prot · H00960 · 2013-01-30 00:00:00 — Handel, student- och forskarutbyten, migration, utvecklingssamarbete och investeringar är viktiga exempel på detta. EU måste också fortsatt vara öppet för nya medlemmar och fördjupat samarbete med grannarna i såväl syd som öst och väst. Vi får därför inte glömma att vi nu under pågående kris tar positiva steg som att vi snart kan välkomna som ny medlem. Till följd av de senaste årens omvälvningar har EU nu möjlighet till fördjupade kontakter med grannländerna i och . Även om utvecklingen där på sina håll går i fel riktning på ett allvarligt sätt måste vi uthålligt göra vad vi kan för att hjälpa dessa länder till demokrati och rättsstat och det välstånd som marknadsekonomiska reformer och tillgång till den europeiska marknaden skulle kunna medföra. Det finns som sagt en bred svensk enighet om värdet av öppenhet och frihandel samt om transparens, demokrati, lokalt självbestämmande och värnandet av marknadsekonomin. Jag vill rikta ett tack till övriga partier för att vi har en konstruktiv och intensiv debatt. Det stärker demokratin, och det stärker . Det gör våra argument vassare och bättre när vi ska försöka övertyga andra. Därför är det viktigt att vi slutar måla ut relevant EU-debatt som ett utslag av EU-skepsis. Kritik och ifrågasättande är inte bara naturligt utan också välkommet och viktigt. Vänner är ofta de bästa och viktigaste kritikerna. Flera nationella parlament borde engagera sig. Goda exempel från och andra länder borde spridas till andra. Det är en av de fem principer som tog upp i sitt anförande om hur han ser på britternas framtida förhållande till EU. Det är viktigt och välkommet att den debatten kommer, men vi får också vara försiktiga, så att vi inte i ivern att debattera EU:s institutioner backar från att lägga energi på att debattera de avgörande reformer som måste ske. har rätt i sin första princip: EU behöver mer av inre marknad. Men den marknaden måste också vara fri och konkurrenskraftig. Här finns enorma nationella skillnader i , framför allt vad gäller graden av ekonomisk frihet. EU:s friaste ekonomi finns i . kommer i en rankning som amerikanska gjort på nionde plats, en plats före . EU:s minst fria ekonomi har , som kommer på 117:e plats, mellan och och passerat av . Om man väger samman länderna kommer EU-27 på 42:a plats, efter till exempel och , men strax före . 15 länder kommer först på 47:e plats, strax före . , med en av största och viktigaste ekonomier, kommer på 62:a plats när man bedömer ekonomisk frihet, med samma poäng och plats som . Det här är problem som vi aldrig kan lösa i . Men vi kan inspirera och lära av varandra. Det kan handla om frågor som äganderätt, frihet från korruption, näringsfrihet, frihandel, öppenhet för investeringar och så vidare. Om vi alla bara lärde av det bästa landet i varje kategori i en sådan här jämförelse och tog efter deras regelverk på varje område skulle komma på andra plats. Vi skulle vara bland världens friaste ekonomier, och det tror jag vore ett väsentligt bidrag till att lösa och möta den kris vi nu har och också få ned den höga arbetslöshet som präglar och plågar vår kontinent. Här ligger utmaningen, men också möjligheten. Det är dock viktigt att komma ihåg att inte alla samhällsproblem kan eller bör lösas av politiska beslut och regleringar. Det gäller i , och det gäller i . Bara för att ett och samma problem finns på många håll i innebär det inte att vi ska lösa dem i . Det måste finnas ett tydligt mervärde i att vi löser problemen tillsammans. I dessa frågor är vi hyggligt överens i , men ofta oense med både kommissionen och . Ett särskilt problem är att svenska partier ibland har olika uppfattning när det kommer till dessa frågor beroende på om de sitter i riksdag eller i . Det gäller inte minst den fleråriga budgeten, som ska förhandlas och förhoppningsvis även beslutas. Här har vi i likartade prioriteringar. Vi vill ha en restriktiv budget, hålla efter avgift, reformera och dra ned kraftigt på jordbruksstöd