prot · H009101 · 2013-05-02 00:00:00 — Min fråga är vad regeringen avser att göra för att se till att fler kommuner tar ett större ansvar för att de grupper som kanske är röstsvagast också får tillgång till en valfrihet som gör att man kan stärka den enskildes vård och utveckling. 36 Statsrådet (KD): Jag tackar för frågan. Det är en angelägen fråga som tas upp, för vi vet att människor vill ha möjligheten att välja. LSS var den första reformen som verkligen satte möjligheten att välja på kartan, och i denna frihetsreform låg en stor frihetsgrad att kunna välja vem som ger mig min dagliga assistans. När det gäller äldreomsorgen kan jag se att siffrorna pekar mot att av de äldre vill ha möjligheten att välja. Sedan är det inte alla som gör ett aktivt val, men eftersom vi vet att det här är medborgarnas utgångspunkt strävar vi också efter att kommuner och landsting ska ta det ansvaret och tillåta val i så stor utsträckning som möjligt. Det är därför vi har tillsatt en utredning, för att titta på om det är lämpligt med ett obligatorium för kommuner och landsting. En utredare ska konsekvensanalysera och återkomma med förslag . 37 (C): Jag tackar ministern för svaret. Jag kan för egen del säga att jag är positiv till att LOV ska vara ett obligatorium, för jag anser att politiker inte ska kunna sätta sig över enskilda människors möjlighet att göra ett val av vårdinrättning. Jag hoppas också att ministern kan ta med sig det i arbetet som ska göras framöver med att se till att stärka framför allt de grupper som är röstsvagast. De äldre är ganska många. De är välorganiserade, och de har full kapacitet att göra sina röster hörda. Många inom psykiatrin och LSS-omsorgen har dock inte riktigt förmågan att göra sig hörda, och de riskerar att hamna i bakvattnet. Jag tror att det är viktigt att vi alla hjälps åt för att se till att det blir en valfrihetsreform som omfattar de grupperna och som gör att varje människa, oavsett vilka förutsättningar man är född med eller har förvärvat genom sitt vuxna liv, har möjlighet att få så stor utvecklingspotential som möjligt. 38 Statsrådet (KD): Utgångspunkten i LOV är möjligheten att bestämma själv över sitt eget liv och sin egen vardag. Min utgångspunkt är att flytta makt från oss som är politiker till medborgarna själva i så stor utsträckning det bara går. Jag vill verkligen understryka det är inne på, nämligen att när det gäller de grupper som har de minsta röststyrkorna de som inte alltid har tillgång till megafonerna eller högtalarna har vi som politiker extra stor anledning att se till att deras rättigheter är starka. Jag tackar så mycket för frågan. Vi arbetar i den riktningen. Hälso- och sjukvård till papperslösa 39 (SD): Min fråga går till socialminister . beslutade regeringen att tillsätta en utredning för att bland annat återkomma med ett förslag på hur hälso- och sjukvård ska kunna ges till så kallade papperslösa. Utgångspunkten har varit att erbjuda svensk välfärd till personer som befinner sig i landet utan tillstånd och som i vissa fall håller sig undan verkställandet av ett avvisningsbeslut. I och med överenskommelsen regeringen gjorde med blir förslaget nu verklighet, och från kommer att erbjuda tandvård, sjukvård och läkemedel till personer som bryter mot svensk lagstiftning till betydligt bättre villkor än till vanliga medborgare. Min fråga är hur socialministern kan motivera att erbjuda kraftigt subventionerad vård till tillståndslösa som många svenska medborgare avstår från vård av ekonomiska skäl. 40 Socialminister (KD): Låt mig först invända mot den beskrivning gör när han säger att väldigt många svenskar avstår från vård för att de inte har råd. Så är inte läget. Det vet vi ganska bra genom undersökningar. Vi har den ordningen i att vi har en vård vi bekostar gemensamt genom våra skatter, och vård ges efter behov inte efter plånbokens tjocklek. Regeringen har kommit fram till, och nått en överenskommelse med om, en ordning som innebär att människor som finns i vårt land och inte har sina papper i ordning får vård som inte kan anstå. Detta gäller vuxna personer; när det gäller barn får de vård på samma villkor som andra barn. Det handlar om att sjukvården inte ska vara en ny myndighet som prövar människors rättigheter, utan de har att bota, lindra och trösta det som är sjukvårdens uppgifter. Jag är oerhört stolt över den insats vi gör, alltså att vi kommer att ha en lagstiftning som gör att alla människor som finns i vårt land har rätt och möjlighet till vård som är livsnödvändig. 