prot · H00978 · 2013-03-14 00:00:00 — Detta visar att man behöver jobba med kultur inom andra områden än just kulturområdet. Men det krävs också att man ser till att fler får möjlighet att ta del av och själva bli delaktiga. ser vi tyvärr hur den borgerliga regeringen i stället för att kapa trösklar till att ta del av kultur faktiskt höjer dem. Det ger inte en mer jämlik tillgång till kultur. har det talats mycket om digitalisering inom kulturen. Det har handlat om digitalisering av vårt kulturarv men också om digitalisering av biografer runt om i landet. Tack vare att vi socialdemokrater och Folkets Hus och Parker drev på i frågan om digitaliseringen och att staten skulle vara med och hjälpa till med resurser kan vi se att ett flertal kommuner nu har startat till exempel digitala hus. Detta har gjort att tillgängligheten runt om i landet har ökat. kan man se teaterföreställningar från Metropolitan i , teaterföreställningar från eller kanske någon teaterföreställning från lokalt i sitt eget digitala hus, sitt Folkets Hus eller sin bygdegård. Det här tycker jag är en positiv utveckling. Men vi ser också att det finns fler kommuner som skulle vilja starta den här typen av digitala hus men som inte får del av resurserna. Därför valde vi socialdemokrater att lägga ytterligare 10 miljoner i vår budget på just möjligheten till digitalisering. Det skapar också möjligheter till möten, konferenser och annan verksamhet som jag tror att vi vinner på. Dels finns det en miljöaspekt genom att man slipper åka och kan befinna sig på sin lokala ort. Dels tillgängliggörs mycket mer för medborgarna runt om i landet. ser vi hur en ny kreativ näring är på framväxt. Det man brukar kalla den kulturella och kreativa näringen präglas av en stor rörlighet, och det är ofta ett frilanssamhälle, där den kreativa kompetensen är råvaran, det vill säga ett intellektuellt kapital som lätt kan flytta på sig. Vi socialdemokrater tror att det är viktigt att hitta sätt för de traditionella näringarna och de kreativa näringarna att mötas. I det mötet skapas många nya verksamheter, vilket vi tror är viktigt för konkurrenskraften. I det betänkande som vi debatterade tidigare var vi inne på detta att när man satsar på kultur ser man att regionerna växer. I många regioner och kommuner ser man just den betydelsen av kulturen som en del i att bli en attraktiv region eller kommun, både att man får människor att flytta till den kommun där man erbjuder mycket kultur och att företagen vill att det ska finnas mycket kultur där de ska etablera sig. Det gör också att man utvecklar näringslivet. Vi socialdemokrater anser att framtid ligger i att erövra och behålla en topposition inom områdena innovation och utveckling. I det perspektivet spelar de kulturella och kreativa näringarna en avgörande roll. Det är också en konkurrensfaktor för att människor behärskar olika kreativa uttrycksformer. talade vi om det svenska musikundret som ett resultat av att vi har satsat på musik- och men också på folkbildningsverksamhet. Man kan också se svenska framgångar för dator- och tv-spel, design och film. Vi vill ta vara på kulturen som en tillväxtmotor för att skapa tillväxt både för enskilda människor och för hela . Men då måste vi också satsa på och möjliggöra för fler människor att ta del av den kreativitet som kulturen kan erbjuda. Ett lysande exempel på den betydelse som kulturella och kreativa näringar har är den utveckling och expansion en ort får då den blir europeisk kulturhuvudstad. Det handlar inte om en kulturell evenemangsverksamhet utan om en infrastrukturförändring som påverkar inte bara kulturlivet i och utan hela näringslivet i regionen. som kulturhuvudstad 2014 kan ses som en del i en strävan att ska positionera sig inom områdena innovation och utveckling. Denna unika möjlighet bör , till exempel genom olika myndigheter och organisationer, ta till vara och utveckla. Det är viktigt att se vilken kraft detta projekt ger hela regionen, och det går att utifrån detta få intressanta lärdomar om på vilket sätt kulturella och kreativa näringar kan spela en avgörande roll för en regions näringslivsutveckling. