prot · H10924 · 2013-11-08 00:00:00 — En del barn som har tillgång till dator har egen dator och kan göra läxan hemma medan andra elever inte ens har tillgång till dator i sitt eget hem eller har en dator bland många syskon som ska stå i kö för att kunna hinna leverera till skolan det läxan handlar om. I skrev vi socialdemokrater en motion om läxhjälp till alla. Den borgerliga majoriteten röstade emot det. De tyckte inte att alla skulle ha läxhjälp utan att det var bra med läx-RUT som den borgerliga regeringen infört. har haft stämma. Där har man sagt att alla barn ska ha möjlighet till läxhjälp. har vi lagt fram motionen på nytt i kommunfullmäktige i . Vi tror att i kommer att ändra sig när stämman har sagt sitt. Vi tycker att det ska vara läxhjälp till alla. Det kan vara i föreningsregi, i skolans regi eller skötas av fritidshemmen. Föräldrar ska inte känna den maktlöshet de känner för att de inte hinner med att stötta sitt barn eller inte har förmågan att stötta sitt barn. De måste känna sig trygga att barnen ska kunna få en kunskap så att de kan gå in i framtidens samhälle på bra sätt som alla andra elever. Vi ska minska klyftorna, inte öka dem. 69 Finansminister (M): Vi har tre olika grundmål för skolan. Det första är att ge alla en grund för att forma sitt eget liv. Med mer kunskap blir livsvalen enklare och klarare. Det andra är att förbättra likvärdigheten i samhället så att alla barn får en bra start i livet. Det tredje är att skapa en kunskapsgrund för vår samhällsekonomiska utveckling. Om vi tittar på de länder som har klarat skolan bäst är det , , , och som är de länder som över åren förefaller prestera de bästa skolresultaten. Man kan ställa frågan: Vad är det som skiljer skolan i , och från den svenska skolan? Jag skulle särskilt vilja lyfta fram tre saker. Det första är att kunskapskraven har varit påtagligt mycket tydligare. Man har haft mycket mer av prov, läxläsning och fokusering på en kunskapsskola, en pluggskola, en skola där inlärning är kärnuppgiften. Det har för det andra byggt på en bred nationell uppföljning i termer av betyg och prov. Man har haft omfattande betyg där man kan värdera olika klasser, skolor och elever mot varandra. I många fall har man till och med nationellt redovisat proven och provresultaten på ett väldigt uppmärksammat sätt. Det tredje är att man har haft bättre utbildade lärare särskilt i ett avseende. De har haft en tyngre akademisk ämneskompetens. Det har alltså varit en naturlig väg från akademiska studier för den som varit orienterad mot språk eller matematik att bli lärare. Det handlar om gedigen ämneskunskap och inte att man har hållit på med omfattande grupparbeten eller sådant som präglat den svenska lärarutbildningen. Vad är poängen med den här redovisningen? Det slående är att socialdemokratisk skolpolitik inte bara utan kanske , 30 åren eller 40 åren har handlat om att förändra en skola som såg ut ungefär som i och fungerade ungefär som i eller till att bli någonting annat. Där är det inte viktigt med kunskapskrav, utan andra mål har blivit viktigare i skolan. Där var betyg, prov och läxor någonting som man uppfattade som ett bekymmer. Där var det inte centralt att det just var ämneskunskaper som präglade lärarna utan lärarutbildningen skulle läggas vid sidan av den övriga högskolan och universitetssystemet med en annan inriktning. jobbar regeringen noggrant, systematiskt och i hög takt för att återställa den svenska skolan så att den blir mer lik de skolor som har gjort bättre resultat. En sak är särskilt slående när man tittat på svenska skolbarn i jämförelse med barnen i dessa länder. I , , , och ägnar barnen väsentligt mer tid av sin fritid åt att göra läxor eller studera. När svenska barn spelar fotboll eller går på olika sociala aktiviteter pluggar de barnen. Häpnadsväckande nog leder att de ägnar mer tid åt sin skola till att de uppnår bättre skolresultat. Det tycker jag är bra. Det är i grund och botten en riktig utveckling som vi nu ser i svensk