och regionalpolitik och till och med avveckla jordbruksstödet om vi kan. I stället vill vi försöka satsa på tillväxtfrämjande forskning och infrastruktur. Tyvärr är vi alltför ofta ensamma om detta. Därför är det viktigt att vi engagerar oss i diskussioner och debatter på europeisk nivå och inte lämnar åt kommissionen och att ensamma sätta agendan. Här kan rådet vara en tydlig och viktig motvikt. Det är därför noterbart att det i kommissionens långsiktiga vision, som målas upp i arbetsprogrammet, finns flera punkter som redan har fått tummen ned av EU:s stats- och regeringschefer. Kommissionen visar i sitt arbetsprogram att de anser att lösningen på problem är mer . Men de flesta av de problem har brottats med har skapats i ländernas huvudstäder och kan bara lösas i medlemsländernas regeringar och parlament. Det kräver verklig förändring i form av tuffa, ibland rent av smärtsamma, prioriteringar av utgifter och kostnader, men också en tillväxtstrategi som vågar utmana privilegier, monopol, byråkrati och överregleringar och som åter kan skapa förtroende och framtidstro i ekonomin. Här har mycket att bidra med, och här har vi i riksdag mycket att debattera och diskutera. Klarar vi detta kan vi komma stärkta ur krisen. Men huvudansvaret för att lösa detta måste ligga på de nationella parlamenten. Vi kan då gemensamt ta steg som gör ekonomi öppnare och friare. I detta ska vara en stark och engagerad röst. Det hoppas jag att vi kan fortsätta att debattera här . 29 (MP) replik: Jag börjar med att yrka bifall till reservation 1, eftersom jag glömde bort det i mitt tidigare inlägg. Jag skulle vilja återkomma till något som tog upp här tidigare: den spanska ekonomin och hur det gick med den. diskuterade vi i ekonomin under den då nya finanskris som kommit. Jag ställde en fråga till om den spanska ekonomin. Han menade på att det inte var en ekonomi som vi behövde oroa oss för då. Det tog jag naturligtvis till mig. Det var bra för min del, eftersom jag har halva familjen där nere. Sedan har det gått som det har gått. Men ville alla efterlikna den spanska ekonomin. Den hade den högsta tillväxten i etcetera. Alla framhöll den spanska ekonomin. tog även upp att vi har en relativt likartad ekonomi i , med stor utlåning till hushållen. Det var ett av de stora problemen i också. När man då tittar på vad EU gör för att komma till rätta med den ekonomiska krisen handlar det oerhört mycket om åtstramningar. Om jag förstått saken rätt är det också en modell som den står bakom; det ska vara mycket åtstramning. Men era partikolleger nere i , som är mycket mer höger än ni och som också är i regeringsställning, talar nu mycket mer om stimulanspolitik. Vad ser du som den framtida möjligheten för , mer av åtstramning eller mer av stimulans? Jag ställer frågan med tanke på de sociala effekter som åtstramningspolitiken har lett till i många av länderna. 30 (M) replik: Jag tackar för att hon påminde mig om att även jag ska yrka bifall. Jag yrkar alltså bifall till förslaget i utrikesutskottets utlåtande. Jag tycker att jag var tydlig i mitt anförande om att jag verkligen vill se tillväxtreformer och satsningar. De satsningarna handlar i väldigt stor utsträckning om att möjliggöra för människor att förverkliga företagsidéer, handla och investera. Då handlar det om att ge tillgång till en marknad som är öppen och som ger den frihet som krävs för att få till stånd en riktig tillväxt. I den spanska ekonomins fall skulle jag säga att en stor del av problemet handlade om att man hade inte bara stor belåning utan också en oerhört stark och viktig byggsektor som fullkomligt dominerade ekonomin. Tyvärr kan man väl inte säga att vi har alldeles för mycket bostadsbyggande i och att det skulle vara en fara för landet. Tvärtom skulle jag säga att vi har för svårt att bygga bostäder och för strama regelverk vad gäller att få till stånd den tillväxt som bostadsbyggande och annat byggande, men också till exempel vägar, kan innebära. Där har och regeringen rätt olika uppfattningar. Jag ser fram emot en fortsatt debatt om det. Men om vi på allvar vill att och andra länder i ska se en framtid tror jag att vi behöver se mer av en gemensam inre marknad som tar itu med problem som finns i den spanska men även i den svenska ekonomin och handlar om hur fritt människor får investera, handla, bygga sina företag och anställa. Det tror jag är en utmaning som vi har att möta i , även i . 