter som tidigare kanske har varit hobbyverksamheter är deltids- eller heltidsverksamheter. Det är inga jätteverksamheter, men de är nog så viktiga för den bygd där verksamheterna finns. Jag ser en oerhörd potential i den svenska landsbygden med ytterligare företagande runt både maten och de upplevelsenäringar som finns och som kan utvecklas för framtiden. Jag hoppas därtill att vi ska få en reformerad jordbrukspolitik i Europeiska unionen som stärker konkurrenskraften för det svenska jordbruket, så att konkurrensförutsättningarna mot de kolleger och konkurrenter som den svenske jordbrukaren har i Europeiska unionen blir mer rättvisa än vad de är . Där hoppas jag på Socialdemokraternas benägna bistånd i diskussioner och debatter och sedermera de beslut som vi kommer att behöva fatta i relativ närtid. 62 (S): Ministern målar upp en vacker bild av hur den svenska landsbygden ser ut. Det finns en framtidstro, och det finns en vilja att utveckla. Men det finns också en väldigt stor bisterhet. Det finns en stor hopplöshet, och det är många som känner att de inte blir sedda. Mobiltelefonin fungerar inte på landsbygden. Man känner att man inte får stöd i viktiga frågor kring att man kanske skulle vilja bredda sin verksamhet till att vara mer än bara en livsmedelsproducent. Man får kalla handen när man säger att man vill pyssla med vindkraft eller biogasproduktion. På område efter område säger regeringen nej. Ministern målar upp en fin bild, och jag är ganska säker på att det parti som ministern företräder står bakom många av de fina orden och den fina vision som han beskriver. Tyvärr får man inte igenom ett dyft. På område efter område är det ju och som sätter agendan. Man säger nej till metanreduceringsstöd. Man är mot att skapa övergångsregler när man ska införa kvotpliktssystemet, som kan stjälpa en väl fungerande etanolproduktion. På område efter område säger nej. Den vision som målas upp nu är inte en vision för Alliansen, och framför allt inte för flertalet av partierna inom Alliansen. och ett antal andra regeringsföreträdare har jag lyssnat på ett flertal gånger, och de säger att det inte är ett dugg viktigt att öka produktionen. Det handlar om att vi ska ha en fri marknad, där alla aktörer ska få klara sig på egna meriter. Ministern har ju inte fått speciellt mycket pengar för att kunna förverkliga några av de idéer som man har lagt fram. Den utvärdering som har gjorts kring Matlandet visar att det finns väldigt få konkreta resultat. Det mesta har inte lett till vare sig fler jobb eller speciellt mycket exportinkomster. När ministern målar upp den vackra bilden och beskriver med fina ord hur landsbygden ska se ut undrar jag: När ska vi få en sammanställning kring hur problematiskt det faktiskt är? Jag tycker att det är viktigt att gå in i denna fråga med öppna ögon och se problemen. Vi har problem med att skapa sysselsättning på landsbygden, och då måste vi skapa en politik för detta. Vi måste se till att stärka landsbygden, vi måste se till att utveckla landsbygden och vi måste ge landsbygden förutsättningar att klara sig på egen hand. Det kan handla om allt från att förbättra mobiltelefontäckningen till att stimulera de företag som är aktiva i den här branschen. Ministern säger att han är nöjd. Då är min fråga till ministern: När kommer vi att få se resultat, om nu regeringen har vidtagit ett antal åtgärder? När kommer vi att få se resultat i form av ökad produktion, förbättrad kvalitet och fler företag inom den här sektorn? 