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation nr 2, men jag står självklart bakom samtliga socialdemokratiska reservationer. I detta anförande instämde (S). 137 (SD): Denna debatt behandlar kulturutskottets betänkande 6, Kultur för alla. Vår kulturpolitik bygger som bekant på en tydlig tanke om förvaltarskap. Det handlar om förvaltandet av vårt gemensamma kulturarv och förvaltandet av vår stats gemensamma resurser så att de på bästa sätt kommer befolkning till del. En självklar följd av det blir att vi lägger fokus vid att tillgängliggöra kulturen och kulturlivet. Det är också här jag vill lägga fokus. I den förra debatten debatterades vad som kan göras för att säkerställa barns och ungas tillgång till kultur. Barn och unga är dock inte den enda grupp där vi finner brister i tillgängligheten. tycker på ett övergripande plan att regeringens strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken är väldigt bra, och det finns all anledning att vara glad och tacksam över det målinriktade arbete som sker sedan några årtionden tillbaka. Det finns dock mycket kvar att göra, speciellt när det gäller tillgänglighetsarbetet, som inte alltid är så lätt att fullfölja, trots att man vill. I vårt budgetförslag förordade vi en höjning av stödet till icke-statliga kulturlokaler. Det stödet riktar sig bland annat till ny- och ombyggnationer av lokaler i syfte att handikappanpassa och höja standarden. Även om vårt budgetförslag har fallit vill jag göra ett medskick till regeringen med en påminnelse när det gäller behov av ekonomsikt stöd, rådgivning och uppmuntran för att motivera ombyggnation av det här slaget. Inte alla funktionshinder är synliga eller av rörelsehindrande karaktär. Jag har valt att ställa mig bakom motion Kr323, som lyfter upp problemet med så kallade dolda funktionshinder. Det är enligt min mening en självklarhet att arbetet med att handikappanpassa kulturlokaler också kan innefatta exempelvis standardhöjningar av ventilationssystem för att minimera risken för astmaanfall eller ett utrustande med nödvändiga hjälpmedel för krissituationer som kan uppstå till följd av åkommor som epilepsi och diabetes. Jag har också valt att stödja motion Kr240, yrkande 2, som påtalar behovet av att främja teckenspråkig kulturverksamhet. Det är i linje med vad vi föreslår i vår egen övergripande kulturpolitiska motion. Det är för mig en självklar uppgift att stödja översättningar av kulturverksamhet och medier till såväl teckenspråk som punktskrift. En stor del av vår befolkning begränsas helt i onödan till följd av nedsatt syn, nedsatt hörsel eller både och. Den digitala tekniken för med sig näst intill obegränsade nya möjligheter. Vi välkomnar det uppdrag som regeringen har gett om hur den digitala tekniken kan användas för att tillgängliggöra kulturen för personer med funktionshinder. Vi vill dock lite mer. Därför har vi i vårt budgetförslag avsatt under såväl 2013 som 2014 för att finansiera pilotprojekt inom området. Det är dels för att arbetet med tillgänglighetsanpassning ska kunna börja , dels för att ge mer underlag till kartläggningen. Exempel på sådana projekt skulle kunna vara biosalonger som utöver hörslingor erbjuder vibrerande stolar för att möjliggöra även för gravt hörselskadade och döva att uppleva ljud genom känsel eller museer som erbjuder synskadade taktila kopior av tavlor. Även här vill jag, då vår budget har fallit, sända en uppmaning till regeringen att inför kommande år avsätta medel i detta syfte. En ökad tillgänglighet för funktionshindrade är viktigt inte bara ur rättvisesynpunkt. Handikappanpassningen av lokaler kan dessutom vara till nytta och bekvämlighet för allmänheten i stort, inte minst till följd av att vi lever allt längre. Med ökad ålder riskerar ett och annat funktionshinder att komma som ett brev på posten, vilket i sin tur riskerar att begränsa människors