prot · H10921 · 2013-11-05 00:00:00 — Det är bra att erkänner att är ett it-land i världsklass. Men sedan påstår hon att tappar på område efter område. Sanningen är precis den motsatta. har en väl utbyggd it-infrastruktur. Vi brukar komma högt upp i internationella rankningar. Det är möjligt att inte har noterat det, men kom med sin rapport the , där kom på andra plats efter . ITU konstaterar i rapporten att den svenska it-infrastrukturen är högt utvecklad. Därmed inte sagt att det inte ska göras mer. Det ska göras mer, men redan nu är den svenska it-infrastrukturen högt utvecklad jämfört med andra länder. Vi har också en hög andel fiberanslutningar. Det är en framtidssäker teknik som medger höga överföringshastigheter. Efter och ligger högst i världen, vilket är en rätt så imponerande siffra, inte minst med tanke på hur vår geografi ser ut. har en tendens att blunda för verkligheten. Verkligheten är att regeringens politik är framgångsrik på det här området. Vi har satsat 2,2 miljarder på att bygga ut bredband på landsbygden. Men jag är helt övertygad om att vi kommer att behöva satsa ännu mer framöver. Jag hoppas att vi kommer att ha möjlighet att satsa på bredband i det nya landsbygdsprogrammet. Detta är pengar som gör stor nytta och som i stor utsträckning går till entusiaster i byalag, där människor lägger ned mycket tid och arbete på att själva gräva ned kanalisation och fiber. ser vi att operatörerna nu gör rekordstora investeringar i att gräva ned fiber. Sammantaget gör detta att svenskarna i snabb takt får uppkoppling via fiber eller annan snabb elektronisk uppkoppling. investerar operatörerna någonstans i bredband. skriver i sin senaste delårsrapport: I är efterfrågan från kunderna större än vår förmåga att leverera. Det visar att det finns en stark efterfrågan och ett starkt intresse av att bygga ut näten ännu mer. I den senaste bredbandskartläggningen från PTS är andelen hushåll som kan få , vilket är en avsevärd ökning på bara . Om vi omvandlar de där till människor av kött och blod kan vi fastslå att det på bara ett enda år är ytterligare nästan 370 000 personer som fått möjlighet till . Det är många människor. Det är fler människor än de som bor i gamla hemlän, . I själva verket måste man förutom lägga till alla invånare i kommun för att komma upp i dessa 370 000 människor. Detta är en av förklaringarna till att PTS, som är expertmyndigheten på området och är de som har bäst kunskap och också för statistiken, gör bedömningen att regeringens bredbandsmål är inom räckhåll. 12 (S): Kan då svara på hur många av dessa 370 000 som flyttat till storstäderna i stället för att få bredband i sitt tidigare hem? Det skulle vara intressant att veta. Även jag är glad över att marknaden investerar. Jag tycker att det är fantastiskt. Det har vi varit vana vid , då staten, marknaden och kommunerna gjorde en överenskommelse om att satsa tillsammans i det här landet. Och kom etta! Vi låg etta. Vi vann i tävling efter tävling. Men vad gör man när man har vunnit en tävling? Och vad gör de andra? De andra ser till att de går hem och tränar, så att de blir bättre och kan ta matchen. De ligger inte på latsidan. Därför får inte heller ligga på latsidan. Vi var bäst i världen. är vi tvåa och trea, säger . Det är möjligt att man kan vara nöjd med det. Men man kan också ha högre ambitioner. Man kanske vill ligga kvar på toppen. Då måste man satsa. Man måste vara tydlig i sina strategier. När det gäller landsbygdsprogrammet har regeringen misslyckats med att förhandla inom EU. Det beklagar jag. Ni valde att lägga tillbaka lite i årets budget och satsa själva, men vi socialdemokrater satsar hela den peng som ni förlorade i era förhandlingar, för det behöver satsas på gles- och landsbygden. Vi vill se en levande landsbygd. Vi vill att människor ska kunna stanna kvar med god service och höga hastigheter i näten. Jag vill inte att inflyttningen till städerna ska fortsätta med den höga hastighet som råder. Jag vill