prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — Vi tycker att det är dags att se över hur AP-fonderna investerar och vilken verksamhet som de väljer att investera våra gemensamma pensionspengar i. Pensionsfonderna har ett viktigt syfte, och det är att skapa en trygg framtid för oss alla. Det är ett vällovligt syfte, och det är viktigt att AP-fonderna ger en god avkastning så att både dagens pensionärer och framtidens pensionärer, som jag själv tillhör, kan känna sig trygga med att de kommer att ha en trygg ålderdom även när de inte längre arbetar. Men att skapa en trygg framtid handlar inte bara om att ge en god avkastning, såsom AP-fonderna i stor utsträckning arbetar , utan det handlar också om att se till att de investeringar som de gör skapar en trygg framtid för oss alla genom att de investerar i det som skapar ett bra och hållbart samhälle som gör att vi har stabila förutsättningar att verka och få en ekonomisk utveckling även långt in . Där ser vi att det finns betydligt mer att göra än vad som görs . Det bekymrar oss från . Vi är vana vid att ha ett långt framtidsperspektiv. Därför känner vi igen oss i det tankesätt som AP-fonderna har, och vi tycker att de borde ha en bredare syn på hur man skapar en bra framtida utveckling för oss alla när vi blir äldre. Denna kammare har tidigare gjort ett ställningstagande om att alla politikområden ska verka i en och samma riktning. Det gjorde vi när vi fattade beslut om det som kallas för politik för global utveckling. En enig riksdag ställde sig bakom att man ska se till att alla aktörer från offentligt håll ska arbeta åt samma håll för att skapa en rättvis och hållbar global utveckling. Det är det som är det övergripande målet. Här kan vi se att det finns en del att bekymra sig över när det gäller bland annat de statliga bolagen. Vi vet hur agerar i till exempel genom att fortsätta investera i brunkol som förvärrar klimatproblematiken snarare än att skapa den globala utveckling som vi alla har enats om här i kammaren. Även när det gäller AP-fonderna finns det liknande oroande tendenser som vi behöver se och också ta till oss. Vi från oroas över att AP-fonderna till exempel har investeringar i vapenindustri, en industri som framför allt syftar till att skapa vapen som också går på export till krigförande länder. Vi tycker inte att det är ett exempel på en verksamhet som skapar den hållbara och trygga framtid som vi eftersträvar och som jag vet att även många andra eftersträvar. Här tycker vi att det finns anledning att se över instruktionerna till AP-fonderna för att se om de inte kan se till att investera i andra verksamheter än vapenutveckling. Det finns exempel på att AP-fonderna gjort investeringar i gruvbolag vilka bevisligen brutit mot internationella överenskommelser och konventioner, vilka brutit mot urfolkens rätt att verka och må bra och även mot mänskliga rättigheter. Inte minst i har det varit ett problem. Här tycker vi att det är problematiskt att svenska staten, och alla vi som betalar till pensionsfonder, genom att äga sådana bolag medverkar till att minska andra människors möjligheter till ett bra liv och till att skapa en global, hållbar utveckling. Även här tycker vi att det finns anledning att ha skarpare krav på att AP-fonderna inte ska ha den typen av innehav som ju leder till stora problem när det gäller mänskiga rättigheter. Från sida har vi gjort en undersökning gällande energiinvesteringar hos AP-fonderna. Där finns kanske ännu mer att oroa sig för. När vi undersökte vilka energiinvesteringar AP-fonderna gjort visade det sig att en bra bit av de insatser som går till att köpa upp företag verksamma inom energisektorn gäller företag som i huvudsak håller på med fossila energikällor, fossila bränslen. Vi tycker att det är ett orimligt sätt att investera våra gemensamma skattepengar. Vi har i antagit klimatmål, och vi har i EU verkat för att man antar klimatmål som leder till att vi minskar utsläppen med mellan till 2050. Att vi via våra pensionspengar investerar för att få upp ännu mer fossila bränslen, utvecklar fossil energi, är ologiskt i sammanhanget. Det gör att vi säger en sak i kammaren, ställer oss bakom vackra beslut, och sedan när vi ska investera