sociala kontaktytor och livskvalitet. Kan vi komma över hindren så mycket det går är jag övertygad om att vi kan hämta hem både hälsomässiga och samhällsekonomiska vinster. Jag vill ta tillfället i akt att påminna om ett välkänt ordspråk: Ett glatt hjärta gör ansiktet ljust, men ett bittert sinne ger röta i benen. Även om det uttrycktes för väldigt länge sedan rymmer påståendet en visdom grundat på lång erfarenhet. Jag är övertygad om att stimulans av våra sinnen motverkar depression, förbättrar minnet och ökar möjligheter till sociala kontakter. Utan kulturen blir vårt liv fattigare. Jag yrkar bifall till reservation 3. 138 (V): Tycker man att något är viktigt ser man till att det är tillgängligt. Tycker man att något är viktigt för alla ser man till att det är tillgängligt för alla. Gör man inte det visar man i handling att man inte tycker att det är särskilt viktigt utan att det är okej att vissa inte har tillgång till det som andra ser som självklart. Detta är sanningar som gäller alla områden, även kulturens. Egentligen skulle vi inte ha behövt diskutera fysisk tillgänglighet, inte på kulturområdet och inte på något annat område heller, om regeringen bara hade fått ändan ur vagnen och gjort något åt den utredning där remisstiden gick ut . gick remisstiden ut för utredningen fagert tal, som handlar om att göra bristande tillgänglighet till diskrimineringsgrund och att bygga bort otillgänglighet i hela samhället. Detta finns inte med i det betänkande vi nu diskuterar, men jag säger detta för att det är skamligt att vi inte har kommit längre. beslutade en enig riksdag att otillgänglighet skulle byggas bort i hela samhället. Vi har misslyckats med den ambitionen, och det är ett misslyckande som tyvärr fortfarande drabbar många människor. Egentligen drabbar det oss alla. Vi har alla något funktionshinder, tror jag. Det är inte vi och de. Det är vi. Mina funktionshinder är än så länge ganska hanterbara. Jag har lite ont i knäna ibland och kan inte springa, och så kan jag inte läsa utan läsglasögon. Det är inte så farligt. Men om jag får leva lite längre och kanske bli lika gammal som min far, som dog när han var , kommer jag säkert att få större problem med rörlighet, större problem att utföra allt det som jag nu tycker är enkelt eller självklart. Min pappa var väldigt glad för att det fanns hiss när han skulle hälsa på hemma hos någon. Men hemma hos min syster fanns det inte, och då fick han gå tre trappor utan hiss. Det hade han, som vanligtvis inte kunde förflytta sig utan rullator, jätteproblem med. Så ser tillgänglighetsfrågorna ut. Det är inte vi och de, utan det är vi och vi. Alla tjänar på att tillgängligheten omfattar så många som möjligt. Det är egentligen en syn på välfärd som jag tycker att vi borde anamma för hela kulturområdet. Alla ska få stöd och hjälp när de behöver det. Den som inte behöver kvalificerad vård just nu ska ändå vara med och betala för att den som behöver ska få det, i vetskap om att den dag jag själv behöver det finns vården där. Det är precis likadant med tillgängligheten på kulturområdet. Men funktionshindersperspektivet, som vi i talar om och som finns med i reservation 1, som jag för övrigt yrkar bifall till, handlar inte bara om tillgänglighet. Det handlar inte bara om att man ska kunna ta del. Det handlar i minst lika stor utsträckning om att synliggöra funktionshindrades historia, funktionshindrades egen kultur och som visade i talarstolen vissa funktionshindrades egna språk. Till exempel är de dövas historia och språk osynliggjorda i stor utsträckning i vårt samhälle. Det är inte rimligt att inte funktionshindrades erfarenheter, kunskaper och historia synliggörs på samma sätt som vi, efter lång kamp, har fått igenom att till exempel kvinnors historia i åtminstone hyfsat stor del synliggörs och det ses som självklart att regeringen lägger ett jämställdhetsperspektiv på olika uppdrag till myndigheter. Men funktionshindersperspektiv finns väldigt sällan med. Det borde vara lika