prot · H10947 · 2013-12-16 00:00:00 — Det är min första fråga till . Det kan väl inte vara så att de äldre ska hinna gå bort innan alla de arbetstillfällen som partiet för arbetslinjen har skapat genererar pengar som sedan ska användas inom äldreomsorgen? Det är långt bort innan de äldre kan få detta till godo. säger att det är ett parti för arbete och att vi är ett parti för bidrag. Jag förstår inte riktigt. Vi har väl aldrig haft så hög arbetslöshet som när de borgerliga styr. Min fråga är: Med vilka pengar ska det göras verksamhet av allt detta fantastiska? När ska det genomföras? Varför använder man inte de pengar som finns i ? är ett rikt land. har man över som man har delat ut till dem som är i störst behov av pengar, de i och liknande områden. Varför använder ni inte, , de pengarna till äldreomsorgen och allt det fantastiska som räknar upp? 83 (M) replik: Jag vet inte om aldrig är ute och besöker verkligheten. Jag är där , jag besöker äldreboenden . Det är inte bra överallt, och det har aldrig någon påstått. Men det är regeringens mål, och det jobbas det enträget vidare med. Man pratar om finansiering. Först ska vi kanske göra klar en sak: Jobbskatteavdraget har en begränsning uppåt; man kan inte tjäna hur mycket som helst för att få del av det. Den som tjänar mest på det är en sjuksköterska, en undersköterska, en polis. Jag tror inte att de fyller . Det gäller inte bara dem som bor där, utan människor i hela landet. De har fått en hel månadslön till , trots det har vi uppåt 40–50 miljarder extra att ge, eller kanske tack vare det. Det är där vi har de drygt 200 000 fler arbetstillfällen som kommit till i . Oavsett hur de har de har kommit till har de skapat det utrymme som gör det möjligt att finansiera den vård som vi har . Vi har gett 4 miljarder per mandatperiod extra till äldreomsorgen, och vi fortsätter att satsa pengar. satsas det 1,7 miljarder på sådant som vi i alliansregeringen prioriterar. Det som du tycker är så fantastiskt är det som kommer till när man har en politik som skapar jobben och finansieringen, och när man har tydliga målsättningar för det som man vill åstadkomma. Det är den äldre människan som ska vara i centrum, inte det kommunala systemet. 84 (S) replik: hörde jag nog fel. Du sa att ni har en politik som skapar jobben. Var är de? Det är ju en jättehög arbetslöshet. Ni har inte skapat några nya jobb. Arbetslösheten har ökat . Vem är det som befinner sig i verkligheten? Jag möter i verkligheten här, ute på äldreboenden och när jag åker hem. Jag kan inte se att det har skapats några jobb. Jag kan se stora brister när jag besöker äldreboenden. Det fattas personal. Man har delade turer, man kämpar och får ta in vikarier på grund av att sjukskrivningarna har ökat. Det fungerar inte i verklighet för våra äldre . Det behövs helt enkelt mer resurser. Man har frågat människor vilket parti de har störst förtroende för när det gäller vård och omsorg. ligger otroligt lågt. Människor har inte förtroende för vård- och omsorgspolitik. Förtroendet uppgår till , och det är ju inte mycket att hänga i julgranen. Ändå fortsätter att med envishet upprepa att det är den nuvarande politiken som ska åstadkomma stora förändringar. När ska ni nå upp till målet om allt det fina som räknade upp? Ska det nås utan resurser? Och var ska de komma ifrån? De frågorna skulle jag vilja ha svar på. 85 (M) replik: verkar inte vara medveten om att vi har en internationell finanskris. Trots det har det blivit mer än 220 000 nya jobb i . Det är fantastiskt. När jag är ute och besöker äldreboenden möter jag människor som jobbar med att titta på den nationella värdegrunden. Jag har varit i på ett äldreboende som var med i tv. Där klarade man till och med att utveckla och förbättra äldreomsorgen trots att man medan tv-programmet spelades in genomgick en minskning av tillförda medel. Man började titta på hur resurserna används. Det måste man också göra. Vi pratar väldigt ofta om pengar som vi inte har. Vi pratar mycket sällan