våra pensionspengar och när våra statliga bolag är ute och verkar på internationella marknader gör vi någonting helt annat. Det är en ologisk hantering av våra gemensamma skattepengar. Vi tror inte att det leder till hållbar ekonomisk avkastning. Vi ser hur den förnybara energin nu växer snabbt runt om i världen. Det talas om tillväxttakter på 30, 40, inom olika sektorer. Vi vet att företag verksamma inom förnybar energi är lönsamma, och de blir alltmer lönsamma . Det är ett gammalt synsätt att investeringar i fossil energi skulle ge bra avkastning och vara bra . Det är uppenbart att om vi brände alla de fossila bränslen som vi vet finns i jordskorpan skulle vi få en värld med ett klimat med en bra bit över fyra graders uppvärmning. Vi vet alla vilka konsekvenser det skulle få för den globala ekonomin. Det skulle mer eller mindre skapa en ekonomisk katastrof, förutom den miljömässiga katastrof som blev följden. Det har inte minst visats av tidigare chef , som gjort en gedigen uträkning av vad det skulle innebära för det ekonomiska systemet om vi fick en storskalig klimatförändring. Om i stället klimatpolitiken får genomslag kommer investeringar i fossil energi att i stor utsträckning förlora sin lönsamhet. Vi från de rika länderna och från det internationella samfundet undertecknade överenskommelsen i om att inte medverka till en utveckling som leder till att klimatet skadar mänskliga intressen, Det innebär i så fall att man runt om i världen blir tvungen att föra en klimatpolitik som leder till minskade utsläpp och till att de fossila tillgångar som inte är upptagna ur marken inte kan tas upp eftersom det skulle leda till en klimatpåverkan som är oacceptabel. De fossila bolag som är verksamma på världens börser och har ett mycket högt värde baserar sin verksamhet på att man tar upp de fossila bränslena ur jorden. vet vi att det skulle leda till en klimatkatastrof. Här finns alltså en intressekonflikt. Man brukar tala om en fossilbubbla, att det finns ett värde som, om den realiseras, leder till att vår klimatutveckling blir fullständigt katastrofal. Jag och tillhör dem som vill att vi ska ha ett internationellt klimatavtal som verkligen har bett och som gör att vi i snabb takt minskar de globala utsläppen. Om vi genomförde den politiken, som har bred acceptans i kammare, skulle AP-fondernas investeringar, de som görs för att säkra de svenska pensionerna, riskera att snabbt falla i värde. Det i sin tur skulle riskera våra gemensamma framtida pensioner. Det är en utveckling som jag inte vill se. Jag vill att vi ska kunna verka fullt ut på de internationella arenorna för att minska de globala utsläppen och verka för att de fossila bränslen som finns i marken inte tas upp. Då är det viktigt att AP-fonderna investeras på ett sådant sätt att det inte leder till sämre pensioner . Det finns ingen motsättning mellan att ta miljöhänsyn och att få en god ekonomisk avkastning. FN har tagit fram en rapport med namnet Towards a där man visar att vi får en bättre ekonomisk utveckling, en högre ekonomisk tillväxt om man så vill, genom att gå över till en grön ekonomi än om vi fortsätter i dagens hjulspår. Det finns alltså ingenting som säger att en inriktning mot gröna investeringar skulle ge sämre avkastning för vare sig bolagen, AP-fonderna eller samhället i stort. I den motion som väckt begär vi att regeringen ska återkomma till med förslag på hur man kan skärpa de etiska investeringsriktlinjerna för AP-fonderna samt komma med förslag om vilken typ av bolag man kan respektive inte kan investera i. Det senare gäller till exempel vapenindustrin och bolag som huvudsakligen ägnar sig åt att exploatera fossila bränslen. Med det vill jag yrka bifall till reservation nr 1. 