31 (MP) replik: Det som säger om byggsektorn stämmer. Den har varit oerhört stor i , och väldigt många andra branscher har varit beroende av byggsektorn. Men att komma till rätta med den spanska ekonomin låter sig inte göra genom att man återupprättar denna byggsektor. måste man hitta andra modeller. Men i har man inte riktigt sett att det finns andra modeller. Vi försöker driva linjen med den gröna omställningen. När vi nu har en så djup ekonomisk kris i borde vi kunna använda den till att göra någonting vettigt och se till att den tillväxt som du talar om och som jag kanske kallar något annat, till exempel utveckling, tillkommer i en sektor där vi har en ömsesidig nytta av den, så att vi också kan minska våra utsläpp. Det blir lite svårt i ett land där regeringschefen anser att klimatpåverkan inte finns. Där har vi också en grannlaga uppgift: att försöka övertyga honom och hans inre gäng om att detta är ett problem. Tillväxt kan nås på olika sätt. Vilken är din väg, åtstramning eller stimulanser? Vad är det du tror på? Är det bra med stimulanser som går i riktning mot en grön omställning? Vilken form av stimulanser skulle du vilja se? Eller är det bara fortsatta åtstramningar som gäller? Det är den vägen som många av länderna har mötts av. Det sker lite uppluckring , men det är ändå kvar i tankarna. 32 (M) replik: Jag vill inledningsvis tillbakavisa den ensidiga bilden av att vi har oerhört kraftiga åtstramningar överallt i . Det stämmer inte. Vi har fortfarande länder som har stora underskott och som därmed stimulerar. Vi har en penningpolitik som är väldigt expansiv som också stimulerar till tillväxt. Det grundläggande är inte en fråga om åtstramning eller stimulanser utan att skapa goda förutsättningar för tillväxt, företagande, arbete och investeringar. Där pekade jag på några saker vi vill se. Vi vill se en långtidsbudget i som går från jordbruksstöd och ineffektiv regionalpolitik till förmån för till exempel investeringar i forskning och infrastruktur men också energi och gärna grön energi. Vi vill också se den stimulans som det skulle innebära att släppa loss människors kreativa frihet att själva få utforma ett företag eller en idé, möta en kund på en marknad och skapa sysselsättning. Det är bara på det sättet som vi kommer vidare. Vi måste ge möjlighet för människor att skapa värde för andra. Ofta är det så att politik och andra typer av regleringar och hinder står i vägen. Vi talade här innan i debatten om att vi har en avreglerad eller oreglerad finansmarknad. Det är heller inte riktigt sant. Vi har tusentals sidor av regleringar som har reglerat banker. Vi har tusentals sidor av regleringar som reglerar företag. Ofta är de regleringarna dåliga. De kan vara fel. De är för luddiga eller för skarpa. Där behöver vi ha en viktig och intensiv debatt om hur vi skapar större möjligheter för medborgare att växa och att utvecklas. Det gör vi genom att värna den ekonomiska friheten och också med reformer som stöder tillväxt. Vi kan inte bara hamna i en debatt om åtstramningar och stimulanser, utan det handlar om möjligheter. 