prot · H009121 · 2013-06-12 00:00:00 — Där ser jag fram emot arbetet att gemensamt på olika sätt lyfta lärares kompetens framöver. Frågan har ställts: Varför kan vi inte ha en nationell it-strategi? Men läs då den digitala agendan som heter It i människans tjänst! Läs s. 33 där det handlar om skolan och vilket uppdrag skolan har! Det är det man ska genomföra. Man har fått uppdraget i läroplanen att se till att varje elev efter genomgången grundskola ska kunna använda modern teknik för kunskapssökande, för kommunikation, för skapande och för lärande. Om vi dessutom tillsätter och ger resurser för ett lyft för digitalt lärande finns det ju på plats. Vi behöver inte ha ytterligare debatter och anta ytterligare strategier. Jag förutsätter att också de socialdemokratiska kommunföreträdarna läser den digitala agendan och inte väntar på att Socialdemokraterna ska skriva en egen agenda för den nationella utvecklingen utan att man faktiskt tar till sig den delen som regeringen har arbetat fram och jobbar efter det. Det är skolavslutningstider. Jag skulle slutligen, herr talman, vilja önska alla elever som tar studenten och går ut skolan ett riktigt skönt sommarlov och välkommen tillbaka . Jag tror nämligen att man på olika sätt känner att man längtar tillbaka till skolan. Där vill man vara, och då behöver vi politiskt lyfta bilden av den svenska skolan och inte svartmåla den. Vi behöver på olika sätt lyfta lärares kompetens och ge alla elever möjligheter att nå målen, för det har de rätt till. 157 (KD): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet. debatterar vi en av de allra viktigaste frågorna för framtiden. Vi diskuterar våra barns och ungdomars utbildning och därmed hela nationens framtid. Jag tänker lämna friskoledebatten därhän. Vi har jobbat och har slutligen en sexpartiuppgörelse. Jag tänker i stället använda mina få minuter här i talarstolen och tala om det som forskningen visar har verklig betydelse för elevers skolresultat. Vi är många som tagit del av forskning. var det en artikel i där han talar om vad som har verklig betydelse för elevernas prestationer. Visst kan gruppstorlek, ökade resurser och hemmiljö spela roll, men det som verkligen spelar roll är lärarens kompetens och att läraren brinner för sitt uppdrag. Stor betydelse har också, som just sade, feedback till eleverna och levande klassrumsdiskussioner. Allt det här kräver att unga, begåvade människor vill välja läraryrket och att vi återupprättar läraryrkets status. Det är ett land som vi ofta jämför oss med, eftersom uppvisar klart bättre elevresultat än i de så kallade PISA-mätningarna. Vi ställde åtskilliga gånger under besöket frågan om varför står sig bättre i mätningarna och varför läraryrket är attraktivt i , där de har tio sökande per plats till lärarutbildningen. De svarade alla i unison kör: Ni litar inte tillräckligt på era lärare i . Vi placerar tillit och ansvar före utvärdering och kontroll på alla nivåer, medan ni litar mer till skolinspektion, nationella prov och dokumentation. Det är nu dags att uppvärdera lärarrollen i , att ge läraren den tilltro och autonomi som borde vara självklar efter fyra till akademiska studier. Mycket tyder på att senare decenniers resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den faktiska lärarledda undervisningen har minskat. Tiden för ämnesundervisning trängs undan av fler och fler uppgifter som läggs på lärare. Skolans utökade roll som fostrare, lärare som experter inom ett otal frågor och en ökad administrativ börda gör att allt mindre tid ägnas huvuduppgiften, nämligen undervisningen. Problemet är att ingenting har tagits bort, utan allt annat har lagts på. En revisionsrapport från visar att av lärares totala arbetstid ägnas åt kärnverksamheten, det vill säga undervisningen. För att öka den lärarledda ämnesundervisningen krävs därför att olika uppgifter ses över och vid behov rensas bort. Enligt statistik från saknas drygt 40 000 lärare . Enligt behöver 10 000 nya lärare examineras . finns alltför få sökande till lärarutbildningen, och ökade antalet lediga lärarjobb kraftigt. Frånvaron av konkurrens om platserna på utbildningen leder till att även de som inte är lämpade för läraryrket kommer in på utbildningen. Läraryrkets status riskerar att sjunka ytterligare och kvaliteten i undervisningen att bli undermålig. Därmed skapas en ond cirkel som är svår