99 (V): Den här debatten borde egentligen intressera alla. Den handlar om 900 miljarder av våra gemensamma tillgångar – hur de används, hur de investeras och hur de påverkar våra framtida pensioner. Den avgörande förutsättningen för att vi ska kunna klara de pensionskostnader som följer är att vi kan upprätthålla en hög sysselsättning och en hållbar tillväxt. Detta förutsätter att är en ledande industrination med framgångsrika företag och en väl fungerande gemensam offentlig sektor. Det kräver kloka investeringar, inte minst i förnybar energi. anser att AP-fonderna ska användas aktivt och ta ett långsiktigt ägaransvar som bryter av mot den snäva vinstmaximering som präglar de enskilda ägarintressena. Ett starkt svenskt näringsliv förutsätter en aktiv och målmedveten näringspolitik. AP-fondsmedlen skulle i större utsträckning än kunna utnyttjas för att möjliggöra en sådan näringspolitik. Det finns ett rätt utbrett missnöje med de kortsiktiga avkastningskrav som styr mycket av investeringarna. uppfattning är att AP-fondsmedlen inte bör utnyttjas i spekulativa syften utan bör förvaltas utifrån långsiktiga samhällsekonomiska kriterier. Självklart ska pensionärernas pengar tryggas, men det görs bäst genom att AP-fonderna tar ett långsiktigt ägaransvar. De nuvarande bestämmelserna säger att AP-fondernas placeringar ska vägledas av miljömässiga och etiska hänsynstaganden. slås det fast att dessa hänsynstaganden inte får innebära att AP-fonderna gör avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Var och en kan förstå att dessa mål står i konflikt med varandra och får konsekvenser eftersom det är tydligt att miljömässiga och etiska aspekter är underordnade avkastningskravet. har länge drivit att det offentliga ägandet behöver användas aktivt för att bidra till olika samhällsekonomiska mål. Etiska riktlinjer för investeringar borde vara ett av de minst kontroversiella verktygen för detta. Men icke sa . De företag som AP-fonderna investerar i bör inte bara följa de internationella konventioner som skrivit under, utan de bör även följa de konventioner som det land företaget verkar i har undertecknat, exempelvis 169 om ursprungsfolkens rättigheter. Tyvärr är det rätt långt kvar bara till det. Eftersom avkastningskravet är direkt överordnat kraven på hänsyn till miljö och respekt för mänskliga rättigheter och eftersom AP-fonderna , tyvärr, inte granskar sina placeringar förrän långt efteråt – man granskar alltså inte placeringarna i förväg – får det också konsekvenser. Enligt politik för global utveckling, PGU som det förkortas, ska målet om en rättvis och hållbar global utveckling vara överordnat målen inom de andra politikområdena. Tydligen gäller det inte AP-fondernas investeringar. I dagens kan vi läsa om flera av AP-fondernas investeringar i gruvprojekt. Det är gruvprojekt i som förgiftar mark och hotar 30 000 småbönder i landet, och de som protesterar fängslas. Representanter från ursprungsbefolkningen i och är på besök i och anklagar våra pensionsfonder för så allvarliga saker som mord, misshandel och tvångsförflyttningar. Den region i som gruvan är placerad i och som AP-fonderna är delägare i har av den colombianska regeringen fastställts som olämplig att leva i, eftersom marken är förgiftad, skogar är skövlade och vatten- och markresurser tagits i anspråk, så nu tvångsförflyttas människorna därifrån. De som protesterar fängslas som terrorister. De fängslas för att de står upp för sina rättigheter. Att investera i mark har blivit allt attraktivare för företag, riskkapitalbolag och pensionsfonder, som våra AP-fonder. Kampen om jordbruksmark i fattiga länder, framför allt i , har eskalerat i takt med att den globala efterfrågan på mat, foder och biobränslen ökat. Det finns många exempel på hur fattiga bönder förlorar sin mark när företagen kommer in för att anlägga storskaliga odlingar av exportgrödor. Svenska pensionspengar finns med i två kontroversiella investeringar i palmolja för att producera biobränsle i och . AP-fonderna har investerat 65 miljoner i palmoljejätten , som har hyrt mark i . Bönder har fördrivits från sin mark utan tillräcklig kompensation för att kunna försörja sig och sina familjer. Detta har skett i ett av världens fattigaste länder, där av befolkningen lever på . Lokala organisationer och internationella nätverk driver en kampanj för att få företaget att följa internationella riktlinjer och konventioner om mänskliga rättigheter. Där är vi delägare. I har AP-fonderna investerat nästan 100 miljoner i , ett av världens största palmoljeföretag, som kritiserats för att bidra till skogsskövling. Företagets oljepalmsplantager har ödelagt skog i en provins i och fördrivit småbrukare, oftast utan