41 (SD): Jag tackar för svaret. Enligt avstod 490 000 svenskar från tandvård , och 77 000 svenskar avstod från medicinering . Det var 48 000 svenskar som avstod från sjukvård . Om man gör en liten kalkyl på vad en pensionär kan tänkas lägga på sjukvård landar vi på totalt . Samma kostnad för en tillståndslös i samma ålder skulle ligga på . Min följdfråga är: Hur kan socialministern motivera att tillståndslösa enligt dessa siffror faktiskt får betydligt bättre villkor än exempelvis pensionärer, som har varit med och finansierat den välfärd vi har och varit med och byggt upp landet? 42 Socialminister (KD): Jag tycker att den här frågan är väldigt avslöjande. Det här ställer frågan på sin spets om vi har ett ansvar för våra medmänniskor eller inte. Vi ska veta att i genomsnitt betalar varje svensk via skattsedeln till sjukvården. Det innebär 3:50 för dig och mig, , för den grupp som vi nu talar om. Jag tycker att det är en liten kostnad. För det får vi enhetliga regler, och alla människor som finns i vårt land säkerställs vård som inte kan anstå. Det vore inte humant i ett samhälle av art att människor lämnades att dö därför att vi inte skulle erbjuda hälso- och sjukvård. Jag tycker att det är oerhört avslöjande att den här frågan över huvud taget ställs. 43 (FP): Jag skulle vilja ställa en fråga till jämställdhetsminister . Det handlar om jämställdhetsintegrering. Jag vet att ministern skulle kunna berätta en del om det. Det är många människor som inte är så insatta i frågan. Jämställdhetsfrågorna är inte bara kvinnofrågor utan inbegriper också männen. Skulle ministern kunna berätta lite hur det ser ut i och hur man arbetar med just killars, pojkars, problem ? 44 Statsrådet (FP): Tack, , för en väldigt intressant och viktig fråga som jag, som ledamöterna i kammaren säkert förstår, gärna skulle vilja föreläsa länge om. Jag är som ni vet rätt ny som statsråd och nygammal i politiken. hette det mainstreaming, och heter det jämställdhetsintegrering. Det är att använda jämställdhetsglasögon i allting i en verksamhet. Det som den här regeringen har satsat allra mest på är en kvarts miljard till kommuner och landsting, något som kallas HÅJ, hållbar jämställdhet. Där har man från i söder till i norr tittat på hur vi på bästa sätt för medborgarna jobbar med jämställdhet. Jag ska återkomma med några konkreta exempel i nästa inlägg. 45 (FP): Det jag undrar över är: Hur ska man kunna få med alla kommuner i ? Som det nu är det bara ett åttiotal kommuner. Men ministern får gärna utveckla hur man arbetar med pojkarna. 46 Statsrådet (FP): En av dessa 80 kommuner är . I bekymrar man sig över det som många av oss bekymrar sig för: Varför kommer pojkar alltmer efter i skolan? För de här HÅJ-pengarna har man tittat på sin verksamhet, jobbat med lärarna i klassrummet och hittat ett antal nya sätt att jobba på som gett påtagliga resultat i att pojkarna har fått högre betyg. Det här är bara ett exempel. De här 80 kommunerna träffas på högnivåmöten. Då träffas kommundirektörer och vice kommundirektörer och berättar hur man jobbar med jämställdhet med allt från snöröjning till starroperationer. När jag var med för en månad sedan var det för mig första gången som jag var på ett jämställdhetsmöte med 80 personer där över hälften var män. För mig var det i all sin enkelhet ett bevis för att den här regeringen med sin HÅJ-satsning har gjort lite mer jämställt. 