om de pengar som vi har och hur de används. Det har vi gjort, och det är dessa pengar och skatteintäkter som alliansregeringen har använt till att skapa fler nya jobb. Trots en internationell finanskris har man lyckats med detta. Det är det som har bidragit till att uppfylla de mål som man jobbar efter ute i verksamheterna. Sedan kan man beklaga situationen i , men det kan ju du ta med din kollega i kommunstyrelsen, som är socialdemokrat. Varför i hela friden väcker man de äldre och duschar dem kl. 5? Det är makalöst, tycker jag. 86 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till förslagen i SoU1 förutom punkterna 2 och 4. Jag kommer i mitt anförande att fokusera på psykiatri, funktionshindersfrågor och socialtjänst. genomför regeringen en omfattande satsning på psykiatriområdet för att åstadkomma konkreta och varaktiga förbättringar för personer med psykisk ohälsa. Bara avsätter man ca för att förebygga psykisk ohälsa, men också för att förbättra vården och omsorgen. I detta arbete prioriteras barns och ungas ohälsa samt personer som har mer varaktig problematik. har regeringen satsat totalt ca 3,7 miljarder inom psykiatriområdet. Det finns en särskild satsning som regeringen gör som förkortas PRIO. Det står för en plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa. Ett delmål i denna satsning är bland annat att skapa förutsättningar för att minska förekomsten av självskadebeteende bland unga. Antalet ungdomar som skadar sig själva har ökat . Där har SKL och regeringen en överenskommelse för att öka kunskapen både lokalt och regionalt. Det är det som PRIO handlar om. Det handlar om mer kunskap, högre kompetens, mer samverkan och om att jobba med attityder och värderingar kring psykisk ohälsa. I detta arbete är även patienter, anhöriga och brukarorganisationerna involverade. Rekrytering av psykiatriker är ett annat fokusområde för regeringen, och vi kan nu se att antalet läkare som väljer att göra sin specialisttjänstgöring inom psykiatrin och barn- och ungdomspsykiatrin stadigt ökat . Regeringen har också förstärkt psykiatrin genom en fördjupad psykiatriutbildning för AT-läkare och även satsat på att fortsätta att utbilda inom det psykoterapeutiska behandlingsområdet. Sedan vet vi att tillgänglighetsarbetet fortsätter inom barn- och ungdomspsykiatrin. Det finns en del landsting som har lyckats bra med detta, och det finns en del landsting som tyvärr har lyckats mindre bra. Funktionshinderspolitiken utgör ett annat viktigt område i budgeten. De nationella målen är ambitiösa. Där kan vi bland annat läsa att samhället ska utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhället och att jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar samt män och kvinnor ska gälla. Vi har här i antagit en funktionshindersstrategi som följs upp av myndigheten – Myndigheten för handikappolitisk samordning – där vi kan få en löpande avstämning kring hur olika myndigheter, kommuner och landsting arbetar med delaktighet och tillgänglighet. Man konstaterar i den senaste rapporten att förändringsarbetet pågår, men att det går väldigt långsamt. Personer med funktionsnedsättning har mindre delaktighet och sämre förutsättningar, men det har skett förbättringar inom vissa områden. Vi får hoppas att vi snart kan få se ett betänkande om att bristande tillgänglighet ska ses som diskriminering. Det skulle underlätta mycket; det är jag övertygad om. En stor utmaning är att skapa fler arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning, eftersom de i högre grad står utanför arbetsmarknaden. Arbetsgivare saknar kunskap och incitament för att skapa tillgängliga arbetsplatser. Vad har då regeringen gjort för att förbättra möjligheterna på arbetsmarknaden? Jo, antalet subventionerade anställningar har ökat. Stöden för arbetshjälpmedel och personligt biträde har också höjts. Ett praktikantprogram i statliga myndigheter har satts i sjön, och hade man från myndigheterna anmält att man kan ta emot ca 1 800 praktikanter. Barn