prot · H009101 · 2013-05-02 00:00:00 — NU11 Näringspolitiska frågor Punkt 1 (Övergripande om företagsfrämjande åtgärder) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 1 (S) Votering: 202 för utskottet 105 för res. 1 17 avstod 25 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 22 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 18 KD För res. 1: 104 S, 1 MP Avstod: 17 V Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 1 KD (MP) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 2 (MP) 3. motiveringen i res. 3 (V) Förberedande votering: 24 för res. 2 17 för res. 3 282 avstod 26 frånvarande Kammaren biträdde res. (C) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 181 för utskottet 22 för res. 2 121 avstod 25 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 1 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 18 KD För res. 2: 22 MP Avstod: 104 S, 17 V Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 2 (Socialt företagande) 1. utskottet 2. res. 4 (S, V) Votering: 203 för utskottet 121 för res. 4 25 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 23 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 18 KD För res. 4: 104 S, 17 V Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. TU10 Bevakning ombord på svenska fartyg 1. utskottet 2. res. (MP) Votering: 300 för utskottet 24 för res. 25 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 104 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 V, 18 KD För res. : 1 S, 23 MP Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 1 KD TU11 Järnvägs- och kollektivtrafikfrågor Punkt 1 (Samhällsuppdrag) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 179 för utskottet 144 för res. 1 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 20 FP, 19 C, 18 SD, 18 KD För res. 1: 104 S, 23 MP, 17 V Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 1 KD Punkt 2 (Ekonomiska mål) 1. utskottet 2. res. 3 (V) Votering: 267 för utskottet 17 för res. 3 39 avstod 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 104 M, 20 FP, 19 C, 2 SD, 18 KD För res. 3: 17 V Avstod: 23 MP, 16 SD Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 1 KD Punkt 4 (Europeisk järnvägssamordning) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) Votering: 179 för utskottet 144 för res. 5 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 18 KD För res. 5: 104 S, 23 MP, 17 V Frånvarande: 8 S, 4 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 5 (Ansvar för järnvägsstationer m.m.) 1. utskottet 2. res. 7 (MP, V) Votering: 178 för utskottet 40 för res. 7 105 avstod 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 20 FP, 17 C, 19 SD, 18 KD För res. 7: 23 MP, 17 V Avstod: 104 S, 1 C Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 5 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 6 (Resenärsfrågor) 1. utskottet 2. res. 8 (MP, V) Votering: 283 för utskottet 41 för res. 8 25 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 103 S, 104 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 18 KD För res. 8: 1 S, 23 MP, 17 V Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 9 (Pris och kvalitet i kollektivtrafiken) 1. utskottet 2. res. 10 (S, MP, V) Votering: 180 för utskottet 144 för res. 10 25 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 18 KD För res. 10: 104 S, 23 MP, 17 V Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 13 (Gotlandstrafiken) 1. utskottet 2. res. 15 (V) Votering: 179 för utskottet 17 för res. 15 127 avstod 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 20 FP, 19 C, 18 SD, 18 KD För res. 15: 17 V Avstod: 104 S, 23 MP Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU16 Skogspolitik Punkt 1 (Skogsvårdslagen och miljöhänsyn) 1. utskottet 2. res. 1 (S) Votering: 180 för utskottet 104 för res. 1 40 avstod 25 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 18 KD För res. 1: 104 S Avstod: 23 MP, 17 V Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Punkt 10 (Talerätt och möjlighet att överklaga) 1. utskottet 2. res. 11 (V, MP) Votering: 285 för utskottet 39 för res. 11 25 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 104 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 1 V, 18 KD För res. 11: 23 MP, 16 V Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 1 KD (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. MJU17 Jakt och viltvård Punkt 5 (Det allmänna uppdraget) 1. utskottet 2. res. 4 (MP, V) Votering: 283 för utskottet 40 för res. 4 26 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 S, 104 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 