47 (KD): Jag har en fråga till barn- och äldreminister . Vi vet att ministern har ett starkt engagemang för barns och ungas uppväxtvillkor. kom med årets tillsynsrapport när det gäller HVB-hem, alltså hem för vård eller boende. Då och då upptäcks missförhållanden i vården av barn och unga på HVB-hemmen. Jag vill därför fråga ansvariga ministern vad hon anser om den kritik som i sin tillsynsrapport uttryckte mot HVB-verksamheten. 48 Statsrådet (KD): Låt mig först säga att jag är väldigt nöjd med att vi har skrivit in för tillsynsmyndigheten en frekvenstillsyn av HVB. Vi har skrivit att varje HVB-hem i vårt land ska ha minst två besök , ett som är anmält i förväg och ett som är oanmält. kunde det gå åratal utan att HVB-hem fick ett enda besök. Det här är centralt och viktigt, och man ska alltid tala med barnen. har man fullgjort det här uppdraget. I den senaste rapporten kan jag se att man har gjort 1 300 besök och talat med 3 500 barn. Tillsynen har till syfte att leta brister, men man skriver ibland också om det som är positivt. Jag ska strax återkomma till bristerna. Det som gladde mig mycket i den här tillsynsrapporten var att man i de 3 500 intervjuerna med barn tydligt kunde se att nästan alla barn uppger att de trivs, att de har det bra, att de tycker att tillvaron är meningsfull. Det var så positivt att det var överraskande för mig. Jag ska återkomma till bristerna i nästa inlägg. 49 (KD): Tack för svaret! Jag vill ta upp en dimension i detta. Ett missförhållande som har kritiserats är att barn med placering i ett HVB-hem inte får en tillfredsställande skolgång. Då vill jag fråga ministern: i tillsynsrapporten enligt ministerns mening någon positiv utveckling på det området? 50 Statsrådet (KD): Just skolgången vet vi är en stark skyddsfaktor för barn som har tuffa omständigheter, så det är jätteviktigt att den fungerar. Här har det funnits brister, och det finns fortsatt brister kvar. Svårast är det för de ensamkommande flyktingbarnen, som ju bor i HVB-hem, att få en bra skolgång. Här påtalas betydelsen av samordning mellan HVB-hem och skolan. Det är helt utslagsgivande för den enskilde om man ska få en bra skolgång. Vi har låtit tillsammans med ta fram en vägledning för hur man kan jobba med de här frågorna. Vi har uppdragit åt Sis och Specialpedagogiska skolmyndigheten att ta fram en modell för hur man arbetar för att få en bra sammanhängande skolgång, som vi vet kan ge en helt annan inriktning på vuxenlivet. De brister som påtalas handlar om kompetensfrågor och bemanning i HVB-hem. Där har vi nya föreskrifter på gång från , vilket jag hoppas ska kunna rendera ett bättre resultat. Knappt vart femte HVB-hem får kritik. Utförsäkrades behov av försörjningsstöd 51 (S): Min fråga går till . Inspektionen för socialförsäkringar har uppmärksammat att många av dem som har blivit utförsäkrade från sjukförsäkringen får socialbidrag, försörjningsstöd, i stället för sjukpenning. Jag tänkte fråga statsrådet om statsrådet är nöjd med den utvecklingen och om statsrådet anser att det är en bra reform som gör att de sjuka i stället för sjukpenning får socialbidrag. 52 Statsrådet (M): Inspektionen har på vårt uppdrag undersökt hur arbetsinkomster ser ut för människor som har lämnat sjukförsäkringen. Jag tror att det gällde hela 2010. Man pekar på några saker som vi känner till och några som är nya. Man bekräftar framför allt den viktiga utvecklingen att de som lämnade 2010 i ökad utsträckning har högre arbetsinkomster efteråt än före. En av tio har lägre arbetsinkomster. Tre av tio har högre arbetsinkomster. Det är väldigt många totalt sett som arbetar mer efteråt . Det finns också människor som har försörjningsstöd efteråt. Den viktigaste gruppen var den som identifierades tidigt, de så kallade nollklassade, alltså människor utan försäkrad inkomst som aldrig har kvalificerat sig in i sjukpenningförsäkringen över huvud taget. 