skola. Barnen kommer att ägna mer tid åt skolan. Vi ökar undervisningstiden i matematik. Vi ska gå vidare med språk. Vi förstärker sedan detta via sommarskola, läxstöd och annat. Det kommer gradvis förskjuta mot att ha mer av en kunskapsskola. Socialdemokraterna vill fokusera på den av som går till barnpassning där en liten del går till läxhjälp. Det är och förblir en sidofråga till den stora frågeställningen. Socialdemokraterna, och vill backa tillbaka till den flumskola som skadade under . Det är huvudfrågan och problemet här. 70 (S): Grisen blir inte fetare för att man mäter den ofta, sade , som är förbundsordförande i . Jag tror inte att hon med det menade att vi skulle sänka kunskapskraven i skolan. Däremot tror jag att hon menade att kraven på kunskap också måste mötas med möjligheter. Utbildning är en av våra viktiga insatser, som jag sade i mitt förra inlägg, för att barn och unga ska klara skolan och sedan konkurrera på en arbetsmarknad. För att varje barn ska få det stöd som krävs måste klasserna bli mindre. Vi vill skapa mindre klasser med upp till fem barn färre per klass . Det är bra både för elever som behöver en extra stimulans och för de elever som behöver extra stöd. Tidiga insatser i skolan ger också väldigt bra effekt. Därför behövs det fler speciallärare och specialpedagoger i skolan så att alla som behöver kan få ett tidigt stöd. Vi vill investera 4,5 miljarder mer i skolan än regeringen. När det kommer till läxhjälp och läxstöd avsätter vi 100 miljoner till skillnad från regeringens 16. Jag delar finansministerns uppfattning att skolan och utbildningen är viktig och att kraven ska vara höga. Men jag menar också att vi måste möta upp det med möjligheter som gör att alla får tillgång till en god utbildning. Vi kan inte ha ett system som är beroende av att föräldrar ser till att deras barn klarar skolan. Om vi använder skattepengar till läxhjälp måste vi också satsa på dem vilkas föräldrar inte kan göra ett aktivt val. 71 (S): Som jag sade i mitt förra inlägg motionerade vi socialdemokrater i om läxhjälp till alla barn och inte bara barn till föräldrar som har möjlighet att göra avdrag på skatten. Det röstade den borgerliga majoriteten emot. Vi har lagt fram den motionen på nytt sedan har haft stämma. är för att alla barn ska ha läxhjälp, säger ni. Men ni ska ha kvar läx-RUT. Ni vill ändå ha ökade klyftor trots att ni med läpparnas bekännelse säger att ni vill ha läxhjälp också till de andra barnen. Vi vill förbättra skolan. Vi vill inte fortsätta som det är nu med skolresultat som sjunker . Så kan vi inte ha det. Det är därför vi satsar på fler lärare, mindre klasser, fler engagerade lärare och fler speciallärare. Vi satsar på sommarskola och gymnasieskolan. Vi vill ha ett utbildningskontrakt för dem som inte har klarat gymnasieskolan. Vi satsar på den högre utbildningen. Vi tycker inte att man bara ska satsa på de fina universiteten. Vi tycker att det är viktigt med små och medelstora högskolor, bland annat den i . Men den borgerliga regeringen vill annorlunda. Den vill dra ned på högskoleplatser. Det är viktigt att eleverna lär sig i ett tidigt stadium. Därför vill vi ha läxhjälp till alla barn. Vi kan tänka oss att det sker i föreningsregi eller i skolans regi eller att det sköts på fritidshemmen. Men många föräldrar känner sig maktlösa för att de inte hinner med eller har tillräcklig kunskap för det som eleverna behöver ha hjälp med. Det är därför alla behöver ha läxhjälp, och inte bara de som har möjlighet att göra avdrag på skatten. Det ökar klyftorna. Och vi vill ha ett samhälle som håller ihop. Det påstår i alla fall med läpparna, och jag hoppas att han menar det också. 