KD För res. 4: 23 MP, 17 V Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 7 (Jakt på vildsvin m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (S) Votering: 220 för utskottet 104 för res. 5 25 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 23 MP, 20 FP, 19 C, 19 SD, 17 V, 18 KD För res. 5: 104 S Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde MJU20 En ram för havsplanering och integrerad kustförvaltning Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. SoU19 Övergångsbestämmelser med anledning av inrättandet av Inspektionen för vård och omsorg Kammaren biföll utskottets förslag. TU12 Sjöfartsfrågor Punkt 2 (Förutsättningar för svensk sjöfart) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 179 för utskottet 143 för res. 1 27 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 20 FP, 19 C, 18 SD, 18 KD För res. 1: 103 S, 23 MP, 17 V Frånvarande: 9 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 2 SD, 2 V, 1 KD Punkt 3 (Allmänna miljöfrågor) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 180 för utskottet 144 för res. 2 25 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 104 M, 20 FP, 19 C, 19 SD, 18 KD För res. 2: 104 S, 23 MP, 17 V Frånvarande: 8 S, 3 M, 2 MP, 4 FP, 4 C, 1 SD, 2 V, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 14 § (forts. från 11 §) Litteratur, läsande, bibliotek och språk (forts. KrU7) 92 (V) replik: Först ska jag korrigera ett yrkande till reservation 8 i stället för reservation 7. Jag har ett par funderingar till . I ett remissvar från Läsrörelsen finns en intressant uppgift om sambandet mellan ökad datortid och minskad läsfärdighet. Man får kanske lätt en positiv bild av den nya tekniken, och det skrivs och läses säkert mer bland unga och inte minst bland pojkar . Men om det ökar den kvalificerade läsfärdigheten är tveksamt. Nästa fundering har med satsningen på läsfrämjande för barn och unga att göra. Det är vällovligt och något vi alla kan skriva under på. Vi efterlyser dock att man ska kunna rikta dessa ansträngningar speciellt till exempelvis förortsmiljöer där språkfärdigheten kanske är mindre eller till landsbygden där biblioteksfilialer och bokbussar dras in. I demokratins och rättvisans namn är det viktigt att man får ett så bra läsfrämjande som möjligt över hela landet. 93 (M) replik: Jag talade inte om datortid utan om att läsa på datorn, till exempel e-böcker. Det är verkligen att läsa, även om det sker på en platta i stället för i tryckta medier. Det är bra att det finns den möjligheten också. Det var så jag menade, inte att man spelar spel på datorn. När det gäller att nå ut till olika områden och grupper pågår det massor av bra initiativ i kommunerna, som ju har huvudmannaansvaret för detta. 94 (V) replik: Förvisso utförs det större och mindre bragder ute i landet. Regeringen har dock tagit bort stödet för sådant som LO-anställdas läsande och Läs för mig, pappa! vill regeringen skapa läsfrämjande insatser. Jag tycker att det är slöseri med erfarenheter, resurser och uppbyggda organisationer när regeringen tar bort och sedan eventuellt skapar något nytt. Det här med bibliotek och frivillighet är också vällovligt, och vi vet att ni moderater inte har någon som helst skepsis inför entreprenad. har kommunerna huvudansvaret för kvaliteten. Om entreprenaden säckar ihop eller inte håller önskvärd och begärd kvalitet är det ändå det offentliga som får gripa in. Det blir en sorts överförmynderi, som jag ser det. Jag undrar lite över er tilltro till frivillighet. Det finns ju också en stor frivillighet i att vi gemensamt och var och en betalar våra skatter som går till dessa ändamål. Men er frivillighet kommer ned på en sorts välgörenhetsnivå. Det vill jag ha din kommentar till. 95 (M) replik: I mitt anförande läste jag upp massor med satsningar som gäller läsfrämjande. Det kan ju vara så att man lämnar en sak för att gå över till något annat. Jag vet att ett par partier tycker att En bok för alla är väldigt spännande. Det var det lanserades, och det var säkert vällovligt då. är det dock andra tider, och jag tycker att det är dags för något annat. Precis så tycker jag i denna fråga också. När det gäller kommunerna är det i propositionen solklart att det är huvudmannen som ställs till svars om det skulle haverera. Det är inget konstigt med det. 96 (SD) replik: När jag nu har fått chansen att delta i kulturutskottets debatt tänkte jag ta tillfället i akt att en gång för alla försöka få klarhet i punktskriftsfrågan. Jag förstår den verkligen inte, men det är möjligt att jag har