med funktionsnedsättning och deras möjligheter att komma till tals är ett annat viktigt fokusområde som har hög prioritet. Handisam och har fått uppdraget att undersöka hur barn och unga med funktionsnedsättning upplever sin situation. Mycket är på gång inom funktionshindersområdet och med arbetet att förverkliga intentionerna i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Jag vill också uppehålla mig lite vid politiken för sociala tjänster. De övergripande målen för individ- och familjeomsorg handlar om att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer och att stärka skyddet för barn och unga. Av de utredningar och rapporter och den tillsyn som görs kan man se att det skett en positiv utveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården. Även de öppna jämförelserna visar på en positiv utveckling, men fortfarande finns det alltför stora skillnader mellan kommunerna. Kvalitetsutvecklingsarbetet ska fortsätta. ska bli mer synlig och arbeta mer förebyggande. Det är också viktigt med kompetensutveckling hos personalen. Vi ska diskutera ett behörighetsbetänkande. Vidare har ju regeringen infört en jobbstimulans inom : fritidspengen, som också tidigare talare har nämnt. När det gäller våld i nära relationer har regeringen riktat både utbildnings- och kompetenshöjande insatser . Man har också börjat med öppna jämförelser när det gäller kvinnojourer. Jag ser fram emot att ta del av det uppdrag som har fått av regeringen. Hon har utsetts till nationell samordnare mot våld i nära relationer. I fråga om LSS, denna rättighetslag, lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, vet jag att det pågår ett arbete. Flera myndigheter jobbar med att följa upp dels beslut som togs budget, dels vad som har hänt när assistansen har blivit sämre för en del personer. Genom tidigare politiska beslut, ganska långt tillbaka i tiden, och förändrad rättspraxis har bedömningarna blivit stramare. Några har också nämnt Kalla fakta i TV4 där det framgick hur kommuner skickar sina handläggare för att lära sig formulera avslag på assistansansökningar. Detta är inte acceptabelt. Det handlar om mänskliga rättigheter och ingenting annat. Det är det assistansreformen handlar om. kommer fortsättningsvis att noga följa denna fråga för att värna LSS och förhoppningsvis också kunna utveckla reformen. 87 (MP) replik: Jag tror att vi i mycket delar åsikt, , när det handlar om personer med funktionsnedsättning. Jag vill ändå passa på tillfället. hade vi en debatt i om att göra brist på tillgänglighet till diskrimineringsgrund. Oppositionen var för att göra det, men Alliansen sade nej. Det som ingick i det beslutet var att det inte behövdes några fler utredningar – man tyckte att det var färdigutrett. utreds det här ändå, och det ska vara klart . Den ena frågan är: Hur ser på det beslut man fattade kontra den åtgärd man vidtog? Den andra frågan gäller det vällovliga i konventionerna och i våra strategidokument om delaktighet. Vi vet att ungefär hälften av skolor är tillgängliga för elever som är rullstolsburna. Om vi tittar på elever som är beroende av slingor och andra hörseltekniska hjälpmedel eller som är beroende av synmarkeringar är det ännu färre. Det är någonting som har undersökt. SPSM har tittat på hur elever med funktionsnedsättning bedömer delaktigheten, och de bedömer den inte högt. Det är en lång väg att gå, och jag undrar om Alliansen har några vägar. 88 (FP) replik: Bristande tillgänglighet som diskrimineringsgrund är en oerhört viktig fråga för . Min förhoppning är att vi snart ska se det resultat som departementet har kommit fram till. Något mer kan jag inte säga. Jag ligger på , som är vårt statsråd i departementet, och jag vet att man jobbar med frågan. I fråga om delaktigheten känner jag väl till hur det ser ut med tillgängligheten inom skolområdet och även när det gäller elever med funktionsnedsättning och deras brist på stöd. har man tittat på elevhälsan, och vi har i skollagen förtydligat allas rätt till stöd utifrån behov och så vidare. Men vi kan inte bara slå oss till ro, utan kommer dessa rapporter måste man följa upp dem. Vi har assistansreformen, för det finns också barn med funktionsnedsättning som har assistans. Där har vi delaktighet och inflytande. Sedan är tillgänglighetsfrågan oerhört viktig, för den påverkar väldigt mycket barnens och även andras livskvalitet. 