53 (S): Jag tror inte statsrådet hörde mina frågor; jag kanske ska upprepa dem. Tycker statsrådet att det är en bra reform som gör att sjuka går från sjukpenning till att få socialbidrag? Det som redovisas av Inspektionen för socialförsäkringar är att väldigt många har fått gå över till försörjningsstöd. Kommunerna har fått ta hand om försörjningsstödet, för det är de som betalar ut det. En ganska stor grupp kvinnor, man vet att det är kvinnor, har ingen försörjning alls utan lever förmodligen på en närstående, oftast en man. Det här är en del av regeringens politik. Nyss hörde vi om jämställdhetsintegrering. Det verkar som att regeringen har missat att titta på vad regeringens politik får för utslag i genusfrågor. Min fråga återstår: Är regeringen nöjd med att fler kvinnor får socialbidrag i stället för sjukpenning? 54 Statsrådet (M): Det är en mycket liten grupp som lämnar sjukförsäkringen för att gå till försörjningsstöd eller socialbidrag. Tidigare undersökningar visar att av dem som lämnar sjukförsäkringen behöver försörjningsstöd. visade SKL:s studier att av våra samlade försörjningsstödskostnader härrör från människor som har lämnat sjukförsäkringen. Självklart är det inte bra om människor behöver leva på försörjningsstöd. tycker jag att Socialdemokraternas närmast kampanjartade försök att visa att försörjningsstöd alltid är fel är ett brutalt brott mot den tradition vi har i . Normalt sett har vi försäkringar som man kommer in i genom arbete. Om man av olika skäl inte kan vara försäkrad, aldrig har jobbat till exempel, har vi försörjningsstöd för att garantera att ingen ska stå helt utan skydd. Om Socialdemokraterna har en annan idé om svensk välfärd än att försäkring får man genom arbete och att de som inte har det får försörjningsstöd, vore det intressant att få den redovisad för riksdag. 55 (S): Min fråga går till . Jämställdheten trampar vatten och kvinnor förlorar 3,6 miljoner under sitt arbetsliv på grund av att kvinnor diskrimineras under sitt arbetsliv. Visstidsanställningar, delade turer och ofrivilliga deltider är några av de saker som gör att kvinnor inte får en lön som de kan leva på. Kvinnodominerade yrken värderas inte lika högt som mansdominerade yrken, trots att det ofta ställs väldigt höga krav på utbildning. Regeringen har inte lagt fram några förslag som motverkar det här. Snarare tvärtom har finansministern uttryckt att löneläget är för högt för just de som jobbar inom vård, skola och omsorg, där många kvinnor finns. Vilka konkreta förslag avser jämställdhetsministern att lägga fram så att nästa generation kvinnor inte ska förlora under sitt arbetsliv? 56 Statsrådet (FP): Tack, , för frågan som är min absoluta hjärtefråga och som jag gärna talar om. Den här regeringen har inte gjort någonting, säger . Den här regeringen har tillsatt en delegation för jämställdhet i arbetslivet. Den driver verkligen en stark opinionsbildning och har sett till att siffran 3,6 miljoner har fått fötter och förekommer väldigt mycket i politisk retorik. Jag ser tre viktiga områden när det gäller mer jämställda löner. Ett är ett jämställt föräldraskap. Den här regeringen har infört en jämställdhetsbonus för att fortsätta den utveckling som inleddes av en tidigare borgerlig regering , som förstärktes av en socialdemokratisk regering, och där det jämställda föräldraskapet står i fokus. De andra två områdena ber jag att få återkomma till i mitt nästa svar. 57 (S): Jag kan hålla med om att Delegationen för jämställdhet i arbetslivet är väldigt bra. De gör ett jättebra jobb och tar fram mycket fakta, och fakta är bra att ha. Men det är ju konkreta förslag som man måste ha om man vill få en förändring så att kvinnor inte ska förlora 3,6 miljoner under sitt arbetsliv, och inget av de förslagen har regeringen lagt fram. Jämställdhetsbonusen vet vi inte fungerar. Det blir inte så mycket mer med den. Man har också gjort förändringar när det gäller lönekartläggningar. ska det bara göras . Det ska också vara behövligt att arbetsplatsen har minst 25 anställda. var det minst 10 anställda. Lönekartläggningarna gav resultat, men dessa måste man jobba med . Det kan man inte göra . Det var en konkret sak. Visstidsanställningar, som också drabbar kvinnor, har ni heller inte tagit tag i. visar i en rapport att medelåldern för visstidsanställda är och att det är flest kvinnor. Det är inte ungdomar eller tidigt i arbetslivet, utan det är mitt i arbetslivet som man fortfarande tvingas att ha en visstidsanställning. EU kritiserar oss därför. 