att bryta. För att åstadkomma en förändring krävs ökad konkurrens om platserna så att endast ett urval av de sökande antas. Förutom grundläggande behörighet krävs minst betyget E i vissa ämnen för att vara behörig till lärarutbildningen. Vi kristdemokrater menar att det inte räcker. För att kunna antas till lärarutbildningen ska minst betyget B krävas i vissa ämnen. Exempelvis ska en grundlärare ha ett högre betyg i svenska och engelska och en ämneslärare i undervisningsämnena. För att ytterligare stärka urvalsprocessen så att rätt personer blir lärare bör vi ha någon form av antagningsprov eller lämplighetsprov, vilket nu är på gång. I testas studenter till lärarutbildningen och även till andra högre utbildningar. Alliansregeringen har tillsatt en utredare som ska se över frågan om lämplighetsprov för lärare. Enligt utredaren ligger utmaningen i att hitta prov som är objektiva och rättssäkra; det troliga är att de framtida studenterna kommer att intervjuas och prövas i muntlig framställning. Det kommer att genomföras försök med lämplighetsprov på utvalda högskolor, vilket är glädjande. som vi behöver öka kraven på blivande lärare är behovet av lärare stort. Vi måste därför ha flexibla kompletteringsutbildningar som snabbt ökar tillgången på kvalificerade lärare. Alliansregeringen har avsatt medel för vidareutbildning av obehöriga lärare, den så kallade VAL-satsningen. De som varit yrkesverksamma som lärare men är obehöriga ska kunna komplettera med en pedagogisk utbildning för att nå lärarexamen. Det är ett steg i rätt riktning. Det finns flera grupper som skulle kunna omfattas av en liknande vidareutbildning. I en proposition tas frågan upp om att även den som har tillräckliga ämneskunskaper i minst ett ämne men inte är verksam som lärare bör kunna få en ämneslärarexamen efter en kompletterande pedagogisk utbildning. Till skillnad från VAL-satsningen finns inga riktade medel för ändamålet och inte heller krav på lärosätena att tillhandahålla utbildningen. Det vill vi kristdemokrater ändra på. Det finns ytterligare möjligheter att höja kvaliteten i undervisningen. I många länder ingår det som en naturlig del i undervisningen att ha en kollega som observerar samt utvärderar och utvecklar undervisningsmetodiken. Det så kallade kollegiala lärandet har visat sig vara en av de effektivaste metoderna för att uppnå en god kvalitet i undervisningen. I saknar vi en kultur där lärare stöder varandra för att utveckla undervisningen. I den matematiksatsning som ansvarar för används det kollegiala lärandet som utgångspunkt för att utveckla undervisningsmetoder. Vi menar att denna metod ska kunna användas i all undervisning, och i varje skola. Den skickligaste läraren ska kunna ansvara för handledningen av kolleger och på så sätt utveckla kvaliteten i undervisningen. Det kan även handla om arbetslag som arbetar på detta sätt. Det är viktigt att vetenskapliga utvärderingar i ökad utsträckning ligger till grund för de pedagogiska metoder som tillämpas i skolan, för föreskrifterna och de allmänna råden från . Därför är det aviserade skolforskningsinstitutet mycket välkommet. God läsförståelse är nyckeln till framgång i de flesta av skolans ämnen. Det är dessutom grunden för ett livslångt lärande och ett aktivt liv som samhällsmedborgare. Därför är det oroande att de senaste internationella kunskapsmätningarna visar att den nedåtgående trenden vad gäller svenska elevers läsförståelse fortsätter. Mycket tyder på att senare decenniers resultatförsämringar i den svenska skolan kan förklaras av att den lärarledda undervisningen har minskat. har skolans arbetssätt förändrats i riktning mot mer individualisering genom ökat eget arbete. Forskning pekar på att det negativa sambandet finns mellan denna typ av individualisering och elevernas resultat. Det totala antalet undervisningstimmar i den svenska har minskat , vilket drabbar undervisningstiden i bland annat svenska. Antalet undervisningstimmar i den svenska obligatoriska skolan är lägre än genomsnittet i de europeiska länderna. Svenska elever i åldern 911 har drygt 50 färre undervisningstimmar jämfört med genomsnittet för motsvarande åldersgrupper i EU-länderna. Svenska elever i åldern 1214 har ca 130 färre undervisningstimmar jämfört med genomsnittet för motsvarande åldersgrupper i EU-länderna. Vi behöver vända den utvecklingen. Därför vill vi