vända den trenden. Därför måste satsa mer än man gör . är nöjd och berömmer marknaden, vilket jag också gör. Men man kan inte bara lita på marknadens krafter. Staten måste också se till att man bygger och ger goda förutsättningar i de områden där det inte är lönsamt för marknaden. Telias kunder efterfrågar mer, men klarar inte av det. ser redan nu att det behöver byggas mer. Ja, efterfrågan är stor, även i gles- och landsbygd. Den kommer att bli ännu större när vi lyckats med en digital agenda inom skolan och en bättre hemsjukvård genom digitala tjänster. Efterfrågan kommer inte att minska på något sätt. Det är därför vi inte får lägga av. Det är därför vi aldrig får nöja oss med att hänvisa till att det är jättebra att vara tvåa eller trea. Vi låg på toppen. Jag tycker att vi ska tillbaka dit. 13 Statsrådet (C): Det är nästan så att jag undrar var har befunnit sig . Har hon missat att regeringen har antagit den digitala agendan? Har hon missat att vi har en bredbandsstrategi med väldigt ambitiösa mål? Har hon missat att regeringen för mindre än antog en e-förvaltningsstrategi för att se till att staten, myndigheterna och det offentliga drar full nytta av digitaliseringens möjligheter? Har hon missat att det i den här kammaren har slagits fast ett mål om att ska vara bäst i världen på att dra nytta av digitaliseringens möjligheter? Självklart är det så att it-utvecklingen öppnar enorma möjligheter för hela landet. Om vi bygger ut infrastrukturen öppnar det möjligheter till att slippa resor till möten, till att olika delar av landet kan växa och utvecklas, till att företag och individer kan utvecklas alldeles oavsett var i landet de finns. Vad gör man när man ligger i topp? Jo, man kavlar upp ärmarna och jobbar ännu hårdare, precis som regeringen gör. Faktum är att när jag utsågs till it-minister var en av de första saker som jag upptäckte när jag gick igenom historien att ni inte en enda gång under Socialdemokraternas regeringstid hade tagit chansen att forma en bred och horisontell it-strategi. Med den digitala agenda som alliansregeringen gemensamt har tagit fram har fått en bred och sammanhållen it-strategi som sträcker sig över alltifrån småföretagande till it i skolan, hur vi kan använda it för att främja demokrati och frihet på nätet och som sätter upp väldigt ambitiösa mål. Den agendan behövs. Det är precis så som ska arbeta. När vi märker att vi ligger i topp internationellt ska vi dra slutsatsen att vi behöver fortsätta att utveckla oss för att också kunna vara ett it-land att räkna med, att vi har en industri som fortsätter att vara väldigt duktig på att dra nytta av digitaliseringens möjligheter och att vi också använder it:s potential för att minska våra koldioxidutsläpp, förbättra demokratin och se till att våra barn får bättre kunskaper med sig från skolan och är förberedda för morgondagens arbetsliv. Jag har inte någon av de gånger som jag har gått igenom och sökt med pannlampa i Socialdemokraternas budgetmotioner hittat en enda stavelse som beskriver vad Socialdemokraterna vill göra utöver vad regeringen gör. Det är mycket prat här i kammaren om att det som regeringen gör inte räcker till, men i praktiken står ni socialdemokrater tomhänta och lämnar inga egna förslag på hur ni tycker att ska fortsätta att vara ett it-land i frontklass. 14 (S): Då får nog tända pannlampan – hon är ju energiminister – och läsa vår motion . Vi satsar där ni har förlorat inom landsbygdsstödet. Ni fallerade i en förhandling i EU, och ni lever inte ens upp till det som ni förlorade där. Det gör vi. Vi säger att vi behöver de 500 miljonerna, och vi behöver ännu mer. 500 miljoner har vi avsatt, men ni valde att avsätta 136 miljoner inom landsbygdsstödet. Ni har misslyckats där. Det är klart att kan gå till anfall och säga att jag inte har sett verkligheten. De människor som jag träffar ute i byarna, i samhällena och för den delen också i villaområdena har en annan bild än den som har. De är oroade. De ser inte