33 (FP): Genom EU-initiativ och rätta prioriteringar kan tillväxt och sysselsättning skapas. På så sätt kan stegvis närma sig den långsiktiga visionen. Genom att vidta rätta åtgärder kan vi uppnå målet om en hållbar tillväxt. Därför är det viktigt och nödvändigt att ta itu med den ekonomiska krisen. Det är i grunden fråga om långsiktiga utmaningar som kräver samordnade insatser från alla samhällssektorer. EU:s ekonomi måste präglas av hög innovationsnivå parallellt med en hög kompetensnivå. För att uppnå målet måste företagsklimatet på den inre marknaden förändras. Det krävs en inre marknad och en industripolitik som främjar konkurrenskraften. Det krävs åtgärder som stimulerar tillväxten och skapar arbetstillfällen inom EU. Det är bra att kommissionen kommer att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att genomföra de nya reglerna för energimärkning samt energieffektiviseringsdirektivet. Det är bra att kommissionen planerar förslag om enhetliga momsdeklarationer, elektronisk fakturering vid offentlig upphandling och uppdatering av regler för varuhandel. En ökad produktivitet, effektivitet och innovation och en snabbare övergång till en digital ekonomi gynnar alla sektorer. En ökad fattigdom, social utslagning och en hög arbetslöshet, särskilt bland ungdomar, hotar EU. Det är rätt att EU är engagerat vad gäller rättsprinciper, demokratiska värderingar, jämlikhet och mänskliga rättigheter. Det ligger också i EU:s intresse att bygga partnerskap med tredjeländer och finna lösningar på våra gemensamma problem. Det bidrar till tillväxt, stabilitet och demokrati. Det är hjälpen för att bekämpa fattigdomen, och det är vägen för en varaktig fred. anser att kommissionens arbetsprogram är ett viktigt dokument som dels bidrar till öppenhet, dels ligger i linje med svenska prioriteringar. Det underlättar också medlemsstaternas möjligheter att planera EU-arbetet. Det är viktigt att värna om ett öppet på alla samarbetsområden, som fri handel och integration. Det ligger i intresse att står stabilt. Det ska vara en stark röst för fred och frihet. Ett fortsatt öppet med ökad handel och rörlighet över gränserna är bra för tillväxt, sysselsättning och fred. Jag yrkar därmed bifall till utskottets förslag i betänkandet. 34 (KD): Vi ser ännu ingen ljusning på EU:s djupa ekonomiska kris. Då vi debatterade kommissionens arbetsprogram för sade jag att EU står inför sin största prövning . Det är en verklighetsbeskrivning som tyvärr är giltig än . Vägen mot återhämtning och tillit kommer inte att bli enkel. Den kommer att pröva de europeiska folkens smärtgränser och tålmodighet. Inte minst kommer den att pröva vår solidaritet med varandra. För oss kristdemokrater är det just sådana prövningar som den Europeiska unionen är byggd för att hantera. Det handlar om ett gemensamt ansvarstagande för det gemensamma bästa. EU är ett fredsprojekt byggt på tanken att hållbar säkerhet och fred bäst skapas genom samarbete. Det är ett samarbete som förutsätter ett gemensamt ansvarstagande i både ljusa och mörka tider. Dagens kris påverkar hela Europeiska unionen och kräver därför hela EU:s hjälp. har som medlemsstat ett självklart ansvar i dessa ansträngningar. Det är inte förutsättningslöst och inte till stöd för ökad EU-centralisering men väl inom ramen för de förpliktelser som vårt medlemskap medför. Vi kristdemokrater ser Europasamarbetet som givet. Samarbete mellan unionens länder är absolut nödvändigt för att öka den europeiska konkurrenskraften, möta det globala klimathotet och bekämpa världsfattigdomen. Lika självklart måste det vara var gränserna för unionens beslutsmandat går. EU ska inte ägna sig åt lagstiftning och detaljstyrning på områden där unionen saknar mandat. Subsidiaritetsprincipen, att beslut ska fattas nära de människor som besluten berör, måste fortsätta att vägleda inriktningen på och riktningen för vårt EU-samarbete. EU är världens största inre marknad. Ett litet, innovationsintensivt och exportberoende land som växer och frodas bäst av att vara en del av en gemensam inre marknad. Det är viktigt att vi nu tillsammans med övriga medlemsstater arbetar för att minimera krisens skadeverkningar och skapar en tillväxttakt, en arbetsmarknad och ett välmående som gör att unionens och därmed globala konkurrenskraft inte går förlorad. Jag vill säga detta till , men de verkar ha lämnat lokalen: Protektionism och nationalism löser inga kriser. Även om inte är med i eurosamarbetet ska vi visa oss solidariska med , och