72 Finansminister (M): Centralt i debatten är hur vi ser på kunskap. Låt mig uppehålla mig vid några frågeställningar: Hur lär man sig saker? Hur klarar vi sammanhållningen? Hur förbättrar vi skolresultaten? Det finns viktiga erfarenheter från vår egen historia och från de länder som är mer framgångsrika än . Det handlar om grundläggande förhållanden. Det handlar om ordentligt akademiskt skolade lärare som kan sina ämnen och om mer undervisningstid i svåra ämnen. Efter det att den socialdemokratiska skolpolitiken har fått verka är matematikundervisningen i mindre än vad den är i många andra länder. Vi har för lite läxor, vi har för få prov och vi sätter betyg . Allt detta håller vi nu på att åtgärda. På alla dessa punkter går det på tvärs mot den socialdemokratiska skolpolitiken genom decennierna. Jag hör ingenting från Socialdemokraternas sida om att de nu är beredda att acceptera tidigare betyg, fler nationella prov eller en mer akademiskt tung lärarutbildning. Vad är det då som ger sammanhållning? Det vet vi också. Det är att man är tydligare med kraven, stöden och uppföljningen för de elever som inte har studieerfarna familjer och där läxläsning inte är en naturlig del av vardagen och umgänget. Det är då auktoriteten hos lärarna, kravställandet, proven och betygen blir drivkrafter för att man ska kunna göra en utbildningsresa. Det är allt sådant som går på tvärs mot Socialdemokraternas skolpolitik. Det vet vi. Vi vet vad Socialdemokraterna står för. De är emot kunskapskrav. De vill ha en lärarutbildning som inte präglas av akademiska ämneskunskaper. De tror inte på betyg, och de tror inte på läxor. Där har vi den grundläggande skiljelinjen. Varför ska vi låtsas att det är på något annat sätt? , och Socialdemokraterna tror inte på kunskapsskolan. De vill i stället föra en debatt om av barnpassningspengarna i . Det är vad debatten handlar om. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2013/14:12 om åtgärder mot dubbdäck 73 Finansminister (M): har frågat mig när jag avser att lägga fram ett förslag som skyndar på möjligheten att införa avgifter på dubbdäck i och eventuellt andra städer i . Jag har i ett svar till sagt att kommunerna kan behöva ytterligare möjligheter att begränsa användningen av dubbdäck lokalt och att regeringen har inlett ett arbete för att utreda förutsättningarna för detta. har också frågat mig vilka ytterligare åtgärder mot dubbdäck jag syftar på i detta svar och när arbetet ska vara färdigt. En rad åtgärder för att förbättra luftkvaliteten har vidtagits på lokal nivå. Dessa åtgärder har varit effektiva. Det kan dock behövas ytterligare åtgärder för att säkerställa att luftkvalitetsmålen uppnås. Den åtgärd som tar upp – avgift för dubbdäcksanvändning – är inte statsrättsligt möjlig att införa i . Ett sådant ekonomiskt styrmedel skulle i stället behöva utformas som en ny skattelagstiftning. En ny skatt införs inte lättvindigt, utan måste noga övervägas. En skatt ska bland annat vara samhällsekonomiskt effektiv, rättssäker och proportionerlig. Om en skatt på dubbdäcksanvändning i tätort kan anses lämplig är den också sannolikt komplex att genomföra, svår att administrera och svår att kontrollera. En skatt är därför inte en åtgärd som kan införas och ge en effekt på kort sikt. Jag ser allvarligt på problemen med luftkvaliteten i vissa tätorter. pågår en förutsättningslös beredning kring hanteringen av problematiken. Arbetet intensifieras , men jag kan inte svara på när det kommer att vara klart. 74 (V): Jag tackar finansministern för svaret. Vi dras med dålig luft i många städer i vårt land, inte minst här i . Här har vi haft dålig luft, bland annat med höga halter av partiklar. Med höga halter av partiklar över lag och dålig innerstadsluft kommer människor att drabbas av olika åkommor. Människor dör för tidigt på grund av den dåliga luften. Enligt miljökontoret i handlar det om drygt 400 personer som dör för tidigt i på grund av den dåliga luften. De som bor där luften är dålig riskerar att drabbas av olika saker. De som till exempel bor kring i har en fördubblad risk för sänkt lungfunktion. När lungornas funktioner sänks är det någonting som inte kan återställas i livet. Det är barn som drabbas på grund av att våra styrande politiker inte kan vidta åtgärder för att få ned halten av partiklar och