självklart. När vi pratar om mångkultur och mångfald ska också funktionshindersperspektivet innefattas. Så är det inte . Därför är det tyvärr nödvändigt för mig att stå fast vid reservation 1, som lyfter fram betydelsen av att funktionshindersperspektivet får genomslag. En annan del av betänkandet handlar om det som kallas kreativa näringar. Det är naturligtvis bra att man visar att det också finns ekonomisk av kulturverksamheter och kulturellt skapande på många sätt. Det finns ett ekonomiskt mervärde i kultur det är helt riktigt. Men jag vill höja ett varnande finger. märker jag i debatten att diskussionen om kreativa näringar innebär att det blir bara den kultur som är lönsam ekonomiskt som man finner det värt att uppmärksamma. Men kultur är inte i första hand till för att göra ekonomisk . Den kan göra det, och det är bra att vi synliggör att det görs, att den bidrar till exportintäkter genom musikexport och att det finns ekonomisk med olika typer av kulturverksamhet. Visst, det är bra. Men kultur har ett värde även och kanske speciellt när det inte går att räkna hem den krona för krona. Det handlar om den kultur som faktiskt måste få kosta, den kultur som berikar våra liv men inte nödvändigtvis syns i bruttonationalinkomsten. Därför vill jag utan att ha någon reservation i frågan ändå lyfta att perspektivet på kreativa näringar måste vara detta: Det är bra att det finns kulturverksamhet som ger inkomster, men kultur får aldrig reduceras till att enbart handla om det. Alla kulturarbetare ska inte bli företagare. Det är inte ett rimligt synsätt att all kultur ska kunna kommersialiseras. Mycket av det vi själva upplever att vi har glädje av i form av konst och kultur i samhället måste få kosta. All kultur kan inte och ska inte kommersialiseras det är min fasta övertygelse. 139 (M): Jag vill börja med att säga att det har varit en intressant eftermiddag med mycket kulturdiskussioner. Det är bra, det är viktigt, och det är angeläget. I de kulturpolitiska målen säger vi tydligt att kulturen ska ta mer plats och att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Därför är detta betänkande, som visar att kulturen ska vara till för alla, extra viktigt. Vi moderater vill tillsammans med våra alliansvänner fortsätta att värna kulturen och dess möjligheter att nå många människor, alla människor. Vi kan i betänkandet läsa att mycket görs inom områden. Det gäller ökad tillgänglighet, jämställdhet, kultur och hälsa samt kulturella och kreativa näringar. Det är också några av de frågor som har diskuterats och lyfts upp av delar av oppositionen. Först vill jag säga något om det som sagts tidigare när det gäller att inget görs, att inga pengar satsas, att det inte finns något intresse att gå från ord till handling, som vi har hört . Då tog jag fram några siffror, för det är alltid intressant. Hur såg kulturbudgeten ut för statens del 2006? Den var på . Hur ser den ut ? Den är nästan . Något har hänt sedan den borgerliga regeringen tog vid, och det är viktigt att lyfta fram. I mitt anförande kommer jag också att peka på några speciella frågor. Men ska jag nämna vad ofta säger när man är ute och talar. Jag förstår ju att oppositionen gärna vill ifrågasätta den rollen, och man vill också säga att vi inte riktigt gör det vi säger eller säger saker som vi sedan inte gör. lyfter fram några saker som har varit oerhört väsentliga i kulturpolitiken. Det ena är barns och ungas rätt till kultur. Det är en mycket viktig skrivning som har gjorts och som har antagits här i . Det andra är kultursamverkansmodellen runt om i snart sagt alla regioner i landet, där man pratar kultur mer . Man ställer också krav på bland annat barns och ungas rätt till kultur, kultur och hälsa samt många andra saker som lyfts fram i denna kultursamverkansmodell. Det har betydelse. Det gör skillnad. Vi kan också komma ihåg den diskussion som lyfte fram om kulturens betydelse för dess egen skull. Det var en ganska stor diskussion med anledning av kulturpropositionen, där vi fick