allt det fantastiska som målar upp här. Jag tycker att regeringen borde satsa mer. Vi socialdemokrater gör faktiskt det. Dessutom förvränger historien och påstår att vi socialdemokrater inte gjort det ens historiskt. Då får jag återigen påminna om ITIS, it i skolan, om de kommunala bredbandspengarna och om hem-pc-reformen. Det var dessa tre satsningar som gjorde att hamnade på första plats. Det var det som placerade oss som etta som it-nation. Dit behöver vi komma tillbaka. säger att jag har missat den digitala agendan. Ja, jag vet att regeringen valde att inte lägga fram den till utan presenterade den borta vid . Men jag var där när den presenterades. Den borgerliga majoriteten vill att det ska finnas tillgång till bredband för av befolkningen. Vi har högre ambitioner än så. Vi vill att det ska finnas för av befolkningen. 15 Statsrådet (C): Om till och med var på plats när den digitala agendan presenterades vore det lite klädsamt om hon i den här debatten, som handlar just om hur vi ska styra den här utvecklingen, kunde erkänna att den strategin finns. Den är den första sammanhållna strategi som någonsin har haft på det samlade it-området. I stället väljer att hävda att Socialdemokraterna satsar mer på landsbygdsprogrammet än vad regeringen gör men glömmer att berätta att det som Socialdemokraterna vill satsa på landsbygdsprogrammet ska finansieras genom att avskaffa direktstöden till lantbrukarna. Ni tar med ena handen från landsbygden och ska ge tillbaka en liten skärv med den andra. Om det är socialdemokratisk fördelningspolitik har jag stora frågetecken kring den. Jag är glad att kunna konstatera att bredbandsutvecklingen i nu går snabbt framåt, att den går så snabbt framåt att de som ska rulla ut fiber har svårt att hålla jämna steg med utvecklingen. Vi kan också se att det finns fiberföreningar som är förberedda. De står med spaden i handen och är beredda att sätta den i backen när de får ihop sin finansiering. Det är därför som regeringen prioriterar att satsa på att just de eldsjälar som vill dra fiber hem till den egna gården, hem till den egna byn på landsbygden faktiskt ska få ett stöd för att göra detta. Det är precis så vi ska prioritera statens resurser. Vi ska se till att operatörerna har bra förutsättningar att snabbt bygga ut snabbt bredband över hela landet och att där det inte räcker till vara med och medfinansiera så att fiber-till-byn-projekten kan förverkligas i de resterande delarna. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på interpellation 2013/14:41 om säkerhet och sårbarhet i samhällets it-infrastruktur 16 Statsrådet (C): har frågat försvarsministern vad hon avser att göra för att en heltäckande konsekvens- och riskanalys för data- och telekommunikation, som täcker krisberedskap och säkerhet, genomförs i den utredning om den statliga kommunikationsinfrastrukturen som regeringen föreslår i sin budgetproposition. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på interpellationen. Den grundläggande principen för att säkra en god krisberedskap i samhället är ansvarsprincipen. Principen innebär att den som har ansvar för en verksamhet under normala förhållanden också har det under allvarliga händelser, som kriser eller krig. I ansvarsprincipen ingår ett tydligt ansvar för att samverka och samordna sin verksamhet med andra aktörer så att allvarliga händelser kan förebyggas och hanteras. () har som myndighet ett särskilt ansvar för att planera och vidta åtgärder för att på förhand skapa en förmåga att hantera kriser, för att förebygga sårbarheter och för att motstå hot och risker. Inom ramen för det ansvaret gör PTS risk- och sårbarhetsanalyser för sektorn elektronisk kommunikation. Staten är en betydelsefull ägare av bredbandsinfrastruktur och är därigenom en betydande aktör på marknaden för elektronisk kommunikation. Som tar upp i sin interpellation har regeringen för avsikt att tillsätta en utredning för att se över hur statens verksamheter på bredbandsområdet