prot · H00998 · 2013-04-25 00:00:00 — I Socialdemokraternas kommer man att kräva att det bara är non-profit-företag, godkända av kommunen, som får utföra välfärdstjänster. I praktiken innebär det att kommunen har vetorätt mot konkurrenter till sin egen verksamhet. Det parti som vill kalla sig framtidspartiet söker lösningar bakåt i tiden, där politiker alltid visste bäst och styrde människornas liv i detalj. Jag vill gärna avsluta med att citera som i skriver: Men kan man vara emot vinster i vissa delar av näringslivet och inte i andra? Det är i alla fall den ståndpunkt som Socialdemokraterna intagit. Det finns massor av företag som säljer tjänster till den kommunala, landstingskommunala och statliga sektorn. Byggjätten är ett av dem. gjorde NCC Construction, som bland annat bygger skolor, sjukhus, sportarenor, bostäder, vägar, järnvägar och kraftverk en vinst efter skatt på . NCC Roads är ett annat bolag i samma koncern. De tillverkar vägbeläggningar och utför vägunderhåll. Deras vinst var 413 miljoner efter skatt. Mycket litet av den summan kom från någon annan källa än skatter. De kvinnodominerade Carema Care och Carema sjukvård och bemanning ägs av som kan vara hur läskigt som helst, det har jag ingen aning om. Men skär vårdguld med täljkniv gör de inte. Enligt senaste årsredovisningen på var förlusten 230 miljoner på mindre än . Även de bolagen betalas till största delen av skattepengar. Det borde vara besvärande för Socialdemokraterna att de har så olika syn på bolagsvinster beroende på vad företagen sysslar med. Tydligare än så här kan det väl knappast sägas. Hur ska de entreprenörer som satsar tid och pengar på att utveckla den svenska vården och omsorgen veta vad som händer efter en eventuell socialdemokratisk valseger? Hur ska de våga anställa? Hur ska de våga lita på att deras vårdmottagningar eller skolor får finnas kvar? Och hur ska patienter och elever veta det, för att inte tala om de drygt 100 000 människor som jobbar inom privat drivna välfärdsföretag? I detta anförande instämde och (båda C) samt (M). 31 (S) replik: Det var många intressanta saker som sade i sitt anförande. Jag tänkte börja med att säga till : Jag är en sådan där, jag bor på . Jag bor ute på landsbygden och vet ganska väl hur det är i vardagen. Det kändes inledningsvis, i anförande, som att han också visste och kände till villkoren i vardagen när man bor på landsbygden, eller i glesbygden. Det är lite olika hur man identifierar sig i förhållande till dessa beroende på om man bor i en liten tätort eller i en liten by. Mot bakgrund av det och anklagelserna angående vinster i välfärden vill jag säga hur det är hemma hos mig i där jag bor. Vi är väldigt glada att vi har en skola. Hitintills har vi inte sett att det finns någon som vill konkurrera om skolan. Vi är väldigt glada att vi har en vårdcentral. Vi har hitintills inte sett att det är någon som vill etablera en konkurrerande vårdcentral. Det är lite grann detta som är villkoren ute på landsbygden. Därför känns det lite tudelat när i säger att han vill ha en fördelningspolitik i landet som gör att hela kan leva och i nästa andetag säger att det ska vara på marknadsmässiga villkor. Hur ska den politiken gå ihop? Det kan man fundera över. Jag trodde ett tag att hade gått i opposition tillsammans med oss, för det kändes lite så. Kanske vi kan få svar på frågorna. Ska det bli minskad centralisering? 32 (C) replik: använde nästan hela sin replik till att ställa nya frågor utan att svara på en enda. Det är väldigt intressant, tycker jag, hur ni på kongressen kan lägga fram förslag där ni begränsar vinstuttaget i en del företag men inte i andra. Hur ska ni reda ut det? Hur ska företagen veta det? Eller ska kanske även de stora företagen, som är mer ROT-betingade än RUT-betingade, prövas som non-profit-företag? För min del pratar jag inte om glesbygd, jag pratar mycket landsbygd. Jag tycker att det i det här perspektivet är landsbygd som ligger utanför de stora städerna. i historia kommer