kompensation eller andra försörjningsmöjligheter. rankades som världens sämsta bolag när det gäller miljö i en undersökning av de 500 största företagen i världen som gjordes av tidningen . Det företaget är vi delägare i. Den norska statliga pensionsfonden drog sig ur företag som de ansåg producerade palmolja på ett ohållbart sätt, däribland . Om inte AP-fonderna kan påverka företagen att ta ansvar för konsekvenserna av sina investeringar, varför ska vi då äga dem? Varför ska vi äga företag som så tydligt bryter mot internationella konventioner, som kränker mänskliga rättigheter och förstör miljön? träffade jag en kvinna som gjorde ett starkt intryck på mig. Hon hade offrat väldigt mycket av sitt liv för att stå upp för sina rättigheter. Hon hade blivit fängslad ett flertal gånger för att hon demonstrerat mot ett gruvprojekt där våra AP-fonder investerat pengar. Detta gruvprojekt har lett till att hela hennes by är satt på undantag. De kan inte längre sälja sina jordbruksprodukter och den fisk de fångar, eftersom marken är förgiftad. De tvingas att äta den maten själva. Självklart vet de inte hur deras hälsa kommer att påverkas. Den här kvinnan var med vid en demonstration. De hade satt upp en vägbom för att protestera mot gruvbolagets härjningar i området. Polisen kom och sköt ned demonstranterna. Denna kvinna fängslades. Hon har småbarn. Det var inte första gången hon fick sitta i fängelse för att vi gör så här oansvariga investeringar. Bland annat använder denna gruva väldigt mycket av byns vatten, . Jag kan inte säga att vattentillgångarna är stora i det här området, så att de skulle räcka till alla. Denna förbrukning skulle räcka till en familjs behov under . Och inte nog med att de förbrukar allt detta vatten – vattenkällorna sinar och vattnet förgiftas. Det här görs av företaget , där du och jag och alla andra är delägare. Om svenska folket visste hur deras pensionspengar växer tror jag att många skulle resa sig upp och säga ifrån. Jag tror att vi vill att våra pensionspengar ska växa, men inte på bekostnad av andra människors rättigheter, möjligheter till försörjning och så grundläggande rättigheter som vatten. Vad har vi för rättigheter att förgifta andra människors vatten, mark och möjligheter till försörjning? har tidigare låtit gå igenom AP-fondernas olika investeringar utifrån ett miljöperspektiv. AP-fonderna har väldigt olika sätt att redovisa sina investeringar, vilket gör det mycket svårt att gå igenom dem och få en heltäckande bild. Men den bild som framträder är att alla AP-fonder hade placeringar i de fem stora oljebolagen och att ingen hade någon större placering i förnybar energi. Vi menar att det inte är en hållbar utveckling när ingen av AP-fonderna har förnybar energi bland sina största investeringar. Investeringar i förnybar energi behövs för att vi ska kunna ställa om samhället i en mer hållbar riktning. Mot denna bakgrund menar vi att AP-fonderna bör ges ett särskilt uppdrag att investera i förnybar energi och avveckla de investeringar de har gjort i fossila bränslen. Ansvaret för att granska AP-fondernas placeringar ligger på . Det finansieras av AP-fonderna själva och har en inhyrd konsult som den stora kostnaden för verksamheten. Trots omfattande placeringar, i strid med internationella konventioner som skrivit under, är rådets verksamhet högst begränsad i jämförelse med kostnaderna för AP-fondernas placeringsverksamhet. Sist jag kollade utgjorde kostnaderna för rådets verksamhet av kostnaderna för placeringen. Det säger något om den tyngd frågan ges. Vi ser ytterligare två problem med rådets verksamhet. Dels är det problematiskt att AP-fonderna själva styr det råd som ska granska deras investeringar, dels är det självklart olyckligt att granskningarna görs i efterhand och inte innan fonderna väljer att investera i ett visst bolag. Något som är glädjande är att en av AP-fonderna nu har börjat ta fram en strategi för att granska placeringarna i förhand. Men detta borde gälla alla placeringar. Alla granskningar borde göras i förhand i alla AP-fonder. – och även – anser att ett oberoende råd bör tillsättas i syfte att följa upp AP-fondernas investeringar och kontinuerligt utvärdera verksamheten. Rådets uppföljningar