förbättra luften. Detta är inget nytt problem. fälldes i på grund av överträdelser mot EU:s luftkvalitetsdirektiv. konstaterar själv i regeringens budget att regeringen inte kommer att nå 14 av de uppsatta 16 miljömålen. luft är ett av dessa miljömål. Det kommer inte att nås med nu vidtagna åtgärder och styrmedel. Vad ska vi då göra åt problemet? När jag har diskuterat frågan med miljöminister har hon sagt att en avgift på dubbdäck är en bra idé och att det sannolikt är den mest kraftfulla åtgärden för att få ned halterna av partiklar i de drabbade städerna. Vi har också fått uppgifter om att detta är någonting som utreds inom . När man läste budgeten –2013 såg man att det stod att regeringen utreder nya åtgärder för att minska halterna av partiklar. Jag vill fråga finansministern: ni inom regeringen möjligheten att införa dubbdäckszoner i vissa av våra städer? Eller är det bara någonting som miljöministern vill? Får man bara det allmänna intrycket av att det är någonting som ni utreder? Vad anser miljöministern om detta? Vi behöver inte resa så långt; det räcker med att resa till för att se att sedan de införde dubbdäcksavgifter där 1999 har användningen av dubbdäck gått ned och kvaliteten på luften förbättrats avsevärt tack vare detta. Jag vill fråga finansminister om han är nöjd med de halter av partiklar och kvävedioxid som finns i våra städer, till exempel i . Enligt den senaste statistiken har man bara i och bara överskridit de uppsatta gränsvärdena mer än 200 gånger på de olika mätplatserna, . Luften blir sämre i . Vi måste göra någonting . 75 (M): På låter det som om har de största problemen i . För att hyfsa debatten lite grann vill jag framhålla att de två städer som enligt har minst problem med partiklar är och . Det som är gemensamt för och är att de två städerna tillåter dubbdäck. De städer som enligt det pm som skrev har störst problem med partiklar har alla dubbdäcksförbud. Min poäng är att det inte kommer att vara någon mirakelmedicin att införa ett dubbdäcksförbud eller dubbdäcksavgifter i . talar mycket om . Jag förstår att du representerar , och jag har all respekt för det. Som riksdagsledamöter kan jag dock tycka att vi har ansvar för trafiksäkerheten i hela . Vi kan inte isolera bilister som byter från dubbdäck till dubbfria däck så att de bara får köra i . Det kan vara så att någon som bor på i tar sin bil och åker till för att fira jul eller påsk. När någon byter från dubbdäck till dubbfria däck är det större risk för att den människan eller den familjen förolyckas i en trafikolycka. Det är statistik som har tagit fram, och den är ovedersäglig. Detta innebär alltså att den som pläderar mot dubbdäck också pläderar mot ökad trafiksäkerhet. Dubbdäck är en viktig detalj i bilens säkerhetssystem. Det är kanske till och med den viktigaste. Vi har haft en utveckling där vi har fått ABS och antisladdsystem, som hjälper bilisterna. Vi har bilbälten, vilket var en revolution, och en mängd tekniska uppfinningar som hjälper oss bilister att köra säkrare. Att i det läget plädera för att ta bort det kanske effektivaste sättet att undvika en trafikolycka, nämligen dubbdäck, är otroligt dumt. Det är mycket riktigt som säger att man i har haft dubbdäcksavgifter. Jag bad att fråga: Finns det någon studie från och som visar att just den minskade dubbdäcksanvändningen har haft någon mätbar positiv hälsoeffekt? Om inte har tillgång till utredningstjänstens pm ska jag gärna överlåta det till dig. är väldig tydlig: Det finns inga studier som visar om den minskning av dubbdäcksanvändningen som sker via avgifter och förbud och den därmed sammanhängande minskningen av utsläpp av partiklar har några mätbara positiva hälsoeffekter. Det måste ju vara detta som är poängen om man tänker sig att minska dubbdäcksanvändningen. Jag tycker att alla människor alltid måste ha rätt att få välja det säkraste alternativet för sig och sin familj. Och det är dubbdäck. kan läsa de senaste däcktesterna som , och tidningen har publicerat. Där