majoriteten av ledamöterna i denna kammare från , och . Det tror jag långsiktigt kommer att få effekter för svensk landsbygd, och det får vi förhålla oss till på ett alldeles speciellt sätt. När det gäller resonemang kring vårdcentraler skulle jag kunna referera till ett par fall som inte är särskilt smickrande för det parti som företräder. I mitt hemlän , där socialdemokratiska majoriteter styrt länet , öppnades det efter visst tvång en möjlighet att starta alternativa vårdcentraler. I skulle man få möjlighet att anmäla sig till detta. Men när den här vårdcentralen ville öppna en liten filial i ett samhälle strax intill som heter fick man inte göra det, utan man skulle bli tvungen att ge en komplett vård. Det skulle vara en totalt utrustad vårdcentral som i de stora orterna. Då blev det inget av. Vågar vi däremot utveckla nya alternativ här tror jag att det kommer att gynna landsbygden. 33 (S) replik: Jag vill påminna om att det inte är vi socialdemokrater som har majoritet här i , utan det är tillsammans med , som har det. Det betyder att oppositionen ställer frågor till majoriteten i debatter, och vi förväntar oss kanske ett och annat svar också. Mot bakgrund av det som sade i sitt anförande, och också återkommer till i sin replik, angående landsbygden är det intressant för oss i oppositionen att få reda på om har ändrat sig i apoteksfrågan. Är det verkligen en utveckling för landsbygden? Samma sak gäller bensinmackar, Posten och möjligheten att ta ut pengar. Jag skulle kunna räkna upp hur många frågor som helst. Det har centraliserats väldigt mycket , och det är Alliansen som har haft majoritet. talade sig också varm för basindustrin. Den ligger såväl mig som Socialdemokraterna varmt om hjärtat. Jag kommer själv från industrin och har min anställning inom industrin. Det är mycket viktiga frågor. En annan sak som också slår oerhört hårt mot landsbygden, framför allt i , är de elprisområden som ni har infört. Det betyder att det är ett dyrare elprisområde för de småföretag som finns på landsbygden i . Med anledning av det säger i sitt anförande undrar jag: Tycker att det är okej? Samma sak gäller svaveldirektivet i förhållande till vikten av jobb på landsbygden. 34 (C) replik: I mitt anförande frågade jag hur många jobb som skapas om man belastar företagen med 30 miljarder ytterligare i form av höjd bolagsskatt och begränsat RUT-avdrag. Och det kom ett utspel från Socialdemokraternas ekonomiska talesperson om att halvera EU-stödet till svenskt jordbruk. har inte svarat på några av de frågorna i det här replikskiftet. Hon har inte heller svarat på hur Socialdemokraterna ska skilja på välfärdsföretag och företag som skottar snö, städar eller klipper gräsmattorna med vinst i en kommun. Välfärdsföretagen ska tydligen bedömas för sig. Det verkar som om de har två olika skattkistor i den här verksamheten där den ena får användas på det ena sättet och den andra på det andra sättet. Det är fler apotek . Om jag kan det här rätt är det bara ett apotek i som har stängt. I övrigt är det fler apotek och större tillgänglighet . Det finns ett särskilt stöd för att skapa service när det gäller bensinmackar. Det finns ett särskilt stöd för service på landsbygden. Jag bor också i en liten by, , med 1 600 invånare. Där har vi en alldeles utmärkt service sedan vi lät Posten få tillgång till den lokala . Det fungerar mycket bra och är betydligt mer decentraliserat än vad det var tidigare. (forts. 7 §) Kammaren beslutade på förslag av tredje vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag hälsar utbildningsminister , kultur- och idrottsminister , statsrådet , statsrådet och miljöminister välkomna till dagens frågestund. 