begränsad kognitiv förmåga. När man antog den nya språklagen kom man fram till att punktskriften inte skulle omnämnas där eftersom punktskriften inte är ett eget språk. Det hörde vi också från talarstolen. Då borde punktskriften i stället vara en annan form av skriven svenska för dem som är synskadade och ha samma skydd som den skrivna svenskan har. Men så verkar det inte heller vara om man lyssnar till Handisam och andra som menar att punktskriften har en svagare ställning än andra språkformer och att det skulle kunna vara ett brott mot FN:s deklaration om mänskliga rättigheter för funktionshindrade. Frågan verkar ha hamnat mellan stolarna, och det blir varken eller. Det leder till att punktskriften har ett svagare skydd än andra språkformer, vilket får negativa konsekvenser i praktiken. Till exempel har anhöriga till synskadade inte samma rätt att lära sig punktskrift som till exempel anhöriga till hörselskadade har att lära sig teckenspråk. Detta är problematiskt, men det enda svar jag får är att ni hänvisar till . Den har dock drivit förslaget att punktskriften ska skrivas in i språklagen. Den organisation som ni hänvisar till och som ska skydda de synskadades intresse i detta hänseende har samma uppfattning som jag och verkar ha gjort samma tolkning som jag. Hur ser egentligen majoriteten på denna fråga, och varför händer det inget? 97 (M) replik: Man kan tycka att punktskriften har en svagare ställning. Men när den inte får plats inom den lag som vi har stiftat har vi i alla fall vidtagit åtgärder för att stärka och utveckla punktskriften. Vi har en myndighet som ser över det, och det finns föreskrifter i förordning gällande detta för att just stärka situationen. 98 (SD) replik: Jag tvivlar inte på att regeringen har en positiv attityd till synskadade och punktskrift. Jag tror att frågan har hamnat mellan stolarna och att ingen riktigt tar tag i att åtgärda den. Det är problematiskt. Vi har förbundit oss att inte på något sätt särbehandla en viss grupp på grund av funktionshinder. Men i praktiken gör vi det i lag eftersom de synskadades skriftspråk har ett sämre skydd, vilket får negativa praktiska konsekvenser. Jag uppmanar majoriteten att titta närmare på frågan eller att förklara den bättre för mig så att jag förstår vad som är problemet med att skriva in punktskriften i språklagen så att de synskadade får samma rättigheter som de hörselskadade, de nationella minoritetsgrupperna och andra i denna fråga. 99 (M) replik: Jag menar att regeringen under rådande förhållanden tar ansvar för denna sak. Jag sitter dock gärna ned med dig vid tillfälle och diskuterar varför det ser ut som det gör. 100 (MP) replik: sade att vi inte skulle bli förvånade om detta med bibliotekarier kommer med i bibliotekslagen. Jag skulle nog bli förvånad, men det blir jag gärna i så fall. Det baserar jag på att jag har tagit upp frågan. tog jag upp frågan vid en frågestund. Då var både kulturministern och utbildningsministern här, och då specificerade jag med skolbiblioteken. Jag tycker att det är anmärkningsvärt när man säger att det är självklart att det ska vara bibliotekarier, för det finns inte med i de här förslagen, inte minst på skolbibliotekssidan. I tar man upp att det bör finnas utbildad personal. Remissinstanserna till den nya bibliotekslagen har tagit upp det. Man tog också upp det inför skolbibliotekslagen. En av de viktigaste huvudingredienserna i ett bibliotek är den utbildade personalen, som kan lotsa och hjälpa till när det gäller skolbibliotek, granskande källkritik och finnas till hands för att ordna med allt det som biblioteken är till för. Som jag sade: Vi pratar inte om en skola utan personal och lärare, och då tänker jag att vi inte borde prata om skolbibliotek utan utbildad personal och inte ett bibliotek över huvud taget utan utbildad personal. Det är en stor miss i det regeringen har lagt fram i biblioteksfrågorna. 