prot · H00997 · 2013-04-24 00:00:00 — Jag är glad över den överenskommelse som regeringen har slutit med när det gäller arbetskraftsinvandring, för migration är positivt och bidrar till ett rikare samhälle. I har vi uteslutande ett efterfrågestyrt system, och arbetsgivare rekryterar den personal från utlandet som inte går att få i . För det är ju ändå arbetsgivarna som vet vilka kompetenser som behövs. Det är då också viktigt att våra svenska anställningsvillkor och försäkringsskydd följs. Vi moderater vill att det ska vara lätt att anställa arbetstagare och välkomnar därför en ökad arbetskraftsinvandring. Vi behöver olika slags kompetenser men också ett stabilt system med kontroll av villkoren för dem som kommer hit för att arbeta. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. (Applåder) I detta anförande instämde (M). 164 (S) replik: Det var ett intressant och lite oväntat anförande av , måste jag säga. Jag citerade tidigare en rapport från Hotell- och Restaurangfacket, som börjar med orden: Vi har mött människor som arbetar , , utan någon chans till vila. Vi har träffat människor som hankar sig fram med månadslöner på . Protesterar de förlorar de sin rätt att vistas i . Jag förstod det som att också tyckte att det var viktigt att människor som kom hit kunde leva under drägliga villkor och kanske inte bara sova i en upplyst skog någonstans. Om det är viktigt att informera om allemansrätten borde det också vara viktigt att säkerställa att de som kommer hit har fått information om arbetsvillkor, rätten när det gäller föreningsfrihet och så vidare. Är det någonting som tänker driva vidare? Om man nu tycker att det är viktigt att människor som kommer till inte utnyttjas undrar jag: Varför tycker inte och övriga från de borgerliga partierna och att arbetstillstånden ska vara rättsligt bindande? 165 (M) replik: Tack, , för de här frågorna! Det är viktiga frågor. Jag tror att det här berör oss alla på olika sätt. Jag tror att både och jag är ute på många olika studiebesök. Vi ser olika saker. Vi ser hur verkligheten ser ut där ute. Jag hade alltså förmånen att vara ute i läger för att se hur de här bärplockarna levde. Det fanns mycket övrigt att önska på de ställen där de levde. Men det finns också något positivt hos skogsägarna, som vill att de ska komma hit, och bärindustrin, som vill att de ska komma hit. Är det så att vi med arbetsrättsvillkor kan stävja det här med de dåliga uppköparna, vilket vi kan, löser det sig självt. Det finns alltså redan bestämmelser för hur man köper upp bär. Allt ska förtecknas. Det finns en noggrannhet i det här som gör att man kan komma vidare. Vad som kan behövas är en uppföljning av de här bäruppköparna. Och det finns en rättslig möjlighet att göra det. Möjligen beror det här på att man inte har tid, att man inte gör det. Men regelverket för att stävja det här med de dåliga uppköparna finns. Regelverket finns när det gäller att jobba med de här frågorna. vill gå ut och hjälpa till för att se till att det är drägliga förhållanden. Det är inte det som saknas. Jag tycker att det är bra att vi hjälps åt att se över det här. Vi behöver den här arbetskraftsinvandringen. Men de som kommer hit ska också ha det bra och ha drägliga villkor när de är här. 166 (S) replik: Det är inte bristen på ambitioner jag ifrågasätter, utan det är bristen på initiativ och riktiga förslag. Jag har läst upp de här förslagen, så jag behöver inte ta dem igen. Man ser att det är brister . Man ser att människor kommer till och utnyttjas. Vi kommer att kunna se att det kommer människor till som har förhoppningar om att kunna försörja sig själva och sin familj genom arbete här. De har blivit hitlurade med felaktiga villkor. De tror att de ska få någonting annat. En del av dem kommer att vara nöjda med att de faktiskt tjänar mycket sämre än vad en svensk anställd skulle göra. Jag är inte nöjd, för jag tror på alla människors lika rätt och lika värde. Då ska de människor som kommer till tjäna precis lika mycket som jag