36 (S): Jag vill rikta min fråga till utbildningsminister . kom ny statistik över antalet sökande till landets högskolor och universitet. Den visar att vi har ett rekordstort antal sökande till universitet och högskolor. Det var närmare bestämt 381 440 tjejer och killar, män och kvinnor som sökte sig till våra högskolor och universitet. Det är kanske inte så konstigt med tanke på den höga ungdomsarbetslösheten i vårt land. Det är många ungdomar som resonerar så att i ett läge med hög arbetslöshet kan det vara väldigt bra att utbilda sig och hoppas på att det ser bättre ut . Min fråga till statsrådet är: När vi nu har så oerhört många ungdomar som vill studera på landets högskolor och universitet, varför väljer då den borgerliga regeringen att skära ned på antalet platser? 37 Utbildningsminister (FP): Det är inte en korrekt beskrivning. Vi bygger ut med 5 200 platser. Det är helt korrekt att vi har fler sökande nu än vad vi har haft . Vi har också haft fler platser än vad vi har haft . Det är fler studenter och fler platser i högskolan än vad det var när var utbildningsminister. försöker ni beskriva det som att vi har skurit ned. Det har vi inte. Det är fler platser än vad det var när hade ansvaret. Vi är också medvetna om att det blir konjunkturtoppar, och det är väl det vi har när det gäller söktryck. Konjunkturen är i botten. Det gör att det blir ett extra högt söktryck, och därför bygger vi ut med 5 200 platser. Vi får väl återkomma om vi ser ytterligare behov. Vår bedömning är att detta är rätt väl avvägt. Vi bygger också ut mängder av platser inom vuxenutbildning och annat, men det är rätt väl avvägt att göra den här utbyggnaden vi nu gör. Behövs det mer får vi återkomma i höstpropositionen. 38 (S): Jag känner en oro över väldigt mycket när det gäller utvecklingen i svensk skola. Ett av de ämnen som oroar mest är utvecklingen inom matematikämnet, och när jag nu hör på utbildningsministern är det helt uppenbart att problemen med matematiken har nått ända upp i regeringen. När man tittar på fakta, herr talman, ser man att antalet högskoleplatser minskade med nära 12 000 och beräknas minska med ytterligare 10 000 platser. , när vi har haft ett rekordstort antal sökande, har antalet högskoleplatser enligt siffror från utbildningsminister myndigheter minskat med närmare 22 000 platser. Var ligger klokskapen i detta? Varför inte låta de ungdomar som går utan arbete och vill skaffa sig en utbildning få göra det? Är det inte en klok investering, både för landet och för dem? Vari ligger klokskapen att skära ned på högskolor och universitet i ett läge med en rekordhög ungdomsarbetslöshet? 39 Utbildningsminister (FP): Vi har långt över 400 000 personer som studerar vid svenska högskolor. Det är ju inte så att det gör en jätteskillnad om man bygger ut eller drar ned med några tusen, utan då talar vi om krusningar på ytan. Det är korrekt att det drogs ned med 10 000 platser . Det gjorde vi i enighet därför att vi införde avgifter för utomeuropeiska studenter. betalade svenska staten för utomeuropeiska studenter. Men det drabbar ju inte de svenska studenter som nu talar om. Under den allra djupaste finanskrisen gjordes det en tillfällig utbyggnad med 10 000 platser som upphörde . Det är korrekt. bygger vi ut med 5 200 platser igen på grund av konjunkturläget. Vi bygger också ut vuxenutbildning med statliga anslag som den inte har haft på mycket . Jag tycker därför att det är välavvägt. Skulle det vara så att vi ser behov av det så får vi återkomma i höstbudgeten med eventuella ytterligare beslut. Men det här är den bedömning vi gör . 40 (MP): Min fråga går förmodligen till utbildningsminister . Biblioteksfrågan är aktuell, och ett förslag till ny bibliotekslag har precis överlämnats till . Det som saknas i regeringens politik runt bibliotek är hur man ser på bemanningen av bibliotek. Min fråga rör specifikt skolbibliotek. I den nya skollagen finns inskrivet att skolor ska ha skolbibliotek. Men det står ingenting om att dessa ska ha utbildad personal. Många med mig ställer sig frågan vad regeringen har tänkt sig med skolbibliotek. Ska bemanning med utbildad personal ingå? 41 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tror att utbildningsministern och jag delar på svaret här som jag inleder med att berätta att vi mycket riktigt