framgår glasklart att dubbdäck är överlägsna friktionsdäck i trafiksäkerhet. Jag måste ändå ställa frågan: Är inte alla liv viktiga för ? Är inte liven för människor i landsbygden lika viktiga som för dem som bor på Söder? Och varför i hela friden vill just av alla partier göra dubbdäck och trafiksäkerhet till en klassfråga genom att införa dubbdäcksavgifter som skulle drabba dem med lägst inkomst, som förmodligen också är de som har bilar med minst teknik i sig, alltså en begagnad bil? 76 Finansminister (M): Jag vill tacka för en bra och viktig interpellation. Det är ett alldeles uppenbart problem vi har med dålig luftkvalitet i storstadsmiljöer, och det finns en koppling mellan en del av dessa problem och användningen av dubbdäck. Det visar de mätningar som görs. Sedan är det viktigt, som påpekar, att detta ska ställas i proportion till hur det ser ut i andra länder och vilken luftkvalitet man har där. Jag tror inte att vi ska tvivla på att har en starkare och bättre miljöpolitik än de flesta andra länder, och det är väldigt bra. Kan vi då göra något för att minska denna typ av problem i ? Det är ett antal åtgärder som är på väg fram och som kommer att bidra till att minska utsläppen. Regeringen har aviserat och har en arbetsgrupp som tittar på möjligheterna att finansiera ny och mer omfattande infrastruktur i genom höjda trängselavgifter. Genomför man den höjningen av trängselavgiften för att finansiera den utbyggnad av tunnelbanan som vi talar om och som också skulle skapa förutsättningar för fler bostäder minskar naturligtvis också trängseln inne i , och då minskar också denna typ av slitage, som ju leder till luftföroreningar. Det är också viktigt att vi nu gör breda väginvesteringar i . Kombinationen av , Förbifart och kanske östliga förbindelser och andra omfattande satsningar på ett bättre vägtrafiksystem i kommer att underlätta för människor att undvika att åka in i och därmed också avlasta trafikmiljön i . Det är också centralt att vi bygger ut tunnelbanan. Det är självklart att denna kraftiga utbyggnad av tunnelbanan – den kanske mest omfattande som har gjorts i sedan 1950- eller – också kommer att minska utsläppen, för tunnelbanan är ett bra och effektivt sätt att ersätta bil- och vägtransporter. Till detta kommer att vi också har lagt fast en mycket omfattande upprustning av det svenska tågsystemet, inte minst med snabbtåg och också väsentligt bättre satsningar på underhåll, som gör att människor kan slippa bo i och i stället flytta till , , eller och därigenom slippa både den här miljön och att belasta stockholmarna med utsläpp. Det här är mycket effektiva åtgärder. Problemet är att i många fall har Socialdemokraterna, samlat antingen inte tagit ställning eller tagit ställning mot detta. Man har alltså inte tagit ställning för de viktiga och centrala väginvesteringar i som är nödvändiga för att vi ska avlasta innerstaden från trafik. Skulle man börja riva upp besluten om , förbifarten och andra viktiga beslut och blockera en östlig förbindelse är det klart att vi får mer miljöförstöring inne i . Till kan jag säga att det är klart att vi ska titta på alla tänkbara alternativ i det arbete som bedrivs i . Låt mig dock påpeka att har en annan grundlag än . Vi har inte möjlighet att jobba med den typ av avgiftskonstruktion som man har där. Statsrättsligt är en skatt en nominell transaktion till staten utan att staten erbjuder någon motprestation medan en avgift är en transaktion till staten där det finns en tydlig motprestation. Ska man titta på den norska erfarenheten måste man alltså göra det utifrån att det måste handla om en skatt, och det är inte okomplicerat. Där måste vi göra ett grundligt beredningsarbete innan vi kan ta ställning. Låt mig påpeka att det är viktiga insatser som regeringen gör i termer av en förbättrad infrastruktur i . Det vore naturligtvis bra om kunde lämna besked från , och att man nu tar ställning för förbifarten och alla de andra viktiga väginvesteringarna. 