skulle göra om jag var ute och jobbade i skogen eller om jag stod på restaurangen. Svenska kollektivavtal ska gälla på svensk arbetsmarknad. Jag tvivlar inte på att ni har ambitioner. Men ni har absolut noll vilja att upprätthålla den svenska modellen. Om ni hade vilja skulle ni agera i stället för att säga: Vi får se om det löser sig av sig självt. Det kanske det gör, eftersom arbetsgivarna ändå vill göra någonting gott. Man kan fråga gränspolisen i . De pratar alltså om att det sker jobbtrafficking . Den här organiserade verksamheten måste man se och då ge myndigheter redskap. Men man kan också börja hjälpa till och göra det svårare för dem som vill utnyttja människor till sämre villkor. Varför vill inte och de borgerliga partierna göra det? Det är min fråga, herr talman. 167 (M) replik: Reglerna finns, och de ska efterlevas. Det är mitt första sätt att övertyga, att säga att reglerna finns. Vi har en information. Vi har ett positivt samhälle, där vi behöver en arbetskraftsinvandring. Som bäruppköpare köper man bär för lika många kronor av mig som svensk som av en arbetskraftsinvandrad. Bäruppköparna har inte olika villkor beroende på vem det är som de köper bären från. Där är det minsann lika villkor. Problemet är bara att det inte finns så många svenskar som är ute i skogarna och plockar de här bären. Skulle vi vara fler som var där ute och plockade och sålde kanske det skulle hjälpa till att hålla uppe det här på ett bättre sätt. Men det finns ingenting som säger att bäruppköparna köper bär till sämre pris än om det skulle vara en svensk som skulle sälja bären. Det är viktigt att vi har en arbetskraftsinvandring. Vi har öppna gränser. Låt oss fortsätta att ha de här öppna gränserna, så att folk kommer hit och gör de här jobben, som vi så väl behöver. Det finns många goda exempel på hur vi även inom restaurangbranschen och inom skogsindustrin tar hand om utländska arbetare som kommer hit. Man kan välja på vilket sätt man vill se det här. Vill man se de dåliga sätten kan man göra det. Men det finns också många bra, roliga och trevliga solskenshistorier om hur det går bra för dem som kommer hit. 168 (FP): I det betänkande som debatteras behandlas ett antal motioner som rör utländska studenter och doktorander. Dessa avslås med hänvisning till regeringens beredning av utredningen om cirkulär migration. Min partikollega tog upp denna del av betänkandet tack för det! Jag vill ägna ytterligare till just dessa frågor. Vi lever i en alltmer globaliserad värld. Det betyder att människor blir alltmer rörliga, och varje nation behöver en strategi för att upprätthålla sin konkurrenskraft. I är vi många som tycker att en attraktiv väg framåt är att satsa på kunskap och en välutbildad befolkning som kan producera avancerade produkter och tjänster. med globaliseringen pågår en demografisk förändring. I och västvärlden blir många äldre, och vi ser att det kommer att saknas arbetskraft med rätt utbildning. SCB kom relativt med beräkningar som visar att trots att intresset nu ökar för civilingenjörsutbildningarna kommer att sakna ca 30 000 ingenjörer om vi fortsätter som . Även inom vårdsektorn kommer det att finnas stora brister på utbildad arbetskraft. Till kommer många utländska studenter och doktorander. Det är ofta unga människor med begåvning och framåtanda. Tyvärr är det också många som lämnar efter sina examina. En del av ansvaret vilar på oss som sätter upp villkoren för dem att stanna. Jag menar att det är onödigt svårt för studenter och doktorander att kunna stanna i och bidra till vårt samhälle och vårt välstånd. Hur har då utvecklingen sett ut vad gäller utländska studenter och doktorander? Låt mig börja med utländska doktorander, som jag har motionerat om och som min ersättare motionerade om . har det skett en kraftig ökning av utländska doktorander i . var av alla nybörjardoktorander utländska. Lite drygt hälften av samtliga doktorandnybörjare inom naturvetenskap och teknik var utländska. Andelen som försörjs av stipendier