har lagt fram ett förslag till en ny bibliotekslag på bord. Det är en lag som är tydligare och skarpare än den föregående lagen. Den nya lagen slår fast att det ska vara fritt att låna böcker, såväl fysiska böcker som e-böcker, liksom att biblioteken har en särskild uppgift för barns och ungas läsande, informationsteknik, ett demokratiuppdrag och mycket annat. Skälet till att det inte står någonting om bemanningen i bibliotekslagen det gör det inte heller i den lag som finns är att situationen för biblioteken skiljer sig åt. Det är annorlunda att ha ett bibliotek i en storstad än på glesbygden, och hur man väljer att utforma biblioteken är huvudmannens uppgift, det vill säga kommunen eller skolan. Däremot är kraven väldigt tydliga på vad som är ett bibliotek. Men vi kan inte gå in och detaljstyra. Det tror jag inte heller att partikamrater ute i regionerna och kommunerna skulle uppskatta. 42 (MP): Jag skulle vilja göra jämförelsen att ett skolbibliotek utan en bibliotekarie är som ett klassrum utan lärare, och det säger vi ju någonting om. Att det ska finnas biblioteksutbildad personal på bibliotek och specifikt på skolbibliotek tas upp i den aktuella som presenterades . Att det ska finnas biblioteksutbildad personal tas upp av remissinstanserna till den nya bibliotekslagen, och det togs också upp inför skolbibliotekslagen. Regeringen verkar dock inte ha tagit till sig de här viktiga synpunkterna, en av de viktigaste ingredienserna i biblioteksverksamhet. Min fråga kvarstår, för jag förstår inte riktigt om vi inte har ett uttalat önskemål eller krav på att det ska finnas utbildad bibliotekspersonal på bibliotek. 43 Kultur- och idrottsminister (M): Jag fortsätter svaret. Vad jag kan konstatera är att vi nu med alliansregeringen har krav på att det ska finnas skolbibliotek, att elever ska ha tillgång till skolbibliotek. Det är en skarpare skrivning än vad som tidigare funnits och som inte fanns när parti var stödparti till Socialdemokraterna. Det är alltså en klar skärpning. När det gäller bemanningen av biblioteken var det mycket riktigt en fråga som togs upp i . Den arbetar vi med nu på och även tillsammans med . Vi återkommer om det. Men det är inte en fråga som i första hand hör hemma i bibliotekslagen, som är en ramlag med mål för vad biblioteken ska arbeta med. Exakt hur bemanningen ser ut är en annan fråga, och den hör hemma på skolområdet. Men jag lovar att det här är någonting som är högt prioriterat, så vi kommer att återkomma. 44 (SD): Det svenska försvaret är bantat till oigenkännlighet. saknade det svenska försvaret i det närmaste all kapacitet. Det kallades för en strategisk paus inom Försvarsmakten. ska förmågan till territoriellt försvar återtas. En av orsakerna till det är kraftiga upprustning. Modellen för vårt försvar heter insatsorganisation 2014, IO 14. IO 14 blev inte intaget och färdigt som det var tänkt, utan kommer att bli det till 2023, enligt den senaste planeringen. Målet är alltså att upprätta ett försvar som kan stå emot ett begränsat anfall på en plats i . Ett stort problem är att det saknas i investeringsbudgeten för att fullt materielsätta IO 14. Min fråga till är: Kommer regeringen att öka försvarsanslaget så att underskottet i försvarets investeringsbudget elimineras ? 45 Utbildningsminister (FP): Tack för frågan! Det har väl inte undgått någon att det pågår en rysk upprustning i vårt närområde. Det är den pågående parlamentariska Försvarsberedningen frågeställaren kanske ingår i den; alla partier finns med som gemensamt måste få expertiskunskap och analysera hur den upprustningen sker och sedan gemensamt försöka dra slutsatser av det inför det beslut som ska fatta . Idén med försvarsbeslut är att de ska vara någorlunda långsiktiga, och frågeställaren belyste det med IO 14, 2023 och allt möjligt. Det går inte att ändra på besluten från till nästa, utan vi fattar långsiktiga beslut. Skälet till det är att kunna titta på vad som hänt säkerhetspolitiskt. Situationen förändras ofta inte från