101 (M) replik: Jag menar att eftersom vi och ministern tycker likadant skulle det i den fortsatta beredningen av propositionen kunna finnas ett utrymme för att göra något tillägg. Men det vet jag inte, utan vi får diskutera med departementet hur man ser på frågan. I sak skiljer sig inte våra åsikter något alls egentligen. Det är klart att det ska finnas duktigt folk. 102 (MP) replik: Jag tackar för det och tror på allvar att tar med sig frågan, för det är en jätteviktig fråga som flera instanser har lyft upp. Utbildningsministern har bestämt sig för att vi ska ha skolbibliotek, och vi har sagt ja till det. Det är väl en positiv del. Men då har vi också missat detta med bibliotekarier, som är en otroligt central del i det hela. Lagen trädde i kraft , och det har gått ett tag. Ändå saknar hälften av landets elever tillgång till bemannat skolbibliotek, om jag har förstått det rätt. En av sex elever saknar helt skolbibliotek, och 210 000 elever har inte tillgång till bibliotek i den skolenhet där de går. Det handlar ändå om en lag. Ska polisen komma och göra något, när det finns en lag som de bryter mot, eller hur ska vi hantera detta? Någonstans är det otroligt viktigt att det blir substans i detta. Jag tror att det skulle vara väldigt lyckat för skolan om vi slog fast att vi behöver göra detta möjligt. Jag inser att det såklart handlar om pengar det är inte gratis. Men om vi nu har en lag som vi har infört borde den innehålla den viktigaste ingrediensen. har tagit den på allvar och försöker specificera pengar åt det här hållet i våra förslag. Vi hade i alla fall en regional satsning på bibliotek. Det krävs ju att det görs något konkret. 103 (M) replik: tog upp detta med skolor som kan tyckas vara inte fullt utrustade. Där har regeringen tagit initiativ när det gäller skollagen och framför allt uppdraget till Skolinspektionen att se över detta, så att det verkligen är med i all tillsyn att man kontrollerar att det finns ett bibliotek värt namnet. ska detta bli betydligt bättre, ska vi hoppas. 104 (FP): Jag vill börja med att verkligen lyfta fram bibliotekens viktiga roll som träffpunkt för litteraturen, läsandet och kulturen. Lika viktig är bibliotekariernas kunskap och vägledning för att varje individ ska kunna utvecklas efter sina villkor. liberalerna har alltid värnat biblioteken och allas tillgång till dessa. Biblioteken är inte bara ställen fulla med böcker och tillgång till läsning. Där är det också låga trösklar in som mötesplatser. Uppdraget att verka för demokratiska värderingar är påtagligt. Där finns all upptänklig samhällsinformation, och biblioteken är en viktig arena i det civila samhället för lärande, bildning och delaktighet. Som liten var jag fascinerad av sagornas värld. När någon närstående vuxen läste ur till exempel levde jag mig in helt och fullt i berättelsen. Jag grät på slutet av denna sorgliga historia och förstod att kärlek och att älska var något som kunde göra mycket ont. När jag började skolan kunde jag redan läsa och skrev själv sagor, berättelser och deckare innan jag hade fyllt tio. Jag brukade också illustrera mina texter. Med det vill jag säga att den värld som öppnar sig för alla som kan läsa är en outtömlig värld av äventyr, olika infallsvinklar och kunskap. Så stumt och tomt det skulle bli om vi inte hade litteraturen! Vi är omgivna av ord i alla sammanhang, och det är väldigt viktigt att barn lär sig läsa för att kunna ta till sig all information i samhället, allt som kan tas in via de skrivna orden. Demokratier bygger på att medborgarna kan läsa. Friheten att yttra sig bygger på förmågan att kommunicera inte bara med det talade ordet. I tar vi det nog för givet att man lär sig läsa i skolan. I många andra delar av världen kan befolkningen till många procent bestå av analfabeter. Läsförmåga handlar om att fånga barns och ungdomars intresse för litteraturen. Det är inte det lättaste. Jag har tre vuxna döttrar som har haft väldigt olika förhållande till läsning. Den äldsta slukar mängder av böcker , den mellersta är måttligt road, och den yngsta är ungefär mitt emellan dessa båda ytterligheter. Det som behövs är förstås först och främst tillgång till litteratur. I skolan har Skapande skola möjliggjort möten med författare som inspiration för eleverna. Skolans roll är A och O. Där pågår ständigt arbetet med att på olika sätt öka intresset för läsandet och öka läsförståelsen. liberalerna tycker att det ska finnas utbildade bibliotekarier i skolbiblioteken. Det behövs vägledande vuxna som är duktiga på att finna ut vad som kan passa olika åldrar och intressen. Lärarna får ovärderligt stöd från utbildade bibliotekarier för att föra fram bra litteratur som passar varje åldersgrupp. Jag glömmer aldrig när jag som elvaåring kom in på skolbiblioteket på och sade till bibliotekarien att jag hade läst ut mina böcker och frågade: Vad ska jag läsa nu? Hon funderade och visade vägen bort till en hylla där böcker om landet Narnia stod. Jag började med , och därmed började en livslång kärlek till Aslans värld. Bibliotekarier med sin specialistkunskap behövs än mer när barnens föräldrar inte har intresse av läsning och kanske inte har några böcker eller har bara några få böcker hemma. Inte ens när böckerna fyller hyllmetrar i