och innehav av bredbandsinfrastruktur kan samordnas till stöd för regeringens bredbandsstrategi. har staten, som ägare till denna infrastruktur och genom ansvarsprincipen, ett ansvar för att samverka och samordna verksamheten med andra aktörer under allvarliga händelser, kriser eller krig. Syftet med risk- och sårbarhetsanalyser är att ha en beredskap som gör att sådant som kan uppstå under allvarliga händelser, som kriser eller krig, effektivt kan förebyggas eller hanteras. Enligt krisberedskapsförordningen är alla myndigheter skyldiga att analysera om det finns sådana sårbarheter eller hot och risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen allvarligt skulle kunna försämra förmågan att bedriva verksamhet inom området. Inom offentlig sektor görs det således löpande risk- och sårbarhetsanalyser. Alla myndigheter ska hantera resultatet av dessa inom sina respektive ansvarsområden så att man uppnår god säkerhet och robusthet. Samhällets it-infrastruktur ska vara robust. Därför ingår frågor om säkerhet och sårbarhet i it-infrastrukturen tydligt i alla aktörers ordinarie verksamhet. Mot bakgrund av det bedömer regeringen inte att det finns något behov av att göra en särskild risk- och sårbarhetsanalys i den aviserade utredningen om samordning av den statliga infrastrukturen. Detta arbete bedrivs redan och ska fortsätta bedrivas med oförminskad kraft. 17 (MP): Först vill jag tacka it-ministern för svaret på interpellationen som jag ställde till försvarsministern. I sitt svar hänvisar till förordning (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap, och i 9 § i förordningen står: Varje myndighet ska i syfte att stärka sin egen och samhällets krisberedskap analysera om det finns sådan sårbarhet eller sådana hot och risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet inom området. Vidare lyder den första paragrafen i förordningen: Bestämmelserna i denna förordning syftar till att statliga myndigheter genom sin verksamhet skall minska sårbarheten i samhället och utveckla en god förmåga att hantera sina uppgifter under fredstida krissituationer och höjd beredskap. Här står alltså uttryckligen att statliga myndigheter ska minska sårbarheten i samhället. Varför då inte passa på när tillfälle ges i och med denna utredning? Det är en utredning av samordning av statens verksamheter på bredbandsområdet och innehav av bredbandsstruktur och infrastruktur till stöd för regeringens bredbandsstrategi som regeringen , glädjande nog, har beslutat om. Varför inte också titta på vad samordning kan göra för att minska sårbarheten? Det vore ett bra sätt för staten att ta sitt samordningsansvar. Det behövs nu när cyberhoten ökar. Det handlar om allt från genomtänkt avlyssning beordrad av stater till obetänksamma tonåriga hackare. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, konstaterade i ett svar på ett regeringsuppdrag om säker digital informations- och kommunikationsinfrastruktur för myndigheter, kommuner och landsting att det behövs skyddad kommunikation för offentlig sektor och att den bör vara statligt kontrollerbar. Det handlar om en kommunikation som inte är beroende av internet för att fungera – ett internet som utländska myndigheter tydligen lyssnar på när det passar dem. Om vi redan nu hade haft en sådan, hade då NSA, till exempel, haft lika stor påverkan på oss? MSB har även ställt sig bakom utredning i vilken han föreslår att de statliga näten samordnas. Det finns nu ett gyllene tillfälle att lyssna på såväl MSB som och utreda samordning för att främja både bredbandsstrategin och en skyddad kommunikationsinfrastruktur. Samordningen är inte bara en it-fråga utan även i högsta grad en säkerhetspolitisk fråga. Den kan ge fler samhällsvinster än den nog så viktiga bredbandsutbyggnaden. Det var därför jag önskade få förvarsministerns synpunkter på detta. Offentlig sektor söker ständigt efter billigare alternativ till drift och förvaltning av sin verksamhet. Det handlar om allt från