63 Landsbygdsminister (C): Vi har från regeringens sida föreslagit en mängd saker. Bland annat har vi sett till att har lagts på en bredbandsutbyggnad. Vi har anslagit medel förutom till Matlandet också till Skogsriket, som i kombination med Matlandet kan skapa jobb på den svenska landsbygden. Vi har gjort betydande satsningar på det riktigt finmaskiga vägnätet som är beroende av, alltså det enskilda vägnätet. Vi ser hela landet. Vi vill ha verksamhet i hela landet. Har vi då fått detta? I den delöversyn som gjordes av ett konsultföretag och omfattade åren 20082011 vad beträffar Matlandet redovisas att antalet livsmedelsföretag har ökat i vårt land detta för en vision som gäller till 2020. Jag ser detta som en stor framgång för de åtgärder som är vidtagna både i form av beslut och i form av ekonomiska insatser. Men vi är inte färdiga. Det behövs ytterligare åtgärder och insatser. Det handlar om konkurrenskraft. Den svenska bonden måste ha en konkurrenskraft som är likvärdig med den som hans kolleger och konkurrenter har i andra delar av den gemensamma marknaden i . Självklart måste lönsamheten upp. Det måste gå att tjäna pengar på bondeföretagande. Där kan staten möjligen bidra med en del i form av att sänka kostnader. Den största kostnaden i de flesta verksamheter är faktiskt arbetskraftskostnaden. Vi har redan sänkt arbetsgivaravgiften. Vi har sänkt egenavgifterna. Enligt min uppfattning måste vi fortsätta på den vägen för att bli konkurrenskraftiga och för att få upp lönsamheten. För det tredje måste vi fortsätta att regelförenkla. På det område som jag har ansvaret för har vi lyckats sänka kostnaderna med, hör , . Jag är inte nöjd, för vi måste fortsätta även där så att den tid som en bonde har kan ägnas åt den produktion som en bonde har och vill ha i stället för åt en massa byråkrati som bara kostar tid och därmed pengar. Jag är alltså glad över de insatser som är gjorda. Jag är glad över att regeringen har anammat de visioner som jag är lite pappa för visionen om Matlandet och visionen om Skogsriket. Och jag skulle bli ännu gladare om också oppositionen i stället för att kritisera hjälpte till, så att vi når ytterligare framgång för jobbens och den svenska landsbygdens skull. 64 (S): Ministern säger att Matlandet och ett antal andra satsningar har gett resultat och att man har utrett det hela. Den utvärdering som har gjorts är ju en ganska rejäl bibba. Jag har inte läst riktigt hela, kan jag väl erkänna, men jag fastnade vid de följande två meningarna: På den övergripande nivån kan vi för det första konstatera att målen om tillväxt och sysselsättning på landsbygden inte är på väg att infrias. Både ekonomin och sysselsättningen på landsbygden utvecklas sämre än för i sin helhet. Sedan går det vidare i ungefär de ordalagen. Detta är som sagt bara ett utdrag ur en väldigt tjock utvärdering, men allt kan inte vara frid och fröjd om den här textdelen finns med. Jag säger inte att regeringen och ministern inte har gjort något. Det finns ett antal saker där man har lyft upp frågor som har gett resultat, men det jag menar är att med en alliansregering kommer vi inte att få en levande landsbygd. De motstående intressen som finns å ena sidan den marknadsfundamentalism som råder inom och å andra sidan viljan att kanske stimulera en del småföretag på landsbygden går inte ihop. Min avslutande fråga är: Hur kommer ministern att agera för att få igenom de förslag som finns om att förbättra konkurrenskraften och stimulera eget företagande, att kanske skapa möjligheter till att få en livsmedelsproduktion som är bra mycket större än den är . 65 Landsbygdsminister (C): Tack för den här debatten, som ju egentligen skulle handla om vilka skärpta regler, ökade krav på märkning eller bättre tillsyn som jag ämnar föreslå för att säkra tilliten till de livsmedel som produceras i landet. Men jag ska svara på den senast framställda frågan och säga att vi har en jordbrukspolitik som är under reformering i Europeiska unionen. Beslut om denna väntar jag mig före utgången av det här halvåret. Vi är alltså mitt uppe i en diskussion om hur de svenska förhållandena ska vara eftersom vi är en del av jordbrukspolitiken vad beträffar konkurrenskraft, lönsamhet och