89 (MP) replik: Jag har en kort fråga på ett annat område som jag har ställt till en allianskollega: Hur ser på att göra till svensk lag? 90 (FP) replik: har ett landsmötesbeslut på att vi vill att ska bli svensk lag. Det är svaret. 91 (V) replik: Jag tror att träffar funktionshinderrörelsen lika mycket som jag gör, och jag tror att hon är väl medveten om att man inte har känt sig så trängd som man gör just . Hon nämnde förut detta med sysselsättning. är det ju så att arbetslösheten i den här gruppen ökar över låg- och högkonjunktur. Det man egentligen väntar på är , som många är positiva till, där det tas lite större och rejälare tag. Men den har inte dykt upp. Det vore intressant att höra om den är i antågande. Där tar man ett större helhetsgrepp, och det skulle förbättra rejält. Sedan har vi hela frågan om personlig assistans och LSS. Jag skulle vilja ställa en rak fråga om du vill se över LSS och om du vill förtydliga 9 §, som handlar om rätten till personlig assistans, och förtydliga frågan om grundläggande behov. Den gör att många människor som har haft assistans nu mister assistansen. Plötsligt räknas inte det som tidigare sågs som grundläggande behov. Det är till exempel om man inte kan göra något med maten, som att föra gaffeln till munnen. Det är om man inte kan göra mycket i situationer som handlar om hygien och det mest intima. Det är likadant med kläder. Vi har tappat en helhetssyn. Det händer att människor som förut har kunnat leva självständigt och jämställt kan göra det. Det har också varit situationer där en arbetsterapeut följer med ända in i duschen för att klocka hur det tar att duscha och göra olika saker. Vi har fått en väldig fragmentisering och ett millimeterpill. Jag vill gärna höra hur du ställer dig till detta. 92 (FP) replik: kom med väldigt många bra förslag. Det kan jag verkligen hålla med om. Som jag förstår det jobbar nu med en del av de förslagen. Tyvärr kan jag inte säga så mycket mer. Men jag har förstått av representant i arbetsmarknadsutskottet att är levande och att man ska återkomma med förslag till . Den andra frågan var hur ser på assistansen och om det behövs ett förtydligande i lagstiftningen. Ja, har motionerat i den frågan . Jag tror att den första motionen väcktes 2010 eller så. ligger det flera uppdrag på myndigheter, på men framför allt på ISF. Där har vi fått en delrapport som kanske inte sade så mycket, eftersom man ska gå igenom journalhandlingarna manuellt. Jag är ute och besöker handikapporganisationerna väldigt mycket, och jag träffar många kontakter. Helt klart tror jag personligen att vi måste landa i ett förtydligande i assistanslagstiftningen. Det är också en uppfattning som vi har diskuterat i . Eftersom vi vill värna assistansreformen är det vad som gäller. 93 (V) replik: Det är väldigt glädjande, för det vill också. Då är vi i alla fall tre partier här – också – som står för den linjen. Men jag konstaterar att det tyvärr inte är någon regeringslinje. Det verkar inte som att man i regeringen känner sig speciellt oroad för den här utvecklingen. Det tycker jag är väldigt synd, för många människor är oroliga. När det gäller var det faktiskt oppositionen i arbetsmarknadsutskottet som sade till regeringen: Kom tillbaka nu! Sitt inte och håll på den här viktiga frågan! Det skulle betyda mycket för människor som inte har ett arbete . Den arbetsmarknad vi har , där man ska flaxa omkring, vara flexibel, jobba lite extra här och lite extra där och ha otrygga anställningar, gör det ännu svårare för människor med funktionsnedsättning. De har inte lika stora möjligheter att flytta runt