outsourcing, det vill säga att något företag anförtros att hantera även känslig information – rent av så kallad offshoring –, till molntjänster och bemanningsföretag. I klartext: är samma sak som att placera sina arkivskåp med papper hos någon som man inte har full kontroll över. Internet kan liknas vid en flyttfirma som man inte heller har kontroll över. Vart flyttar den arkivskåpen, och vem tittar i dem under flytten? Allt detta innebär förstås nya utmaningar för verksamhetens riskhantering. Om riskhanteringen inte fungerar äventyras verksamhetens överlevnad . Mot bakgrund av detta delar jag inte regeringens bedömning, som den uttrycks av , det vill säga att det inte skulle finnas något behov av att göra en särskild risk- och sårbarhetsanalys i den kommande utredningen om samordning av den statliga infrastrukturen. Jag utvecklar detta vidare i mitt nästa inlägg. 18 Statsrådet (C): När läste upp innehållet i några av paragraferna i krisberedskapsförordningen bidrog hon på ett förträffligt sätt till att beskriva varför det inte finns anledning att titta på de här frågorna i den utredning som regeringen har aviserat och som ska handla om någonting helt annat. Alla berörda myndigheter har redan ett tydligt och uttalat ansvar för att arbeta med dessa frågor i sin ordinarie verksamhet. Det är ett ansvar som är tydligt utpekat och som ska bedrivas med oförminskad styrka. Just därför finns det ingen anledning att blanda in denna fråga i en utredning som ska handla om något helt annat. Utredningen ska handla om hur vi kan samordna och bättre utnyttja den it-infrastruktur som staten genom myndigheter som och andra äger och som skulle kunna bidra till att bygga ut bredbandstillgången ännu snabbare över hela landet. Detta är delvis äpplen och päron. berör många olika fenomen som finns i samhället . Bland annat berörde du att det finns många offentliga aktörer som försöker hitta nya sätt att minska sina it-kostnader, vilket är prioriterat. Vi vet att det finns stor potential att använda skattebetalarnas pengar. Men det som är viktigt att poängtera är att en myndighet som har ansvar för en samhällskritisk funktion har detta ansvar även i ett krisläge, precis som jag utvecklade i mitt första svar. Det är ett ansvar som inte går att delegera bort. Det är ett ansvar som man inte kan överlåta till något annat och som inte heller överlåts till någon annan på något annat sätt än att driften av verksamheten läggs ut på ett privat företag. Själva ansvaret ligger alltid mycket tydligt kvar på myndigheten. Därför är det viktigt att myndigheten noga ser över vilka tjänster som ska upphandlas och att det finns tillräckliga garantier från dem som man väljer att upphandla tjänsten från för att tjänsten är säker, tillgänglig och robust. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap är en myndighet som studerar saker när de inträffar. Jag förutsätter att alla våra myndigheter tar till sig de slutsatser som MSB drar och de råd och rekommendationer som myndigheten löpande publicerar och presenterar. skriver i sin interpellation att det finns ett stort behov av statligt kontrollerbar kommunikationsinfrastruktur. I sammanhanget nämner hon företaget och de kunder som drabbades av haveriet där. Som det inlägg som gjorde alldeles visade är det emellertid viktigt att skilja på olika saker. Det är en sak att tala om teleoperatörer och en annan sak att tala om tjänsteleverantörer. Tieto är ett företag som levererar tjänster. Den fråga som Lillemets ställer i sin interpellation handlar dock om it-infrastruktur. Båda frågorna är jätteviktiga, men det är två ganska olika saker. Jag tror att det är bra om vi försöker hålla isär dem. Datorhaverier hos en tjänsteleverantör bör inte blandas samman med problem som kan uppstå på grund av avbrott eller störningar i den fysiska elektroniska kommunikationsinfrastrukturen. 