liknande. Jag har ett antal preferenser som jag ämnar driva för den svenska bondens del, så att vi ökar produktionen i vårt land. Jag är övertygad om att det ger jobb, såväl i primärproduktionen som i efterföljande led. Därtill har jag tidigare i debatten sagt att jag står för att vi måste ytterligare minska kostnaderna genom att försöka driva ned arbetsgivaravgifter och egenavgifter eftersom det är en mycket stor kostnadspost både att ha anställda och att vara egenföretagare. Vi måste fortsätta regelförenkla så att bonden får ägna sig åt det som bonden är duktig på och vill ägna sig åt, nämligen sin produktion och inte den byråkrati som vi i mitt tycke har lite för mycket av i det här landet. Tack för den här debatten! Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2012/13:387 om internationell klimatpolitik 66 Miljöminister (C): har frågat mig om hur regeringens position gällande klimatmål för EU till 2020 hänger ihop med skrivningarna i vårpropositionen om att ska vara pådrivande för en ambitiös global klimatöverenskommelse. EU var tidigt ute och beslutade om mål i syfte att få andra länder att följa efter. Det lyckades såtillvida att det fick andra länder att också presentera mål och att göra utfästelser. Däremot är summan av de här utfästelserna långt ifrån tillräcklig. Jag ser väldigt allvarligt på att utsläppen av växthusgaser i världen fortsätter att öka, att de utfästelser om utsläppsminskningar som gjorts under klimatkonventionen är otillräckliga och att vi har ett stort gap till de nivåer som vi skulle behöva för att nå tvågradersmålet. Mer behöver alltså göras såväl som därefter. Enligt IPCC, den internationella klimatpanelen, bör industrialiserade länder som grupp minska utsläppen med till 2020 jämfört med . Utan tvekan är det så att och EU ska vara föregångare och driva på när det gäller klimatmål. Det ger oss också förutsättningar att fortsätta leda arbetet internationellt med att minska de stora utsläpp som sker utanför EU. Regeringen verkar fortsatt för att förutsättningarna ska öka för att EU ska kunna skärpa sitt klimatmål från minus till minus . Jag och regeringen vill också att EU ska besluta om ambitiösa utsläppsmål . EU kan på så sätt trycka på andra länder att göra detsamma och ge europeiskt näringsliv och beslutsfattare efterfrågad långsiktighet vad gäller klimatpolitikens inriktning. och regeringen är pådrivande för en ny klimatöverenskommelse genom sitt agerande i en rad frågor i tillägg till den om klimatmål. Regeringen verkar exempelvis för en snabb ratificering av Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod. Det är världens enda, , rättsligt bindande åtagande om utsläppsminskningar. skapar förutsättningar för framsteg i den viktiga förhandlingsfrågan om rättvisa, så kallad equity, i en framtida global klimatöverenskommelse, bland annat genom att ha arrangerat en stor internationell workshop på temat och naturligtvis också genom ett oändligt antal bilaterala kontakter. Personligen förhandlade jag vid senaste partsmötet i frågan om skador och förluster som uppkommer av klimatförändringarnas effekter, och jag tänker fortsätta mitt engagemang i denna fråga och i andra viktiga frågor. har drivit och fått gehör för att EU, tillsammans med andra parter, ska arbeta för att identifiera olika vägar för att öka klimatfinansieringen med syfte att uppfylla det gemensamma åtagandet om att vid , mobilisera . Som föregångare på klimatområdet och för att minska utsläppsgapet till 2020 jobbar också med olika initiativ som kompletterar arbetet under klimatkonventionen. Här vill jag särskilt nämna det globala samarbete som tillsammans med fem andra länder drog i gång och som handlar om att minska utsläppen av de kortlivade klimatgaserna, de som inte förhandlas i FN:s klimatförhandlingar. Det är kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. Den koalition som initiativet har lett till växer och inbegriper trettiotalet intresseorganisationer och drygt 30 länder. Vi jobbar också med de kvinnliga miljöministrarna. Vi jobbar med en reform vad det gäller fossilbränslesubventioner och ett otal andra initiativ för att just se till att vi klarar det tvågradersmål som är så viktigt för klimatet. 