77 (V): Då ska vi se var vi börjar. , jag tror att jag börjar i i . Jag var där . hade ingen tunnelbana. är som vi vet ett utvecklingsland. Per capita sett är man otroligt mycket fattigare än vi i . , , har en tunnelbana med dubbelt så stor kapacitet som . Man har 160 hållplatser – i har vi 100 – och transporterar mer än dubbelt så många människor som vi. Hur kommer det sig? Jo, de har investerat i utbyggd tunnelbana. Väldigt mycket mer måste göras i , men det är ändå intressant att man kan resa till ett utvecklingsland och se att man där investerar i kollektivtrafiken. När byggde ni senast ut tunnelbanan i ? Det var otroligt länge sedan. säger att vi ska bygga ut tunnelbanan. Var finns pengarna, ? Trängselavgifter är jättebra. Vi i kampanjade för trängselavgifterna, och såvitt jag kommer ihåg var motståndare till dem. Eftersom du tog upp trängselavgifterna, , undrar jag: Hur mycket av intäkterna från trängselavgifterna har gått till kollektivtrafiken i , dit de ju var avsedda att gå? Det skulle jag vilja veta. Vi kan gå tillbaka till dubbdäcken. Det stod redan i budgetpropositionen 2012/13, , om ytterligare möjligheter för att begränsa användningen av dubbdäck lokalt. Så stod det. Den formuleringen upprepas i princip när det gäller nuvarande budget. Ni skriver dessutom att det arbetet ska intensifieras. Då har jag en enkel fråga till dig, : Ingår avgifter på dubbdäck som en tänkbar lösning i det arbetet? Det vill jag veta. Till vill jag säga att avgifter på dubbdäck är en effektiv metod. Jag tror att du sade att utredningen från kom . Jag har en rapport som handlar just om lokala avgifter på dubbdäck i , som kom och som pekar på det otvetydiga resultatet: Luften har blivit otroligt mycket bättre, och uppfyller EU:s luftkvalitetsdirektiv. Användningen av dubbdäck har gått ned. Och – hör och häpna – säkerheten har dessutom ökat. Hur kan det komma sig? Jo, dubbdäcksavgifterna genererar ganska stora intäkter. Intäkterna från dubbdäcksavgifterna går till att förbättra vägunderhållet, så att det blir mindre grus och smuts. Det blir mindre risker att det blir olyckor. Dessutom visar det här på en intressant beteendeförändring. När man kör med dubbdäck tenderar man att köra lite fortare. Man kör lite riskablare. När man har vinterdäck utan dubbar kör man lite försiktigare. Och antalet olyckor och skador i trafiken i har faktiskt gått ned , då man införde de här avgifterna. Jag vill påpeka för och att avgiftszoner för dubbdäck är någonting som vänsterpartister och moderater är överens om i . Från vänster till höger tycker vi att det här är en bra åtgärd. Vi måste göra någonting för att luften ska bli bättre. Luften blir sämre i . De senaste siffrorna refererades i . Man kan konstatera att på , och – för att ta tre konkreta exempel – överskreds gränsvärdena ungefär 30–40 gånger bara . Läget är ganska akut. 78 (M): Till skillnad från representerar jag inte , utan jag försöker som riksdagsledamot representera hela befolkning. Det är precis som jag sade i mitt förra inlägg. Man kan vrida och vända på statistiken. Man kan titta på vilka undersökningar som finns. I har man granskat samtliga dödsolyckor som har skett. Man har inte simulerat och inte gjort beräkningar, utan man har helt enkelt tittat på vilka olyckor som har skett och vilka som har haft dödlig utgång. Då är det fakta att i är risken att dö i en trafikolycka större om man kör med dubbfria däck än om man kör med dubbdäck. Då säger så här: Ja, men man ska få köra med dubbdäck om man vill, om man bara betalar för det. Då är jag orolig för personer som har en låg inkomst eller en normal inkomst. Man har då en dubbdäcksavgift som är eller . Den som till exempel har en stor och fin tjänstebil kommer naturligtvis att utrusta den med dubbdäck, för man vill åka säkert. Bilisterna vill köra säkert med sin familj och kommer då att använda den möjligheten att använda dubbdäck. Alla däcktester som finns och alla undersökningar som finns visar att det är det mest trafiksäkra alternativet.