ganska mycket kritik därför att vi pratade om att kulturen hade aspekter på andra områden. hör vi mycket mindre av den kritiken, och vi ser till och med motioner i betänkandet kring just andra aspekter på kulturen. Men jag delar uppfattning. Det är också väldigt viktigt att hålla fast vid att kulturen har en stor och viktig betydelse alldeles för sin egen skull och att man gärna får vara både kritisk och besvärlig, om man nu ska uttrycka det så. Att man ifrågasätter det bestående är en del av kreativiteten och kulturens roll. Jag vill fortsätta med att uttrycka min glädje över kulturhuvudstadsår. Det är ett fantastiskt förtroende som man har fått att bli kulturhuvudstad 2014. Att vi i har en stad som kan mäta sig med många andra i ska vi vara stolta över. Varför får denna utmärkelse? Man har ett stort kontaktnätverk och arbetar framgångsrikt inom kulturens område. Vi kan på detta sätt från sida och från sida visa hela den fantastiska kultur som finns i och i . har arbetat med detta. Utskottet var på besök i , och vi fick se en del av hur man har arbetat med kulturdriven tillväxt och uppmärksammat kulturens roll för hållbar utveckling. Här har regeringen satsat pengar. Förutom att vi har satsat i det stora hela har vi också öronmärkt pengar till kulturhuvudstadsår. Vi har gett i uppdrag att både samordna och följa upp vad som händer. Vi har också gett ett särskilt uppdrag att medverka i . har en speciell roll när det gäller att koordinera de kulturella och kreativa näringarna, vilket är viktigt i sammanhanget. Vad är då kulturella och kreativa näringar? Om jag ska beskriva vad det är vill jag börja med att knyta an till en av världens mest kända svenskar, nämligen . Hennes författarskap älskas av barn över hela världen och säkert av många av oss här i kammaren. Ur hennes författarskap har många jobb skapats. Förlag och filmbolag har tjänat pengar på hennes skrivande. Hennes hembygd i gästas av tiotusentals turister som äter, sover, handlar och tittar på platsen där bland annat Emilfilmerna spelats in. Ur hennes författarskap har också stora företag som och värld växt upp. Men alla vet också vad och har betytt för många av oss när vi har växt upp viljan att vara annorlunda, att våga ifrågasätta och att också som kunna vara stark när det blåser. Detta var ett exempel av många som finns att berätta om inom området kulturella och kreativa näringar. Mer finns att läsa i en rapport som vi moderater har gjort efter en resa runt om i då vi har besökt olika verksamheter. Jag kan nämna några siffror i denna rapport. De kulturella och kreativa näringarna utgör av bnp och omsätter omkring 300 miljarder . Alla branscher som vi har tittat på redovisar tillväxttal. Ett exempel är dataspelsbranschen, som utskottet också har att hantera ibland, som har växt med 1 , och av branschens omsättning går på export. Med kulturpropositionen Tid för kultur lade vi grunden för en ny och modern kulturpolitik. Här lyfte vi fram bland annat kulturens roll för tillväxt och sysselsättning. Vi lyfte också fram att det är viktigt att vi stöder kulturpolitiken när det gäller konstnärligt skapande i olika former och att vi skapar förutsättningar för att bevara, tolka, tillgängliggöra och utveckla kulturlivet. I Alliansens regeringsförklaring för /13 finns det många viktiga satsningar på ökad sysselsättning, forskning, infrastruktur och bättre välfärd. Men det ska också finnas förutsättningar för företagande och fler företag. Det är också viktigt att lyfta fram att statsministern speciellt pekade på satsningen på kulturen och dess betydelse i samhället och för enskilda människor. Vi moderater menar att handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar har bidragit till en fortsatt utveckling av kulturen runt om i landet. Jag vill även lyfta fram vikten av tillgänglighet inom kulturens område. Vi har just i utskottet beslutat om att i vår uppföljnings- och utvärderingsgrupp titta vidare på tillgänglighetsperspektivet, vilket jag tycker är mycket bra. Det