har minskat och låg 2011 på . Nästan hälften av de utländska doktoranderna var finansierade via anställning. De betalar därmed skatt i och avlönas med svenska skattepengar. Oavsett om de är anställda eller ej är alla doktorander här på studentvisum, vilket är mindre fördelaktigt än uppehållstillstånd för arbete vad gäller exempelvis möjlighet att kvalificera sig för permanent uppehållstillstånd. Vi kan alltså konstatera att en stor och växande del av doktoranderna i vårt land kommer från utlandet. Vi satsar skattepengar för att de ska uppnå doktorsgrad. Vi behöver deras kunnande inom forskarteam och i arbetslivet, men vi har snäva villkor för dem att stanna och bidra i , vilket medför att många lämnar vårt land för att arbeta i ett annat land. Antalet studenter från länder utanför har halverats mellan . Den enkla förklaringen är förstås att det numera inte är gratis utbildning för alla som vill studera i . Jag står bakom att studieavgifter har införts, men detta behöver kompletteras med insatser för att antalet utländska studenter återigen ska öka. Utbildningen ska präglas av kvalitet och förhållandena runt om av låg byråkrati, och det ska vara väl avvägda förutsättningar för att kunna stanna för att arbeta. För snart exakt presenterades den parlamentariska utredningen migration och utveckling. Det är mot bakgrund av regeringens beredning av denna utredning som alla motioner om studenter och doktorander får avslag. I svar till mig vid frågestunden sade migrationsminister att han avser att presentera förslag baserat på utredningen som gäller studenter och doktorander . Även i propositionslistan står det att det ska komma en proposition . Jag ser fram emot en sådan proposition, för har inte råd att framöver ha gårdagens lagstiftning i konkurrensen om värdefull arbetskraft. Vad händer då i omvärlden? , och är exempel på länder som har förändrat sin lagstiftning för att möjliggöra för studenter och doktorander att stanna och arbeta i deras länder. har en välkomnande hemsida med adressen , där man kan läsa att man i får stanna efter examen för att söka ett passande jobb. Denna hemsida kan förresten vara något för att inspireras av i sitt uppdrag att marknadsföra som en attraktiv destination. Apropå publicerade för en läsvärd artikel av insynsrådet för under rubriken byråkrati stoppar internationella talanger. Jag ska ge ett annat lästips, en studie från som heter Invandring av internationella studenter till . I denna rapport finns mycket information kring utländska studenter, och det identifieras några insatser som skulle kunna bidra till att höja internationella attraktionskraft bland studenter från länder utanför EU. Bland annat nämns frågan om studenters möjlighet att stanna i för att söka arbete efter studier, liksom medföljandes rätt till arbetstillstånd. I riksdagsmotion tas frågan om arbetstillstånd för doktoranders medföljande upp. Det är inte ovanligt att personer som uppnått sådan ålder att de kan komma i fråga som doktorander också har hunnit träffa någon som de vill leva med. Vill man vara ett attraktivt land för doktorander behöver man också ta i beaktande att det kan vara två som ska kunna komma vidare i sina karriärer. Slutligen: lade EU-kommissionär fram lagförslag om att minska byråkratin i EU-länderna för utländska studenter och forskare. Bland annat handlar det om att underlätta rörligheten inom EU och att forskare och studenter under vissa villkor ska kunna stanna upp efter examen för att söka jobb eller starta företag. Till sade så här: Vi ser att den här kategorin personer, som ofta är oerhört begåvade människor, som kommer hit för att studera eller gästforska tyvärr minskar. Vi har identifierat väldigt många problem för dem att komma hit. Byråkratiska hinder och så vidare. Det gör att de här personerna, som ofta, efter att de har forskat eller läst färdigt kan gå in och bidra till utveckling, tillväxt och innovation i eller någon annanstans i , vänder sig till andra kontinenter. Det är problematiskt för , för det här är duktiga människor som vi behöver. EU-direktivet föreslås träda i kraft . Frågan är då: Behöver vi i verkligen EU för att agera? Nej, vi i ska inte lägga oss på minsta gemensamma nivå vad gäller villkor för att attrahera människor med kompetens till vårt land. Jag noterar avslagen på motioner i dagens betänkande men hoppas och utgår från att både socialförsäkringsutskottet och regeringen har en ambitiös agenda på det här området. 