67 (S): Jag vill inleda på ungefär samma sätt som jag inledde den tidigare debatten, som jag hade här med . De händelser som vi nu har sett två kvällar i rad i förorten påverkar mig väldigt djupt. Jag hoppas att vi på något sätt kan ha debatten i den andan, inte i den anda som råder i utan i den andan att vi faktiskt har respekt för varandra och att vi försöker finna goda vägar framåt för framtiden. Man sätter människors liv och trygghet i fara. Det är det som händer i . Det måste naturligtvis sluta. Det är helt oacceptabelt att slå sönder bostäder och anlägga bränder. Men känner jag att vi för framtiden också måste klara av att analysera de underliggande orsaker som handlar om bristande resultat i skolan, massarbetslöshet och så vidare. I allt sådant arbete handlar det om att skapa förtroende, att bygga förtroende för varandra och förtroende för framtiden, och om att kunna känna hopp . Lite utifrån det skulle jag vilja föra den här debatten, som handlar om det svenska internationella klimatarbetet. Det som ligger i min fråga handlar faktiskt om samma sak som vi debatterade , då det framkom en stor oklarhet om huruvida den faktiskt var pådrivande i EU-samarbetet för att EU skulle ta på sig utsläppsminskningar om till 2020 och göra det oavsett vad andra länder gör. Jag är väldigt ledsen när jag kan konstatera att i det svar som jag får från kvarstår den här osäkerheten. , miljöministern, svarar här att den verkar för att förutsättningarna ska öka för att EU ska skärpa sitt klimatmål för . Sedan är det en punkt. Det var ju det som den stora diskussionen handlade om senast, nämligen om det verkligen är ett ambitiöst internationellt klimatarbete på EU-nivå att driver nästan samma linjer som och gör. Den är väl inte riktigt där. Där är bara , faktiskt, som internt har kommit fram till att man inför är nöjd med om EU klarar sitt 20-procentsmål till 2020, vilket EU i princip redan har gjort. Riktigt där är inte den . Men detta rimmar väldigt illa med det man skriver i vårpropositionen, att man ska vara pådrivande för en ambitiös global klimatöverenskommelse och att ska vara ett föregångsland. Nej, det är man inte om man lägger sig på den nivå som EU redan har kommit överens om, nämligen att driva till 2020 men bara om andra länder också åtar sig mer. Den lilla skillnaden där handlar om att man faktiskt ska driva på och säga: Vi vill mer än så. Min uppfattning är: Ska man hitta kompromisser inom EU-samarbetet måste det vara några som vågar gå före, som lägger ribban lite högre. Och sedan, när man kompromissar, kan man kanske hamna på en acceptabel nivå. Tyvärr verkar det som att regeringen inte tänker driva den linjen. Men kan ge några ytterligare kommentarer för att bringa reda i detta. 68 (S): För dryga halvåret sedan kom med en rapport som varnade för att jordens klimat håller på att bli fyra grader varmare. Det är ett scenario som inte ens den värsta sortens klimatpessimister sett framför sig. En temperaturhöjning med fyra grader skulle vara den största som jorden upplevt . Den första fråga som man då ställer sig är: Hur skulle världen se ut om temperaturen på jorden var fyra grader högre? Ja, mina barn som är vuxna när framtidsscenario infaller skulle leva i en värld som inte ens liknar den vi lever i. Knappa basresurser skulle skapa fientlighet och slagsmål om vatten och mat. Hela den mänskliga civilisationen skulle hotas. Några andra huvudlinjer: Världshaven skulle bli surare och havsnivåerna en och en halv meter högre och placera mer än 360 