hemmen finns det en garanti för att läsintresset självklart ska infinna sig hos barnen. Med denna inledning vill jag betona hur viktiga biblioteken och bibliotekspersonalens kunnande är för att vi ska fortsätta ha en läsande befolkning. och regional biblioteksverksamhet har fått i uppdrag att utvärdera kommunernas biblioteksplaner och utifrån det också titta extra på kvalitetsindikatorer. Det kartläggningsarbetet skulle kunna utmynna i en nationell strategi för biblioteken. Det ser nämligen väldigt olika ut i olika delar av landet, i olika kommuner. Innehållet i titeln bibliotekarie borde på något sätt analyseras ur det stora läslyftarperspektiv som åsyftas i . Bibliotekariernas roll med den akademiska utbildning och den specialistkompetens de besitter borde kvalitetssäkras. Kanske är det tid för en bibliotekarielegitimation likt lärarlegitimationen? Bibliotekens uppdrag har starkt förändrats. Det finns stora samhälleliga utmaningar som biblioteken måste förhålla sig till. Branschlogiken är en helt annan än exempelvis . En utmaning är förstås de teknologiska omvälvningar som snabbt har skett och fortfarande sker. En annan är att vi har ett mångkulturellt samhälle där biblioteken är en av de första samhällsinstitutioner en nyanländ besöker. Ytterligare en utmaning är att människors vardag och levnadsmönster ser annorlunda ut . Man kanske arbetar i en kommun, bor i en annan kommun och har barnen i skola eller gymnasium i en tredje kommun. Kommungränserna suddas ut, och på grund av det finns andra servicebehov från medborgarens sida. I takt med att man har sett ett minskande läsande och minskad läskunnighet har biblioteken fått en central plats på kartan för litteraturfrämjande åtgärder en central plats vars betydelse inte nog kan poängteras. Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. 105 (MP) replik: Jag tror att förstår vad jag kommer att fråga om. Du nämnde ganska klart och tydligt att står bakom att skolbibliotek ska vara bemannade med personal. Jag hoppas därför att det verkligen är någonting som kommer att genomföras. Du får gärna säga någonting mer om det. Jag ställde, som sagt, en fråga vid frågestunden . Då var både utbildningsministern och kulturministern här, och det var kulturministern som svarade på frågan. Å ena sidan säger hon att man tar detta på allvar. Å andra sidan lämnar man över ansvaret till huvudmannen. Jag är därför lite oförstående inför detta svar. Men så kan det vara inom politiken. Det är jag väl medveten om. Men jag tror att vi nog får ta dessa siffror på allvar som visar hur dåligt bemannade skolbiblioteken är och hur det brister. Jag tror inte att det var någons syfte med det hela. Ett skolbibliotek har nämligen otroliga möjligheter att bistå utbildningen i skolan med kritisk granskning och hjälpa till med lotsning in i litteraturens värld och med mycket som lärarna inte räcker till för. Jag kan se bibliotek, och inte minst skolbibliotek, som ett centrum. 106 (FP) replik: Jag tror att du och jag är helt överens om detta. Vi i tycker att detta är extremt viktigt. Sedan har detta inte varit i drift så . Men så lång startsträcka ska inte behövas. Det som är problematiskt är att detta drivs kommunalt och att det är kommunens ansvar hur skolans resurser fördelas. Jag ser det därför som mycket viktigt att vi ska arbeta för detta. Jag vill också poängtera att de människor som arbetar på bibliotek och som kanske inte är utbildade bibliotekarier är för den skull kanske inte mindre utbildade, men de har inte gått just denna utbildning. är bibliotekarietiteln skyddad. Jag tycker att det skulle vara ett steg på vägen att man helt enkelt har något slags legitimering. Men jag tycker att man ska ha en återkoppling på hur det fungerar. Och vi kommer absolut att driva frågan om att man ska ha skolbibliotek i varje skola. 107 (MP) replik: Det kanske är en viktig fråga att man ska ha en skyddad titel. Men jag tror inte att det är huvudingrediensen i denna diskussion. Jag tror att vi måste se hur det ser ut . Vi kan titta på hur det ser ut över huvud taget i landet. Jag kan tänka mig att det är mycket stor skillnad om man har möjlighet att ha ett skolbibliotek eller om man behöver en verksamhet som är skolbiblioteksverksamhet i ett folkbibliotek. Är det möjligt? Jag tror att det på lite olika ställen i står att det är någonting som man kan utveckla. Då kan jag se att folkbiblioteken får ett ännu större uppdrag när det gäller allt annat som man gör och som är otroligt viktigt för demokratin och grunden i samhället och som inte bara är någonting som vi kan ta för givet.