andra svårt sargade folk. Detta innebär inte att eller EU:s stöd till de hårdast drabbade ska vara villkorslöst. och EU:s stödinsatser måste därför fortsätta att vara kopplade till tydliga villkor så att stödinsatserna blir effektiva. Förutom riktade stödinsatser till utsatta medlemsstater krävs också en förbättrad finansiell tillsyn för att komma till rätta med dagens kris och förhindra framtida kriser. delar dock till fullo regeringens uppfattning om att ett svenskt deltagande i den första byggstenen av den tilltänkta bankunionen, tillsynsmekanismen, förutsätter likvärdigt inflytande i för såväl euroländer som icke-euroländer. Så som förslaget ligger är vi kristdemokrater också skeptiska till kommissionens förslag om vidgade befogenheter för ECB gällande tillsynen av kreditinstitut. Ett verkligt hållbart EU förutsätter att medborgarnas säkerhet och trygghet kan garanteras som deras rörlighet inte inskränks. För oss kristdemokrater innebär detta gemensamma krafttag mot organiserad brottslighet, mot människohandel och mot terrorism dock inte på bekostnad av fri rörlighet och grundläggande fri- och rättigheter. Ett säkrare EU där den fria rörligheten garanteras kräver ett visst utökat kriminalpolitiskt samarbete. ställer sig dock mycket tveksamma till förslaget om upprättandet av en gemensam åklagarmyndighet, då detta är svårt att rättfärdiga utifrån subsidiaritetsprincipen. Det är dessutom en fråga för medlemsstaterna. Vi är av samma skäl mycket skeptiska till den vittgående harmonisering av straffrätten som kommissionen föreslår. Protektionism är inte, och har heller aldrig varit, lösningen på ekonomiska kriser. Lika lite som har att vinna på att säga att , och övriga krisstater får klara sig bäst de vill har Europeiska unionen att vinna på att isolera sig globalt. Ju fler länder som gynnas av utvecklingssamarbete och handelsutbyte med Europeiska unionen, desto mer konkurrenskraftiga blir dessa länder. Ju bättre det går för världen, desto bättre går det för Europeiska unionen och . EU är byggt på demokratins, de mänskliga fri- och rättigheternas och solidaritetens grundvalar och ska fortsätta vara den starkaste globala rösten för grundläggande fri- och rättigheter och demokratisk utveckling. vill se en mer konkurrenskraftig, öppnare, mer utvidgad och globalt tongivande europeisk union. Vi vill inte att EU lägger sig i frågor som unionen inte ska besluta om. Vad vi vill ha är en europeisk union där roll är lika självklar som stark och ett EU där solidariteten mellan medlemsstaterna och omvärlden stärks en union byggd på solidaritet och subsidiaritet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandet. 35 Statsrådet (FP): är inte en grönsaksaffär utan ett politiskt uppdrag. Så sade den tyske judiske fackföreningsmannen , som flydde från till under men som sedan återvände efter kriget som engagerad socialdemokrat och var med om att bygga upp det europeiska samarbetet från grunden. är ingen à la carte-meny. EU är inget löst nätverk. EU är en union som binds samman av värderingar och fördrag genom demokrati, mänskliga rättigheter, marknadsekonomi och handel. Alla i denna kammare vet att EU står inför stora utmaningar. Vi har haft en seglivad skuldkris, och vi har banker som har slut på pengar. Arbetslösheten, inte minst bland ungdomar, är rekordhög i alltför många länder. EU har i första hand ägnat sig åt första hjälpen genom snabba lösningar för att möta marknadens krav. Men vi måste också våga lyfta blicken för mer långsiktiga visioner, där EU:s rötter i frihandel, bejakad globalisering, fördjupad inre marknad och tydligare respekt för grundläggande mänskliga fri- och rättigheter lyfts fram. Man kan sorgligt nog konstatera att populistiska, främlingsfientliga och rasistiska partier har slagit rot både i nationella parlament och i . Dessa populistpartier påverkar både debattklimatet och politiken. De har enkla svar på svåra frågor. Men det finns inga enkla svar eller snabba lösningar på de utmaningar som EU står