miljoner människor i riskzonen. Med andra ord: Ett fyra grader varmare klimat skulle få förödande konsekvenser för livet och människorna på jorden och påverka var och en av oss. Vad ska vi göra? Vi måste fördubbla våra ansträngningar för att förbereda en tvågradersvärld och undvika fyragradersscenario det är nummer ett. Klimatförändringar drabbar världen , vissa länder med torka och svält, andra med översvämningar och förstörda hem. Insatser för att klara konsekvenserna och hejda klimatförändringarna kräver omfattande internationella åtgärder och samarbete. Här har en viktig roll att spela. Här har EU en viktig roll att spela. Precis som min kollega har framfört i debatten står det i regeringens vårproposition att kommer att vara pådrivande för en ambitiös klimatöverenskommelse. Därvidlag oroar det inte bara utan även mig att regeringen svajar. är internt emot medan är öppet för. Vilken klimatpolitik för egentligen regeringen i EU? 69 (M): För jag vet inte vilken gång i ordningen står nu vår miljöminister här i kammaren och besvarar en interpellation om EU:s utsläppsmål. Oavsett hur miljöministern, finansministern eller för den delen statsministern ger besked om regeringens hållning i frågan upprepar oppositionen sina frågor och försöker enträget göra gällande att det finns någon sorts oklarhet i den svenska positionen. Lite tröttsamt kan jag tycka att det är eftersom Ek, och alla har varit väldigt tydliga med att den verkar för att förutsättningarna ska öka för att EU ska kunna skärpa sina klimatmål. Men jag tänker på vad min far alltid påminde mig om när jag i mellanstadiet var less på att traggla mina engelska glosor: Repetition är kunskapens moder. Därför är det väl bra att Ernkrans nu har gett miljöministern ytterligare en chans att klargöra regeringens syn på EU:s utsläppsmål. Eftersom i sin interpellation helt felaktigt hävdar att som parti har kommit fram till att vi är emot en höjd EU-ambition vill jag tydligt markera att tillsammans med övriga allianspartier är och har varit pådrivande när det gäller att höja ambitionerna inom EU:s klimatpolitik. För oss moderater är nämligen EU vår absolut viktigaste miljöorganisation eftersom det bara är tillsammans med andra som vi på allvar kan tackla de stora miljö- och klimatutmaningar vi står inför. Vi vill att EU ska ha tydliga och ambitiösa miljö- och klimatmål, och därför var det väldigt glädjande att EU:s medlemsländer under det svenska ordförandeskapet i EU enades om att EU ska minska utsläppen med och förhoppningsvis . fortsätter alliansregeringen med miljöminister i spetsen att driva på för att gå från ord till handling inom EU och för att till exempel få det motsträviga med på tåget. För Alliansen är det viktigt att är ett föregångsland för att därigenom visa ledarskap inom EU och få trovärdighet i internationella förhandlingar. är ett sant föregångsland inom klimatpolitiken, inte minst eftersom har lyckats förena en kraftig ekonomisk tillväxt med sjunkande utsläpp. har vår bnp ökat med som våra utsläpp har sjunkit . De svenska utsläppen var de lägsta jämfört med och uppgick till ungefär hälften av genomsnittet inom . Vi är med andra ord på god väg mot högt uppställda mål om lägre utsläpp , och vi visar omvärlden att en ambitiös miljö- och klimatpolitik går att förena med en god ekonomisk tillväxt. Jag är övertygad, herr talman, om att nyckeln för att nå klimatöverenskommelser, oavsett om det är på EU-nivå eller på global nivå, är just att visa att det går att slå in en kil i det historiska sambandet mellan tillväxt och stigande utsläpp. Bara så kan vi inspirera länder som , , och att göra betydande åtgärder för klimatet. Bara så, , kan vi undvika att nå det scenario som skisserar. 