mellan en massa olika arbetsgivare. Det är därför viktigt att kommer. Det är också väldigt positivt om det äntligen händer något – jag tror att det har gått efter det att remisstiden gick ut på utredningen fagert tal – om bristande tillgänglighet som diskriminering, ett nu i hög grad ironiskt namn på den utredning som tittade på detta med att få en lagstiftning om bristande tillgänglighet som diskriminering. Vi i har också avsatt pengar för att sätta fart på tillgänglighetsarbetet. Det har vi gjort under ett visst antal år, för man ska ju ha med sig tillgänglighetsfrågorna . Jag tycker att det var positivt att tog upp frågan om mäns våld mot kvinnor. Den stora osäkerheten är ekonomin för jourerna runt om i landet. De får projektbidrag och vet inte hur länge det blir. Vi vill ha ett statligt grundbidrag på till jourerna ute i landet. Hur vill säkra jourernas fortsatta existens? 94 (FP) replik: Regeringen har gjort en satsning på kvinnojourerna. har varit mycket tydlig med att man satsar betydligt mer på att permanenta de resurser som har getts till kvinnojourerna. Jag har inget annat svar än att det är alliansregeringens linje i den frågan. 95 (C): Ansvaret för att utföra hälsovård, sjukvård och social omsorg ligger till största delen hos landsting och kommun, vars medel avgörs av hur många människor som har jobb och därmed betalar skatt. Statens uppgift inom området är främst att stötta, samordna och – ännu viktigare – att driva en jobbskapande politik, så att det kommer in mer skattemedel till landsting och kommun. I mina politiska uppdrag hemma i och ser jag att alliansregeringens politik gör positiv skillnad. Till exempel har kömiljarden gjort skillnad. Väntetider följs nu upp och diskuteras, och åtgärder sätts in. Antalet vårdcentraler i fördubblades tack vare VG Vårdval. Nästa steg är att utveckla ersättningsmodellen. Lagen om valfrihet, LOV, har inte införts i S-styrda . Men de har i alla fall blivit påverkade och infört Göteborgsmodellen, en lightversion av LOV. Jag anser att regeringens anslagsförslag inom utgiftsområde 9 är väl avvägt och yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandet SoU1, frånsett beslutspunkterna 2 och 4. Jag vill även passa på att tacka socialutskottet i utskottet. återgår jag till mitt arbete på och deltidspolitiken i och . Jag tar med mig värdefull erfarenhet härifrån. 96 (MP) replik: Jag vill bara ställa samma fråga till dig som jag har ställt till och : Hur ser på att införa i svensk lag? 97 (C) replik: Hade jag vetat att jag skulle få den frågan hade jag letat upp svaret. Jag personligen tycker att det är ett jättebra förslag, men jag vet tyvärr inte vad officiella ställning i den frågan är. 98 (MP) replik: Det var ett ärligt svar. Jag förstår att det kan vara så. Jag försöker bara ringa in vilket eller vilka partier som inte riktigt är med på detta. vill, och vill. Jag kanske kan få svar på vad vill . 99 (C) replik: Jag tar med mig den frågan och hoppas verkligen att vi står bakom detta. Annars får jag påverka mitt parti. 100 (SD): Jag vill inleda med att yrka bifall till reservationerna 6, 9 och 10. Det kan hända att jag drar ut på mitt anförande. , vår statsminister, stod här i kammaren i en frågedebatt mot en av mina kolleger, som tog upp regeringens misslyckande med dem som hade vanvårdats i samhället och bristerna kring . Till svar påstod statsministern, med sin sedvanliga sarkasm i rösten, att det var bra att visade engagemang för människor som hade kommit till korta och inte fått den uppmärksamhet de förtjänar. Smaka på de uttrycken: kommit till korta och inte har uppmärksammats på det sätt de förtjänar. Då handlar det om människor som i vissa fall har slitits från sina föräldrar, våldtagits, misshandlats, varit arbetsslav och tvingats äta sina spyor. Statsministern menade alltså som svar att en sådan behandling endast handlar om att man har kommit till korta eller inte fått den uppmärksamhet man förtjänar. Det säger mycket om hur svenska politiker fortfarande