58 Statsrådet (FP): Vi jobbar för ett jämställt föräldraskap och en diskrimineringslagstiftning som fungerar. De förändringar som är gjorda ser vi nu över och återkommer i den delen med förslag om det behövs. Och vi har avsatt extra resurser för att ska kunna följa upp de aktiva åtgärderna ordentligt. När det gäller visstidsanställningar tycker vi, som de flesta i den här kammaren, att det är arbetsmarknadens parter som ska bestämma över arbetstiden. Till min glädje har jag sett att SKL, när de nu har slutit avtal med , säger att de ska göra vad de kan får att få bukt med bland annat de delade turerna. Det finns också på den privata sidan ett otillbörligt användande av deltid som norm som jag hoppas att man ska ta tag i. Att vi inte har gjort någonting motsägs av att vi nu inför karriärlöner för lärare, ett av de tydligast underbetalda kvinnoyrkena. Ett antal lärare i hela kommer att få högre löner tack vare regeringens politik. 59 FINN (M): Jag har en fråga till socialförsäkringsminister . Inspektionen för socialförsäkringens rapport har redan varit uppe till diskussion här i kammaren. När jag läser den ser jag lite andra siffror än de som refererade till. Den grupp som passivt satts i långtidssjukskrivning av en socialdemokratisk regering kommer över i arbetslivsintroduktion, och glädjande nog ser jag att hälften av dem faktiskt stannar kvar, fastän de ofta har varit sjukskrivna i ett halvt eller upp till ett helt decennium. Sedan ministern tillträdde efter valet har regeringen gjort ett antal förbättringar i den redan bra sjukförsäkringsreformen. Jag skulle vilja fråga ministern hur han ser på dessa förändringars potential att möta de frågeställningar som lyfts fram i rapporten jag förväntar mig att sådana rapporter kommer senare och om ministern kan ge lite information om det arbetet. 60 Statsrådet (M): Låt mig först säga att jag tror att det alltid kommer att finnas potential till förbättringar. Vi kommer att lära oss saker efter hand, och det är naturligtvis inget nytt vare sig det gäller den här frågan eller den här reformen. Men det finns de som inte vill se att verkligheten förändras och som aldrig har skäl att göra revideringar. Två saker är viktiga att säga. När den identifierade gruppen nollklassade, som man lite slarvigt säger människor utan sjukpenninggrundande inkomst som hade haft den tidsbegränsade formen av förtidspension som var en väldigt dålig reform totalt sett försvann riskerade de att hamna i ett läge med behov av försörjningsstöd. Där finns det nu en speciell form av sjukpenning som undviker den risken. Den finns dock inte med i analysen, för den kom efter den här förändringen. Det andra som jag tycker är viktigt att säga, som också uppmärksammas i rapporten om man läser den noggrant, är att det länge har funnits brister i samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen. Detta beskrivs, tycker jag, väl i rapporten och också de orsaker som låg bakom tidiga insatser. Det är en stor summa pengar som har använts för tidiga gemensamma insatser. 61 FINN (M): Tack så mycket för svaret, statsrådet. Det sistnämnda var väldigt viktigt, just samverkan mellan . Det tror jag är en nyckel för att kunna få individen att mötas av förståelse när man går mellan olika regelverk som ju måste riggas för att ta hand om människor med arbetsoförmåga på grund av sjukdom men också människor som är arbetslösa och står långt ifrån arbetsmarknaden. Glädjande nog ska socialförsäkringsutskottet ha en öppen utfrågning senare under den här månaden just med inriktning på det som heter arbetsförmågeinstrumentet. Ministern kanske har möjlighet att lite förtida kommentera det förslag som har tagits fram just för att och Arbetsförmedlingen ska göra arbetsförmågebedömningar som är mer lika trots sina väldigt olika uppdrag i övrigt. 