kristdemokrater ge elever mer lärarledd tid och särskilt prioritera svenska och läsning. Vi vill öka undervisningstiden motsvarande en normal skolvecka. Vi vill även se över vad lärarna i själva verket lägger sin arbetstid på. Utvecklingen under ett flertal år har varit att den faktiska tiden för ämnesundervisning trängs undan av fler och fler uppgifter som läggs på lärarna. Mitt anförande har helt ägnats åt det som visar sig ha allra störst betydelse för elevers resultat, nämligen lärarnas möjlighet att vara lärare och elevernas tillgång till mer lärarledd undervisning. Allt det som jag har nämnt är förslag som föreslår i den skolrapport som vi snart lägger fram, men de nu nämnda förslagen är redan kända genom olika utspel i medierna . Det finns naturligtvis mycket annat som också är viktigt och som vår skolrapport tar upp. Detta ber jag att få återkomma till i debatten då vi i utbildningsutskottet, efter att våra kolleger gått på sommarlov, fortsätter med den sommarskola som Socialdemokraterna begärt att få införa även i kammaren. 158 (V) replik: Det var en ganska mörk bild som skissade av den svenska skolan lärarbrist och stora skillnader mot . En del skulle nog kalla det för svartmålning. Själv tycker jag att det var en ganska realistisk bild. Det finns stora problem, men det är ni kristdemokrater som tillsammans med , är ansvariga. Det är ni som sitter i regeringen . åker till och frågar varför de är så framgångsrika. Jag tror inte att man behöver åka dit för att hitta två saker som skiljer. Den ena skillnaden är att de inte har några vinstdrivande skolor. Regleringen av skolverksamheten är mycket hårdare inte bara i utan i alla länder i världen utom . Om man nu ändå åker till och inte ser det måste man ha stora skygglappar för ögonen. Den andra skillnaden är att man i har uppvärderat de estetiska ämnena. I har och den regering som stöder gjort precis motsatsen. De estetiska ämnena är frivilliga på gymnasiet, och en företrädare för regeringspartierna har till och med sagt att han ville att färre skulle söka estetiska program på gymnasiet. Det tror jag är ett gammaldags sätt att se på de estetiska ämnena. Om man får utbildning i den typen av ämnen underlättas kunskapsinhämtningen i andra, teoretiska, ämnen. Därför var det kanske inte så nödvändigt att fråga de finska lärarna. De har en hårt reglerad skolmarknad utan vinstdrivande skolor, och de har estetiska ämnen som är högt värderade. Ta efter det i stället, ! 159 (KD) replik: Det jag fick med mig från var inte diskussionen om vinst eller inte vinst. Det var att de har långsiktiga, stabila regler för skolan och en samsyn om skolan. Det är glädjande att vi nu har det vad gäller friskolesektorn. Vi har ständigt kommit tillbaka till debatten om att skolresultaten har sjunkit då Alliansen har haft makten. Så är det inte. Kurvan har stadigt gått ned . Vi har sett detta. Vi svartmålar inte, men vi ser problemen och reformerar på ett sätt som gör att vi kan vända utvecklingen. De som har tittat på hur det tar för reformerna att träda i kraft menar att det tar upp till innan vi kan se resultatet. Jag tycker inte att jag svartmålar. Jag är realistisk. Jag kommer själv från skolans värld. Vi måste kunna vända en trend som vi har sett . 160 (V) replik: Det är nog riktigt att de inte har en debatt om vinster i skolan i eftersom ingen vill ha det. De ser som ett skräckexempel. Vi har infört fri dragningsrätt på skattepengar åt riskkapitalbolag. Vi är unika i världen med det systemet. Det är klart att de inte vill ta efter det. Jag har varit aktiv i och har haft ganska många diskussioner med kolleger i , , , och för den delen också från och . Det finns ingen som har någon som helst förståelse för att stora vinstdrivande företag ska kunna gå in och köpa upp skolor, bedriva skolverksamhet under , sälja med god förtjänst eller göra stora vinster och sedan när det går dåligt helt enkelt lägga ned, som gör. Det är klart att den debatten inte förs i . Det är klart att det är lättare att bli överens ifall man utesluter den typen av vinstdrivande verksamhet inom välfärden. Sedan sade inte någonting om de estetiska ämnenas betydelse. Den regering som du stöder har sett till att nedvärdera de ämnena på gymnasieskolan. Den regering som du stöder har inte insikten att estetiska ämnen är livsviktiga för att kunna inhämta annan kunskap. Den regering som du stöder skiljer sig därmed när det gäller en av de faktorer som har gjort den finska skolan mer framgångsrik. 