169 (S) replik: Det är glädjande att få in nya ledamöter i migrationsdebatter som kan lyfta fram viktiga perspektiv. Det var den regering vi nu har och den regering som utgör ett underlag för som införde avgifter för utländska studenter vid våra universitet och högskolor. Det är en utveckling som man väldigt tydligt kan se resultatet av. Från i genomsnitt 30 000 utländska studenter är vi nu nere på 7 000 i årsredovisning . Det gör världen fattigare, för vi bidrar inte till att fler har möjlighet att komma hit och studera och återvända och vara med och bygga sina länder. Det gör också fattigare, därför att vi tappar en viktig del av de internationella perspektiven till våra egna högskolor och universitet. Därför är det glädjande att så tydligt pekar på att det behövs en politik för arbete och utbildning. Där har den majoritet som själv företräder mer att leverera. Tittar vi på andelen studenter som går vidare till universitet ser vi att vi tappar kraftfullt och är nere på sämst i . Vad är besked eller arbete gentemot de egna partikamraterna som också sitter på nyckelpositioner när det handlar om landets utbildningspolitik? 170 (FP) replik: När det gäller utbildningspolitik jobbar vi för att höja kvaliteten i den högre utbildningen och i alla sammanhang. Just när vi pratar om högre utbildning står jag bakom att det var rätt beslut att införa studieavgifter. I stället för att konkurrera med att vi i ska ha gratis utbildning ska vi i stället ha en hög kvalitet som verkligen är internationellt attraktiv att söka sig till. Ja, det har blivit ett sjunkande antal studenter från andra länder till . Det här är någonting som jag menar att vi ska fortsätta att jobba för att öka. Det handlar om att måste bli mer känt som en utbildningsnation. jobbas det också från flera olika håll på att minska byråkratin. Jag är med på linjen att det kan vara något för krångligt att söka sig till och även till andra länder i , precis som uttrycker det. Vi måste förenkla byråkratin, och på det viset hoppas jag, precis som , att vi framöver kommer att se att det är fler personer som söker sig utifrån till våra universitet. 171 (S) replik: För att kunna driva morgondagens forskning och innovationer behöver ett större internationellt utbyte. Om vi är överens om det perspektivet, vilket så bra pekade på i sitt anförande, behöver vi också möjliggöra för studenter att stanna här och söka jobb. Vi behöver se över migrationspolitiken i de perspektiven. Men tittar man på den utveckling vi har i när det gäller utländska studenter är frågan om det verkligen är rätt väg att gå att införa studieavgifter när man ser en förändring från i genomsnitt 30 000 utländska studenter, som har kommit hit och berikat vårt land och bidragit till vår utveckling, till ungefär 7 000. Med en tydlig agenda från när det gäller internationell utbildningspolitik och de delarna på det här området tycker jag ändå att det är konstigt om hon landar i att den väg regeringen har valt är rätt väg: att införa studieavgifter. Vi behöver också med kraft höja andelen som går vidare till högre utbildningar i vårt land. Vi är sämst i . ligger bra mycket högre på , och det finns länder som ligger på . Där har regeringen ett ansvar. Problemet är inte att människor kommer hit till vårt land. Problemet är att arbetslösheten stiger och studieresultaten sjunker. 