det ena året till det andra, men den förändras . Jag ser från regeringens sida fram emot att kunna ta emot ett betänkande från Försvarsberedningen när den är färdig . Därefter ska det naturligtvis beredas och läggas fram för med de slutsatser som då ska dras. 46 (SD): Låt mig i stället ställa en fråga med kanske lite kortare varsel. I fredstid väljer olika nationer olika nivåer för sin incidentberedskap. Flygövningar som läggs nära ett annat lands territorium är ett test på ifall det landet kan och hinner skicka dit sitt flyg för att markera sin gräns och visa sin beredskapsförmåga. Hur det går noteras av alla länder med försvarsintressen i den regionen. Försvarsmakten har officiellt uttalat att vår incidentberedskap är så bra som våra politiker önskat sig. Det måste dock konstateras att läget har förändrats. övar allt oftare och alltmer komplext sin försvarsmakt också i . Min fråga till är därför: Kommer regeringen att på grund av de ryska övningarna ge ett uppdrag till Försvarsmakten att ytterligare förstärka incidentberedskapen? 47 Utbildningsminister (FP): Det vore inte bara olämpligt, det vore ett lagbrott av mig att stå i denna talarstol och inför offentligheten tala om vilka direktiv regeringen ger till den svenska Försvarsmakten om den svenska beredskapsnivån. Jag väljer att svara på så sätt att vi alla noterar en rysk ambitionsökning när det gäller militär upprustning och övningsverksamhet också i vårt närområde. Vilka slutsatser ska vi dra av det? Ni känner till att jag i den offentliga debatten framfört att jag anser att det måste påverka nästa försvarsbeslut. Det arbetet ligger hos Försvarsberedningen. Vi behöver därför invänta Försvarsberedningens bedömning. Utifrån min utgångspunkt är det självklart att det som händer runt omkring oss, inte minst den ryska upprustningen, med nödvändighet måste påverka de beslut som ska fattas. 48 (V): Jag vill ställa min fråga till statsrådet . utestängs hundratusentals människor med funktionsnedsättning från möjligheten att ta del av mycket i vårt samhälle. Det kan vara att få ett jobb eller att ta del av samhällslivet och kulturlivet. Det är egentligen ren och skär diskriminering. Att inte kunna ta ett jobb, åka kollektivt, gå på bio eller komma in i en affär är särbehandling. Det är remisstiden för regeringens utredning med det nu ironiska namnet Bortom fagert tal gick ut. står Funktionshinderrörelsen utanför och försöker övertyga ministrarna i regeringen om att det måste hända något. Man kan inte bara prata. Dessutom har gjort en hemställan om att det ska komma ett förslag. Därför undrar jag när vi i får ett lagförslag om att bristande tillgänglighet är diskriminering, på samma sätt som man har i . 49 Statsrådet (FP): Tack för frågan, ! Vi har en jätteutmaning när det gäller personer med funktionsnedsättning i det svenska samhället. Vi har det på arbetsmarknaden. Vi har en verklighet där man handikappas på grund av att samhället inte är tillgängligt. När det gäller diskrimineringslagstiftningen finns det ett skydd mot diskriminering, självklart, för personer med funktionsnedsättning. Det frågan gäller är om bristande tillgänglighet ska ses som diskriminering. Om en restaurangägare eller annan arbetsgivare inte ser till att det finns en ramp för den som är rullstolsburen, ska de då kunna dömas, utöver den lagstiftning som finns, för diskriminering? Det finns förslag på regeringens bord, precis som frågeställaren säger. Jag noterar att handikapprörelsen är på plats. Det är bra att de väcker frågan. Från min sida jobbar vi med att bereda frågan ifall bristande tillgänglighet är diskriminering. Det är ett arbete som pågår. Min ambition är att vi ska nå fram. Det har jag varit tydligt med både från min och från sida. 50 (V): Jag tycker fortfarande inte att jag fått svar på frågan hur länge vi ska vänta. Det är remisstiden gick ut. Det är en . Dessutom har fattat beslut om att man vill ha ett förslag. Det handlar om att människors liv begränsas, att de inte kan leva