161 (KD) replik: vill ha detta till en vinstdebatt igen. Jag försökte att vara tydlig i talarstolen förut om vad jag fick med mig från . Från fick jag med mig att skolpolitiken inte får bli slagträ i varje valrörelse. Vi måste ha regler och en samsyn som håller över mandatperioder. En så viktig fråga som skolan får inte vara ett politiskt slagträ i valdebatten. Jag fick också med mig att man hade tilltro till lärarna. Det får inte bli en politisk fråga . De estetiska ämnena är en jätteviktig fråga för mig. Jag vet att man genom att utöva estetiska uttryck i olika former också lär sig teoretiska ämnen mycket bättre. Jag är villig att kämpa för det. Jag kämpar för de kommunala musikskolorna och de estetiska programmen på gymnasiet. Det vill jag vara tydlig med. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 10 § Studiemedel utan prövning av äldre studieresultat Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2012/13:UbU19 Studiemedel utan prövning av äldre studieresultat (prop. 2012/13:133) Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 12 §.) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats UU10 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 2012 Punkt 1 (Utvidgningen) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 296 för utskottet 20 för res. 1 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 16 V, 17 KD För res. 1: 20 SD Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 2 (Hbtq-personers rättigheter) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 139 för res. 2 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 21 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 2: 100 S, 23 MP, 16 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 3 (EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik) 1. utskottet 2. res. 3 (SD) Votering: 280 för utskottet 20 för res. 3 17 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 98 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 3: 20 SD Avstod: 1 M, 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 5 (Södra grannskapet) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 8 (S, MP) 3. res. 9 (SD) Förberedande votering: 124 för res. 8 20 för res. 9 173 avstod 32 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 157 för utskottet 124 för res. 8 36 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 8: 101 S, 23 MP Avstod: 20 SD, 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 10 (V) Votering: 157 för utskottet 16 för res. 10 144 avstod 32 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 10: 16 V Avstod: 101 S, 23 MP, 20 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 6 () 1. utskottet 2. res. 11 (S) Votering: 196 för utskottet 101 för res. 11 17 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 MP, 21 FP, 19 C, 20 SD, 16 KD För res. 11: 101 S Avstod: 1 MP, 16 V Frånvarande: 11 S, 9 M, 2 MP, 3 FP, 4 C, 3 V, 3 KD Punkt 7 (Försvarsfrågor och civil krishantering) 1. utskottet 2. res. 15 (SD) Votering: 180 för utskottet 20 för res. 15 117 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 15: 20 SD Avstod: 101 S, 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 8 (Finansiella frågor) 1. utskottet 2. res. 19 (SD) Votering: 180 för utskottet 20 för res. 19 117 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 19: 20 SD Avstod: 101 S, 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 11 (Asyl- och migrationspolitik) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 23 (SD) Votering: 180 för utskottet 20 för res. 23 117 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 23: 20 SD Avstod: 101 S, 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 24 (V) Votering: 180 för utskottet 16 för res. 24 121 avstod 32 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 24: 16 V Avstod: 101 S, 20 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 12 (Sysselsättning och socialpolitik) 1. utskottet 2. res. 26 (SD) Votering: 179 för utskottet 20 för res. 26 116 avstod 34 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 26: 20 SD Avstod: 100 S, 16 V Frånvarande: 12 S, 9 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 13 (Vissa jämlikhets- och jämställdhetsfrågor) 1. utskottet 2. res. 27 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 