172 (FP) replik: Jag vill inledningsvis konstatera att jag och verkar ha ett gemensamt anslag när det gäller att det behövs mer utbyte mellan universitet och att det är bra att det kommer människor hit till . Precis som du sade är det önskvärt att det finns ett större internationellt utbyte. Därmed tror jag också att det finns förutsättningar för att vi ska kunna arbeta just för den fråga som jag lyfte fram, att det ska finnas en större möjlighet för studenter och doktorander att få bättre villkor och att det då ingår att det finns större möjligheter att stanna här och arbeta. Jag undrar om jag hörde rätt, . Sade du 30 000 eller 13 000? Det är en rätt stor skillnad. Den siffra som jag har sett är 13 000, som har sjunkit. Det är naturligtvis en siffra som vi ska försöka att närma oss igen. Då handlar det om att minska byråkratin. Det handlar om att marknadsföra . Det handlar om att göra sig känd som en forskningsnation med hög kvalitet. Det kan möjligen vara så att vi behöver se över stipendieprogram, men det finns också, som jag nämnde, ett antal viktiga instanser som har påvisat att en betydande del i att attrahera studenter är att skapa goda förutsättningar för dem att efter studier och examen få stanna i vårt land och få bidra. Jag hoppas att vi där kan hitta en samsyn framöver i denna fråga. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 16 § arbetsformer m.m. Föredrogs betänkande 2012/13:KU17 arbetsformer m.m. 173 (MP): God kväll, herr talman och ni andra! Jag tänker nu börja en liten diskussion som vi i ska ha om arbetsformer. Det är ett betänkande som vi lägger fram för som behandlar en lång rad motioner. Det är 69 motionsyrkanden totalt sett. Det är frågor som handlar om allt. Det handlar om hur vi sitter i bänkarna, om vi ska sitta partigruppsvis eller fortsätta med det gamla system som vi har haft i riksdag , att man sitter tillsammans med dem som kommer från det egna länet eller riksdagsvalkretsen. Det handlar om våra egna arvoden. Det handlar om hur vi arbetar, utskottens utrikes resor och så vidare. Det finns en del förslag som jag själv tycker vore värda att se noggrannare på, kanske överväga att bifalla till och med eller utreda vidare. Men de flesta av de motioner som vi har behandlat här avstyrker vi med hänvisning till att det faktiskt finns pågående utredningar redan. Det som berör allra flest frågor är att riksdagsstyrelsen har tagit initiativ till att se över riksdagsordningen. Det är där som många av de här frågorna behandlas och ligger rent juridiskt. Där har vi nu en utredning där talmannen är ordförande. Vi väntar med iver och intresse på talmannens och den här parlamentariska utredningens förslag om vilka ändringar som ska ske. Det gör ju att vi kan passa och smita undan lite grann och slippa ta ställning till de flesta av de här frågorna, även om vi nog hade velat ta ställning till och säga någonting om en del av dem. Jag tänkte ta upp ett par av de här motionerna helt kort. Jag är medförfattare till en av reservationerna. Den handlar om lobbyism. Det är någonting som vi inte har utrett i på länge, och det är någonting som berör och påverkar demokratin ganska mycket, enligt min bedömning. Det finns yrkeslobbyister i såväl som i och i andra länder, och det finns organisationer som jobbar på att försöka påverka. Och det är alldeles i sin ordning. Det är inget konstigt med det. Jag tycker att det är bra att det finns många som försöker vara med och påverka och delta i demokratin på olika sätt. Men det finns också andra demokratiska effekter av lobbyismen som vi inte har utrett närmare. Det kan finnas problematiska frågor kring att vissa organisationer har starka resurser och möjligheter att påverka och att andra har mycket sämre. Därför föreslår jag och från Vänstern att vi ska försöka utreda frågan kring lobbyismen, ta ett större grepp kring den och försöka få bättre utrett och granskat vad lobbyismen i innebär. Vad har den för effekt? Hur påverkar den demokratin och så vidare? En annan fråga som jag tänkte kommentera bara kort är faktiskt också en reservation från , . ser jag att hon inte är här. är här i stället. Du kanske tar den debatten. Det handlar alltså om våra egna arvoden. Det är