70 Miljöminister (C): Jag ska börja med att säga att jag verkligen uppskattar att få sådana här interpellationer och att ha den här diskussionen. Jag uppskattar också det engagemang som de närvarande ledamöterna visar. Jag önskar bara att det hade varit fler ledamöter som hade varit här i kammaren och diskuterat den här oerhört viktiga frågan. Jag ska börja med att redogöra för en del av de saker som regeringen gör på EU-nivå. Jag kommer sedan att återkomma till vad vi gör på den globala nivån för att se till att vi tar viktiga steg framåt när det gäller att minska klimateffekten. För det första har kommissionen lanserat en färdplan till 2050 på klimat- och energiområdena. skulle tycka att det vore väldigt bra om vi kunde få ett beslut om en sådan färdplan som visar precis hur man i sektorsvis ska kunna klara av denna fråga. Vi vet att det framför allt är och ett par till som har varit emot som har sett till att den här frågan inte har kunnat föras vidare fram till beslut. Det är naturligtvis oerhört sorgligt, men vi försöker att arbeta väldigt mycket med de polska kontakterna, just för att visa att det är möjligt att bryta sambandet, att det går att ha ekonomisk tillväxt och minska utsläppen. Där någonstans tror jag att möjligheten ligger att få också att stödja en europeisk färdplan vad gäller att minska klimatutsläppen till 2050. Statsministern har lagt oerhört mycket jobb på detta. Jag har själv också lagt mycket jobb på det här, och det är jag var i för att diskutera precis de här sakerna på ett stort energiseminarium. Där gör vi alltså så mycket vi kan. För att komma vidare har vi sedan den förra interpellationsdebatten det börjar ju bli ganska många i den här frågan format en like-minded-grupp, det vill säga klimatminister och jag har tagit initiativ till att vi ska jobba tätare samman med de länder som kan vara med och försöka se till att vi får de här europeiska besluten på plats. Vi har haft ett par möten, och det ser väldigt bra ut. Vi kan se att det som like-minded-gruppen har begärt av kommissionen, nämligen att det i Europeiska rådets slutsatser ska finnas ett förslag med i texten som just ska hantera precis de här frågorna, faktiskt finns med i textförslaget. Jag noterar att statsministern i försvarar precis den här texten och också kommer att arbeta för att det här finns kvar i sluttexten från . Det är väldigt viktigt, därför att det gör att hela det europeiska systemet kan fortsätta jobba tydligt med de här frågorna eftersom förhoppningsvis regeringscheferna har gett det uppdraget till kommissionen. För det andra har vi kommissionens grönbok om klimat- och energiramverk till 2030. Där finns också ett antal väldigt viktiga frågeställningar runt EU:s framtida klimatpolitik. Regeringens åsikt är att ett sådant här beslut behöver tas så snart som det bara går, att erfarenheterna från det nuvarande ramverket måste tas till vara liksom vad som har hänt i omvärlden, för det har faktiskt hänt ganska mycket sedan det förra beslutet togs. En stark europeisk energi- och klimatpolitik gör det möjligt för näringslivet att fatta bra investeringsbeslut och hålla nere kostnaderna för den klimatomställning som måste göras. Regeringen tycker därför att det är väldigt viktigt att vi får ett bindande klimatmål för EU till 2030 och att vi därför kan se till att vi har en bra kurva fram till det 2050-mål som vi måste nå. Detta är några av de arbetssätt som vi har för att försöka skapa förutsättningar för att EU ska kunna höja sina ambitioner också till 2020. 71 (S): Jag vill vara väldigt tydlig med att jag inte alls ifrågasätter engagemang. Jag ifrågasätter inte heller engagemang som centerpartistisk minister i den här frågan. Däremot är vi oense om regeringens engagemang, och jag ifrågasätter definitivt engagemang i klimatfrågan. Min uppfattning är, som jag framförde i mitt tidigare inlägg, att om man ska få med sig människor och länder på förändringar och förhoppningsvis förbättringar bygger det på ett förtroendeskapande arbete.