inför. uppmärksammade vi alla, denna kammare, regeringen och nästan ett 50-tal länder världen över 100-årsdag. Jag har själv invigt mig finns inget annat val i städer som exempelvis och . Det citat som har gett namn åt utställningen manar till eftertanke att visa civilkurage eller att se bort. Vi kan sorgligt nog konstatera att bara efter heroiska insatser för att rädda judar ställer sig i samma stad en ledamot från Jobbik upp i det ungerska parlamentet och begär att en lista sammanställs en lista med namnen på alla ungerska politiker och statstjänstemän av judisk börd. Att dessa kan utgöra ett hot mot nationens säkerhet. Detta sker mitt i . Det är en skam. Vi kan även välja att se vad som händer i vissa medlemsstater och konfrontera dem gemensamt, eller så kan vi välja vi att se bort och tiga. Därför måste vi vara ärliga och tydliga och inte kompromissa med dessa europeiska grundläggande värderingar. Redan vid denna debatt och vid åtskilliga rådsmöten i och på andra ställen har jag påpekat den oroande politiska utvecklingen i alltför många medlemsstater. Dessvärre fortsätter utvecklingen i alldeles fel riktning. ser vi hur romer förtrycks. Vi ser hur Prideparader stoppas, och vi ser hur minoriteter upplever rädsla, inte minst i Öst- och . Det kan handla om grupper som flyktingar, muslimer, judar och hbt-personer. mer än någonsin behöver vi en värdegrund i unionen en värderingsstyrd union som värnar, vurmar för och vårdar de grundläggande byggstenar som en gång byggde det europeiska projektet. Här har alla medlemsstater en skyldighet att följa fördragen. Ändå tillåts medlemsstater att bryta mot stadgan om de grundläggande rättigheterna en del av Lissabonfördraget och kompromissa med rättsstatens principer. Regeringen har därför nu tagit ytterligare initiativ och arbetar aktivt för att , som är fördragets väktare, ska granska respekten för mänskliga rättigheter inom medlemsländerna. Detta lovade för övrigt kommissionen att göra i ett meddelande . Vi har kontrollinstrument för att EU-medlemmar inte ska missköta sina statsfinanser. Det är bra. Men för regeringen och alla oss som tror på Europatanken är det en självklarhet att även mänskliga rättigheterna tydligare måste kunna försvaras inom EU-samarbetet. är tanken att vi ska debattera kommissionens arbetsprogram för perioden fram till nästa europeiska val 2014. Mycket av innehållet är bra. Annat är mindre bra, vill jag tillstå. Jag kommer inte att gå igenom alla förslag. Många av dem är dock viktiga verktyg och förutsättningar i arbetet med att få EU på fötter igen. Som kommissionen nämner måste fokus läggas på att genomföra lagstiftning som EU redan har beslutat om. Trovärdighet skapas gentemot folket genom att vi genomför beslut som vi har fattat i stället för att vi låter dem växa på hög. Vi måste inse att världen utanför EU utvecklas även om stannar upp . står EU för ungefär en fjärdedel av världsekonomin. 2030 beräknas andelen ha minskat till ungefär en åttondel. länder hänger inte med. står inför ett vägskäl. Jag kan bara konstatera att i länder som , och produceras fler bilar än i och tillsammans. Här måste vi skapa tillväxt och nya jobb. Vi måste införa bättre möjligheter till utbildning för att göra EU globalt konkurrenskraftigt igen. EU har ett ansvar för att ge förutsättningar och ramar för detta. Varje medlemsstat måste fortsätta att ta sitt ansvar och enträget fortsätta att göra strukturreformer på hemmaplan. Det kan handla om att lyfta frågor som höjd pensionsålder. Det handlar om att reformera skattesystem och att dra in skatt över huvud taget. Det handlar om att satsa på utbildning och forskning och att skapa förutsättningar för tillväxt och nya jobb. I arbetsprogrammet uppmanar kommissionen medlemsstaterna att ta krafttag mot ungdomsarbetslösheten. Det är bra. Bland annat föreslår man att det ska inrättas nationella ungdomsgarantier liknande den som regeringen har genomfört här i . Det är också viktigt att betona att sysselsättningspolitiken är en nationell fråga.