en av de mest besvärliga saker som finns när man ska börja bestämma sina egna arvoden och löner. Vi vill ju alla ha väldigt bra betalt. Vi tycker att vi gör ett bra jobb oftast. Men det tycker jag är ett gott skäl till att man ska försöka undvika att bestämma sin lön själv, särskilt när det är skattebetalarna som står för kalaset. Den motion från Vänstern som har reserverat sig för innebär i praktiken att vi i ska gå tillbaka till ett system där vi bestämmer våra egna arvoden. Jag är definitiv motståndare till en sådan lösning. Jag tror inte att det vore lyckligt för någon om vi fick en sådan utveckling att vi ska sitta här och rösta om vilka arvoden vi ska ha. I övrigt yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. 174 (SD): Jag yrkar bifall till våra två reservationer. Klockan är mycket så jag tänker hålla mig till bara dem. Givetvis står jag bakom förslaget i betänkandet i övrigt. Jag kan instämma i mycket av det som sade. Det första jag tänkte nämna något om är just placeringsfrågan, hur vi sitter i kammaren. Vi är placerade med utgångspunkt från det ställe där vi var mantalsskrivna vid valet. Man förutsätts per definition ha någon form av gemenskap med andra som är skrivna på ungefär samma ort. Jag tror att det var ganska rationellt både kunskap och människor var långt mer trögrörliga än . Men är det inte särskilt svårt att bo i och mycket snabbt informera sig om läget i . Därför tror vi att det vore mer rationellt att man helt enkelt satt partigruppsvis. Då kunde det kanske dessutom, med det parlamentariska läge som råder , undvikas att man helt enkelt råkar trycka på fel knapp i hastigheten. Man kan korrigera varandra. Det för mig in på nästa reservation, som gäller just arbetsformen, eftersom vi har kvittning. Det skulle för vår del vara aktuellt bara när en enig opposition står mot regeringen, eftersom regeringen är en minoritetsregering. Om vi då har kvittning i just den situationen blir ju beslutet här i kammaren en korrekt avspegling av valresultatet. Vi tycker att den ordningen är att föredra framför att det är slumpen eller enskilda omständigheter som avgör hur utfallet av en omröstning i blir. Det är bara tre röster som skiljer. Är det tillfälligheter som ska avgöra, om en eller flera kan vara här eller inte? För oss är det lite svårt att försvara eftersom det vore så pass enkelt att ordna. När vi går till beslut ska förhållandena här i kammaren på ett korrekt sätt avspegla det valresultat som väljarna gav oss. 175 (V): har tre reservationer i betänkandet. En reservation handlar om en barnkonsekvensanalys av de lagar vi stiftar i kammaren. Regeringen lade fram några strategier om att barnens rättigheter i enlighet med ska tas i beaktande. Regeringen har tillsatt en utredning som ska vara klar senast . Den ska också utgå från och de tilläggsdirektiv som vi har skrivit under. Men det var inte detta vi reserverade oss för egentligen. Många lagar som vi stiftar här, som inte direkt berör barnens rättigheter, påverkar dem indirekt. Det kan gälla frågor om arbetslöshet. Hur påverkar den försämrade ekonomin barnen? Hur påverkar det barnen när föräldrarna träter i en vårdnadstvist? Sådana frågor måste tas i beaktande i en barnkonsekvensanalys. Lobbying behöver jag inte ta upp. Den frågan tog upp. går jag i stället över till arvodena. Det är en gammal käpphäst i att driva att våra arvoden ska gå jäms med prisbasbeloppet. Vi har drivit frågan i kammaren. Skam den som ger sig, säger jag. kanske vi får igenom denna fråga. Det vet man aldrig. Inkomstgarantin det vi får efter avslutat uppdrag i har utretts, och jag väntar med spänning på hur förslaget som ska läggas fram kommer att se ut. Nivån på våra arvoden är . Arvodet diskuteras ofta bland allmänheten, om inte annat mycket i medierna. Det finns de som anser att våra arvoden är höga och att de måste vara höga för att minimera risken att ledamöter avstår från att kandidera till en riksdagspost eller andra politiska uppdrag. Men jag tycker inte att det håller.