ser på den här gruppen, som i generationer fått sina liv förstörda genom det svenska samhällets försorg. Dessutom ifrågasätter regeringspartierna mitt och partiets engagemang i den här frågan. Då skulle jag vilja fråga samtliga: Varför skulle inte jag eller mitt parti kunna engagera mig i den här frågan? Min mor åkte själv in och ut på psyket och pumpades full av psykofarmaka. Hon tog livet av sig, och jag blev föräldralös och blev placerad. Jag satt på barnhem i omgångar, första gången när jag var . Kanske borde man ha lite mer på fötterna innan man försöker förringa någon. Regeringen hade 2011 en gedigen slutrapport från att utgå från. Utredningen hade tillsatts och pågick . Slutrapporten var väl underbyggd och understödd av såväl forskning som faktiska berättelser och djupintervjuer. Jag vill ta ett exempel. hade stulit vykort och blev placerad i omgångar på barnhem. Han blev utsatt för sexuella övergrepp av andra äldre barn och personal på barnhemmet. Då det blev skandal flyttades han till ett fosterhem och blev återigen sexuellt utnyttjad av sin fosterfar. Däremellan användes han som slavkraft. Ändå valde att strunta i utredningen och tyckte att ingen skulle få ersättning. Är det då förvånande att det blev ett ramaskri från intresseorganisationerna, trots att de redan var splittrade? På det följde Socialdemokraterna, . Medierna var inte heller sena att plocka upp frågan när ett statsråd utsattes för så oväntad kritik. Som en ryggmärgsreflex kände man troligen på departementet att man var tvungen att sy ihop en lösning för att rädda situationen, och förslaget gick igenom . Ett mer träffande exempel på spelteori är svårt att hitta. Det enda parti som hade invändningar mot snabblösningen var , med mig som motionär. Sedan vet alla vad som hände fortsättningsvis. inrättades under stenhård styrning från departementet. Intresseorganisationerna splittrades ännu mer när de började skylla på varandra för att de hade gått med på uppgörelsen, och regeringen kunde helt enkelt strunta i dem. Medierna glömde frågan och vågar nu inte ta i den därför att vi sverigedemokrater driver den. Och från Socialdemokraterna fick dörren slängd i ansiktet på sig av när hon lyfte frågan i en interpellation – hennes parti hade ju sagt ja till överenskommelsen. ska jag berätta hur ersättningen man lovat har fallit ut. Totalt har 1 101 beslut fattats. Av dem har 618 varit bifall och 483 avslag. Det är alltså som har fått avslag, trots att man enligt uppgift hellre skulle fria än fälla. Kan det vara som statsministern sade i frågestunden, nämligen att vissa kan försöka få den ersättning som de inte har rätt till? I modern tid räknar utredningen med 246 troliga fall av övergrepp och allvarlig vanvård –2009, alltså 246 troliga fall under bara . Hur många tror ni då råkade ut för övergrepp och allvarlig vanvård –1980, alltså under ? Det har varit fråga om skiftande omsorg, bristfälliga kontroller, tillåten barnaga och anställda pedofiler på barnhemmen. Många som har vanvårdats av samhället har ringt till mig, och jag har hört åtskilliga berättelser om människor som har fått avslag från . En kvinna som blev intagen på riksbarnhem blev ständigt neddrogad. Hon har suttit på åtta tio familjehem, blivit utsatt för övergrepp, fått näsan avslagen och fick inte tid att berätta klart sin historia i . Hon hade varit nykter före besöket i . Efter sitt avslag hade hon haft tre återfall . Dessutom hade hon sagt i sociala medier, som ett rop på hjälp, att hon fick tanken att hänga sig utanför med en skylt runt halsen där det stod: Tack snälla för att jag blev våldtagen igen. Inrättar man, som i detta fall, en slit-och-släng-domstol för att uppnå ett visst resultat borde man förstå att det behövs en uppföljning. Regeringen tillsatte utan vägledande praxis med en fix budget och ett förväntat antal sökande. Jag tror att departementets val av ledamöter, begränsning i budget och en departementskille på plats leder till att färre och färre sökande ges ersättning.