140 för res. 27 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 21 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 27: 101 S, 23 MP, 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 15 (Miljö- och energipolitik) 1. utskottet 2. res. 31 (S, MP, V) Votering: 159 för utskottet 140 för res. 31 17 avstod 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 21 FP, 20 C, 2 SD, 17 KD För res. 31: 100 S, 23 MP, 1 SD, 16 V Avstod: 17 SD Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 16 (EU:s institutioner) 1. utskottet 2. res. 33 (SD) Votering: 296 för utskottet 21 för res. 33 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 22 MP, 21 FP, 20 C, 16 V, 17 KD För res. 33: 1 MP, 20 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU23 Patientrörlighet i EU förslag till ny lagstiftning Kammaren biföll utskottets förslag. SoU25 Genomförande av ändringsdirektivet 2012/26/EU i fråga om säkerhetsövervakning av läkemedel Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde CU18 om statens tillsyn av information på tjänstepensionsmarknaden 1. utskottet 2. res. (SD) Votering: 296 för utskottet 20 för res. 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 16 V, 16 KD För res. : 20 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 3 KD UbU7 Skolväsendet Punkt 6 (Förutsättningar för fristående skolor) 1. utskottet 2. res. 7 (S, SD) 3. res. 8 (V) Förberedande votering: 124 för res. 7 17 för res. 8 176 avstod 32 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 180 för utskottet 120 för res. 7 17 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 7: 101 S, 19 SD Avstod: 1 SD, 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 7 (Övrigt om fristående skolor) 1. utskottet 2. res. 9 (SD) Votering: 281 för utskottet 20 för res. 9 16 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 23 MP, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 9: 20 SD Avstod: 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 14 (Legitimationsfrågor) 1. utskottet 2. res. 17 (MP, V) Votering: 277 för utskottet 40 för res. 17 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 21 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 17: 1 S, 23 MP, 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 16 (Fortbildning i vissa ämnen) 1. utskottet 2. res. 19 (MP) Votering: 258 för utskottet 23 för res. 19 36 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 21 FP, 20 C, 17 KD För res. 19: 23 MP Avstod: 20 SD, 16 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 19 (Reglering av skolbibliotek) 1. utskottet 2. res. 24 (V) Votering: 300 för utskottet 16 för res. 24 1 avstod 32 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 22 MP, 21 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 24: 16 V Avstod: 1 MP Frånvarande: 11 S, 8 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD Punkt 22 (Nationell IT-strategi för skolan) 1. utskottet 2. res. 27 (S, MP, V) Votering: 176 för utskottet 139 för res. 27 1 avstod 33 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 21 FP, 20 C, 20 SD, 17 KD För res. 27: 101 S, 23 MP, 15 V Avstod: 1 V Frånvarande: 11 S, 9 M, 2 MP, 3 FP, 3 C, 3 V, 2 KD (V) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU19 Studiemedel utan prövning av äldre studieresultat Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § Kulturmiljöns mångfald Föredrogs kulturutskottets betänkande 2012/13:KrU9 Kulturmiljöns mångfald (prop. 2012/13:96). 162 PER (S): har det kommit en proposition, och det är bra. Jag kan deklarera redan nu att detta inte har varit så komplicerat. Vi är rätt överens. Därvidlag lär det inte blir en så stor debatt om just propositionens innehåll. Men i betänkandet finns det ett antal motionsyrkanden. Där tänkte jag fördjupa mig lite mer. Vi har två reservationer med anledning av motioner. Det är reservation 13 som handlar om och reservation 14 som handlar om det rullande och flytande kulturarvet. Jag yrkar bifall till båda dessa reservationer. Vi står naturligtvis bakom även övriga motionsyrkanden. Kulturmiljöns mångfald är kanske inte en kioskvältare om man tittar publikt på det. Men om man problematiserar och diskuterar lite grann kring det kan man nog öka intresset för frågan. I den bygd där jag bor har vi berikats med mycket kulturmiljö. Jag vet att ministern var uppe i och hälsade på och studerade hälsingegårdarna.