62 Statsrådet (M): Det här tycker jag är typexempel på brister som vi egentligen har haft under många, och som vi inte har gjort tillräckligt mycket åt, det vill säga svårigheten att på allvar bedöma arbetsförmågan hos en person som är sjukskriven och därefter bedöma arbetsförmågan hos en person som finns i Arbetsförmedlingen. Det har funnits sakliga brister, alltså vad som i genuin mening är en arbetsförmåga, hur man ska ta till vara den arbetsförmåga som finns och ändå ha respekt för den som inte finns. Det där är svåra saker. Det handlar också om hur Arbetsförmedlingen och ska få en gemensam syn på hur arbetsförmågan ska kunna användas. Där tror jag att verktyget som allt oftare kallas för arbetsförmågeutredningar, som är en gemensam process mellan och Arbetsförmedlingen och där individen själv har en stor inverkan genom att beskriva sin egen arbetsförmåga, är ett viktigt och stort steg framåt. Det finns fortsatt utrymme för att tycka olika om detta. Vi kommer inte att sakna den sortens exempel heller . 63 (S): Jag har en fråga till statsrådet . är ett av de länder där vi blir som äldst, och enligt dagens prognoser kommer andelen äldre att öka från till till 2050. Medellivslängden ökar, och vi blir fler individer. Vi vet att det finns behov av personal i vård- och omsorgsyrkena, inte minst i storstadsregionerna. Enligt en prognos från här i kommer antalet invånare i länet som är att öka till 2030. har intresset för gymnasieskolans vård- och omsorgsutbildningar sjunkit dramatiskt, , och det är betydligt färre ungdomar som fullgör de här programmen här i . Min fråga är därför till statsrådet: Vad avser regeringen att göra för att möta de snabbt växande personalbehoven i äldreomsorgen? 64 Statsrådet (KD): Tack för frågan, ! Det är en fantastisk välfärdsutveckling att vi blir allt äldre. Det som har visat sig är dessutom att vi lägger fler friska år till livet medan sjukdomstiden i slutet av livet tenderar att vara ungefär lika lång som den har varit tidigare. Personalförsörjningen inom äldreomsorgen är ett mycket stort problem. Jag menar att vi måste tala om den här sektorn som en framtidsbransch, därför att där kommer det att behövas människor och där kommer man att kunna få ett arbete. Det regeringen har gjort för att stödja kommunerna, som ju har huvudansvaret för personalförsörjningen, är att vi har tagit fram ett omsorgslyft där vi erbjuder kommunerna utbildningar åt sin personal. Det handlar både om basutbildning och om specialistutbildning för undersköterskor. Vi har också en ledarskapsutbildning på plats, för äldreomsorgens chefer är mycket viktiga i det här perspektivet. Möjligheten att starta och driva egen verksamhet tror jag är ytterligare en positiv faktor som gör att man kan se det här inte som ett genomgångsyrke utan som någonting som man kan ägna sig åt under ett helt yrkesliv. 65 (S): Det låter ju mycket bra, men jag förstår av statsrådets svar att det huvudsakligen är inriktat på dem som redan har jobb i äldreomsorgen. Min fråga sträcker sig kanske lite längre på det sättet att den handlar om de unga människorna. Det är de som här i , med vår ändå ganska breda arbetsmarknad, inte verkar vilja gå dessa gymnasieutbildningar. Det pågår kanske slutförhandlingar mellan regeringen och arbetsmarknadens parter kring bland annat yrkesintroduktionsjobb. Kan statsrådet säga om det skulle vara möjligt med någonting som påminner om lärlingsutbildningar för att göra det mer lockande för unga människor i gymnasieåldern att gå omsorgsprogrammet? På så sätt skulle de kunna veta att det sedan finns goda chanser att få det första ordentliga jobbet den vägen. 66 Statsrådet (KD): Jag är övertygad om att vi behöver ha många vägar in i det här yrket. Dels behöver vi ha en gymnasieutbildning som ter sig attraktiv och där man har möjlighet till praktik . Det kan man också göra som en lärlingsutbildning inom gymnasieskolans ram .