19 (MP): Det var många intressanta saker på en gång. En skyddad infrastruktur som är statligt kontrollerbar kan lösa de problem som uppstod med haveriet hos Tietoenator . Det är ett sätt att undvika sådana. Jag vill belysa några frågor till. Regeringens handlingsplan för e-förvaltning anger att de nya grunderna för it-baserad verksamhetsutveckling i offentlig förvaltning ska utformas enligt målet så enkelt som möjligt för så många som möjligt. För att uppnå regeringens intentioner krävs att myndigheterna upplåter informationstillgångar för kopplingar mot internet. Dessa kopplingar öppnar också upp för dataintrång. När it-systemen blir öppnare och mer mobila och när datadelningen ökar måste företagen byta säkerhetstaktik. Det finns en intressant undersökning – Survey – som är utförd av konsultföretaget och en amerikansk tidning, CSO, som visar på högst relevanta rön även för svenska myndigheter. Undersökningen, som bygger på svar från fler än 9 600 chefer, visar att företagen ökar investeringarna i säkerhet, men att antalet attacker ändå ökar och att kostnaderna för dem stiger kraftigt. Trots detta anser en stor majoritet av vd:ar och it-chefer att deras säkerhet är effektiv. Men var femte tillfrågad vet inte ens hur många incidenter deras företag har drabbats av. Företagen tvingas leka kurragömma med hackare. De installerar ny teknik som inte möter hoten som tekniktrender leder till nya riskbilder och så vidare. Det finns förstås också möjligheter att skydda sig, och det finns all anledning att dra lärdom av detta även för svenska myndigheter. Jag vill påminna om det stora datorhaveriet hos det privata företaget , som levererade tjänster till ett flertal stora företag och myndigheter, till exempel , och . Vad har regeringen gjort för att hindra att vi återigen hamnar i en situation där ett privat företag gör prioriteringen av vilka kunder, däribland samhällskritiska aktörer, som först ska komma i gång igen? Hur tänker it-ministern och försvarsministern – för detta har ni naturligtvis diskuterat – att tillräcklig säkerhet ska kunna uppnås utan en skyddad kommunikationsinfrastruktur som staten har kontroll över? Ger det verkligen bästa möjliga krisberedskap att överlåta ansvaret för prioriteringar i ett krisläge på privata aktörer? Vågar regeringen förlita sig på att privata aktörer tar samhällsansvar och gör de investeringar som krävs? Kan man verkligen säkra viktiga samhällsfunktioner utan en statligt ägd, opererad, styrd och prioriterad infrastruktur för kommunikation? Hur ska regeringen kunna ta sitt ansvar för krishantering om man avhänder sig kontrollen över data- och telekommunikation? Det är ett fundamentalt säkerhetspolitiskt problemkomplex som måste hanteras skyndsamt. Som jag ser det vore den utredning som ska göras ett lämpligt forum att slå två flugor i en smäll, eller vill regeringen ha en egen, separat utredning om hur man ska skapa den skyddade infrastruktur för kommunikation som faktiskt behövs? Det är därför jag tar upp . Det handlar inte om att jämföra äpplen och päron, utan det är bara äpplen eller möjligen bara päron. Ska vi bara lämna frågan obesvarad? Hur ska vi kunna säkra statens digitala tillgångar? Det är ett stort och växande problem när det gäller övervakning av globala nätverk. Det har framkommit med all önskvärd tydlighet att detta sker i mycket stor omfattning. De flesta länder i världen gör det eller bygger upp möjligheten att göra det . Eftersom det är underrättelseorganisationer som bedriver den här spaningen är även myndigheter och deras information ett eftertraktat byte. Här krävs samordning och en strategi för skyddad kommunikation. Hur tänker ni göra? 20 Statsrådet (C): Just nu blandas äpplen, päron och nästan clementiner i den här debatten. Det är inte alldeles enkelt att ge svar på alla de frågor som ställer, för hon ställer frågor om allt ifrån it-infrastruktur till it-säkerhet och försvarstänkande. Det är många olika frågeställningar på en och samma gång. Tietohaveriet, som du nämner både i interpellationen och i ditt debattinlägg, var en allvarlig händelse som inträffade .