självständigt. Det kan handla om att kunna vara förälder. Det kan handla om att resa med tåg, vilket i många fall nästan är en tragikomisk historia för människor som är rullstolsburna. Är man blind och utropen på bussar och annat inte fungerar begränsas man. Att inte kunna gå på bio, att teatern inte är teckentolkad allt sådant är ren och skär diskriminering. Det är tydligt att om det gäller hudfärg och kön ser vi det som diskriminering. Det tolererar vi inte. Men om det är fråga om en funktionsnedsättning fortsätter vi att tolerera det. Det är en bred fråga som berör många. En åldrande befolkning behöver också ett tillgängligt samhälle. 51 Statsrådet (FP): Jag tror att vi ska akta oss för att ställa olika diskrimineringsgrunder mot varandra. Vi ska sträva efter ett samhälle där varje människa behandlas för den han eller hon är och inte som en representant för en grupp. Jag är glad över att vi har stärkt diskrimineringslagstiftningen, men vi har diskriminering på olika grunder. Vi har diskriminering för att folk har ett arabiskklingande namn. Vi har diskriminering när en kvinna i fertil ålder söker jobb. Det finns i det svenska samhället, och det behöver vi bekämpa. Vi ska inte hamna i en situation där vi ställer olika diskrimineringsgrunder mot varandra. Det handlar om ifall vi ska utvidga skyddet mot diskriminering för personer med funktionsnedsättningar. Min ambition är att vi ska göra det. På flera av dessa områden har vi en lagstiftning på plats. Det finns reglerat att den ska vara tillgänglig. Problemet är att den som drabbas exempelvis genom att inte kunna komma upp på bussen kan inte själv, individuellt, driva ett diskrimineringsärende. Slutsatser från andra länder, till exempel , och , visar att arbetet med att få mer tillgänglighet i samhället gått framåt när de fått en sådan lagstiftning på plats. Det korta svaret är att vi bereder frågan i . 52 (M): Jag vill rikta frågan till utbildningsminister . Vi moderater och alliansregeringen är mycket engagerade i svenska elevers kunskaper och utveckling i matematik. visar internationella mätningar att de har försämrats, alltså långt innan alliansregeringen tillträdde. I går fattade dock ett mycket viktigt och välkommet beslut om att utveckla timplanen för ämnet matematik. Beslutet tillkom efter en proposition från alliansregeringen. Det beslutet välkomnades av hela Skolsverige och utgör en viktig del i att göra svenska elever mer konkurrenskraftiga och i längden anställbara. Hur ser statsrådet på implementeringen av reformen, och skulle statsrådet möjligen kunna säga några ord om bakgrunden till reformen? 53 Utbildningsminister (FP): Det är riktigt att kunskapsresultaten i svensk skola sjunkit . Ett av de ämnen som de sjunkit allra mest i, enligt den statistik som finns, är matematik. Det beror på ett antal faktorer, och det är dem vi nu successivt försöker rätta till. Det första är att lärarutbildningen, som beslutades , var upplagd så att lärarstudenterna själva fick välja vilka ämnen de skulle läsa. Det gällde även lärare på låg- och mellanstadiet, lärare som normalt undervisar i alla ämnen. De fick själva välja, och många valde då bort matematiken men skulle ändå undervisa i det. Vi har haft en bristfällig kompetens i lärarkåren vad gäller matematik eftersom den totala valfriheten i lärarutbildningen var sådan att studenterna kunde välja bort matematiken men fick ändå undervisa i ämnet i nästa steg. Det styr vi nu upp. Det andra är det som röstade om i går, nämligen att vi nu utökar antalet lektioner i matematik i svensk grundskola. Det är ett viktigt steg. Det är en påtaglig ökning, . Det tredje är att vi måste fortbilda hela den svenska lärarkåren i hur man lär ut grundläggande räknesätt. Också den förmågan är alltför låg. 54 (M): Jag tackar så mycket för svaret. Utökningen av timplanen i matematik är ett viktigt steg. I andra jämförbara länder läser eleverna betydligt fler timmar än vad de svenska eleverna gör. Detta gäller inte bara matten, utan också andra ämnen.