är också bra att vi har en fortsatt diskussion om regeringens strategi som finns och som är tydlig om att vi vill ha en bättre och tydligare tillgänglighet inom kulturens område men också inom många andra områden. Det handlar om att ha konkreta och tydliga mål för samhällets insatser just för att öka tillgängligheten de kommande fem åren. På vårt område är det och som har ansvaret för att vara samlande, stödjande och pådrivande i arbetet för att nå de funktionshinderspolitiska målen. Till slut vill jag säga något om betydelsen av kultur och hälsa. Som många här vet brinner jag för detta område. Jag är också glad för att det kommer motioner på detta område. Det finns mycket forskning . Jag tror att i sade att det inte fanns. Men det finns både internationell och nationell forskning som pekar precis åt samma håll. Där finns ett centrum för kultur och hälsa. Och på har man fått ett stort anslag för att titta på musikens betydelse för hälsan, vilket vi också har hört här tidigare. En person som har varit föregångare på området kultur och hälsa är . Hon började arbeta med detta när hon lämnade rektorskapet på . Hon berättade ofta att hennes musik kom från hjärtat. Hon sade att det är så viktigt att inse att kulturella aktiviteter skapar välmående och sociala kontakter. Men det är också viktigt att forskningen tittar mer på området kultur och hälsa. Jag hoppas att vi kan fortsätta göra det på olika sätt. vill jag säga att den satsning på 40 miljoner som regeringen har gjort på kultur för äldre har satt i gång många spännande verksamheter och att än mer växer fram. Det finns en delrapport på om vad dessa pengar har betytt för kultur för äldre. Jag hoppas att vi får se mycket mer. Vi moderater är övertygade om att kulturen har oändliga möjligheter och bidrar positivt till att påverka hela samhället. Men kultur handlar också om att sänka trösklar in till kulturen och att hävda att kulturen har ett egenvärde och är en viktig aktör i ett demokratiskt samhälle. Inte minst måste vi fortsatt sätta fokus på att ett jämställt kulturliv bidrar till kreativitet, mångfald och kvalitet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner och reservationer. I detta anförande instämde (FP), Per Lodenius (C) och (KD). 140 i (S) replik: Jag sade inte i mitt anförande att det inte fanns någon forskning, men jag sade att det inte fanns så mycket forskning. Jag tänkte ställa en fråga angående det som jag också tog upp i mitt anförande och som du, , talade om lite grann avslutningsvis, nämligen vikten av ett jämställt kulturliv. Vi lyfter i en reservation fram att vi tycker att man ska samla in statistik som är könsuppdelad. Men man skulle också kunna lyfta fram de institutioner och organisationer som får statliga bidrag och som jobbar offensivt för ett mer jämställt kulturliv som goda exempel och att de ska gynnas vid bidragsgivning. lyfte inte fram den frågan över huvud taget. Statistiken inom kulturområdet har varit eftersatt . Det är synd. Det är bra att Myndigheten för kulturanalys nu får ett uppdrag när det gäller statistiken. Men det är inte riktigt tydligt vad myndigheten ska göra med statistiken. Jag vill fråga hur hon ställer sig till att man skulle kunna lyfta in just denna könsuppdelade statistik som en grund för att kunna jobba mer aktivt med en jämställd kulturpolitik. 141 (M) replik: Jag tackar för frågan. Jag försökte hinna med att säga något om jämställdhet på slutet. Jag tycker att det är viktigt. Vi har också haft en hearing i utskottet tidigare, där vi har pekat på problem som finns inom jämställdhetsområdet. Det gäller till exempel inom ett område som filmen, där det på många sätt är ojämlikt hur pengarna fördelas. Men en bra början är väl ändå att nu ge detta uppdrag och att man, som vi också skriver i betänkandet, får medel till att börja bli bättre på att samla in statistik. Utifrån det kan man sedan gå vidare. Visst tycker jag att jämställdheten är viktig, inom alla områden. Jag tycker att den är viktig också inom kulturen.