och utvärderingar bör inriktas på huruvida de företag investerar i lever upp till etiska riktlinjer om mänskliga rättigheter samt vilka miljömässiga hänsynstaganden de tar. Såväl uppföljningarna som utvärderingarna bör presenteras för och vara föremål för offentlig debatt. Jag vet att jag överskridit min talartid, men vill ändå ta upp de rörliga ersättningarna i AP-fonderna. Vi vet att rörliga ersättningar, så kallade bonusar, var en bidragande orsak till finanskrisen –2009. Men fortfarande har våra AP-fonder sådana ersättningssystem. Detta leder till att man får väldigt kortsiktiga resultatmål, vilket uppmuntrar till riskfyllda placeringar och riskerar att leda till spekulation. Därför bör det införas ett förbud mot rörliga ersättningar i AP-fonderna. avsattes hela till dessa rörliga ersättningar i AP-fonderna. Det tycker vi är fel. Därför yrkar vi på att rörliga ersättningar inte ska vara tillåtna i AP-fonderna. Jag yrkar bifall till våra reservationer. 100 (S): Ja se pengar, ja se pengar, sjöng . Att det handlade mycket om pengar i hans sångtexter råder det ingen tvekan om. Så blir det också ofta när vi utvärderar olika verksamheter, som , när vi utvärderar AP-fondernas verksamhet 2012. Det blir oftast i huvudsak en utvärdering utifrån monetära resultat – kostnader i relation till avkastning och kapitaltillgångar. Fokus hamnar oftast på pengar. I och för sig är det väldigt viktiga frågor. AP-fondernas förmåga att vara en del i att säkerställa våra pensioner handlar om fondernas finansiella styrka och är oerhört viktig. Det finns även en betydligt djupare dimension som handlar om på vilket sätt man tjänar sina pengar och hur man långsiktigt kan skapa finansiell styrka, något som jag återkommer till i mitt anförande. Det är ganska glest i kammaren just . Det var betydligt fler härinne när vi behandlade statens budget trots att vi just nu behandlar större pengar. Det är 958 miljarder. Det är 100 miljarder mer än utgifterna i statsbudgeten. Jag börjar med det monetära och ger min syn på fondernas avkastning, kostnader och fondernas betydelse för landets pensionärer och . Resultatutvecklingen och buffertkapitalet har varierat kraftigt . Som en konsekvens av svängningarna har fonderna ökat sin andel av alternativa investeringar främst på bekostnad av andelen börsnoterade aktier. Med andra ord har fonderna sett om sina hus och säkerställt en bättre riskspridning. har man glädjande gjort väldigt stora och fina resultat. Det har varit 100 miljarder plus till skillnad då det var ett minusresultat på 17 miljarder. Det är klart att en stark börsutveckling har bidragit till resultatet som är på i avkastning på kapitalet. Goda resultat är nödvändigt för att inte urholka buffertfondernas kapital. De har under fått skjuta till väldigt mycket till pensionssystemet. Deras betydelse i det samlade pensionssystemet har givetvis ökat i och med att de får skjuta till kapital. har det varit 52 miljarder, och var det 15 miljarder. Om man tittar på det som händer , 2013, har fonderna fortsatt ett positivt resultat, och de tillskjuter 12 miljarder . har man skjutit till kapital till pensionerna. Det gör kanske att någon slår sig till ro och tror att buffertfonderna långsiktigt kan säkerställa våra pensionsutbetalningar. Det tror inte jag. Vi ser att inbetalningarna är betydligt lägre än pensionsutbetalningarna. Detta är en direkt följd av regeringens misslyckade jobbpolitik. En hög arbetslöshet innebär att det betalas in för lite avgifter än vad som måste komma in för att man ska klara av pensionerna. Det är obalanser som fonderna definitivt inte kan klara av långsiktigt. Den misslyckade jobbpolitiken från Alliansen hotar det samhälleliga pensionssystemet. Jag ska även säga några ord om kostnadsutvecklingen i fonderna, som jag tidigare varit och är kritisk till. Om man tittar på de interna kostnaderna i fonderna 2011–2012 har de ökat . Kostnaderna för de externa utgifterna har ökat . Det är betydligt större ökningar än kostnadsökningar i allmänhet under dessa år. Ser man på de samlade kostnaderna inklusive rörliga kostnader för externa förvaltare varierar det väldigt stort mellan fonderna. Om man jämför de fyra stora buffertfonderna 1, 2, 3 och 4 förvaltar de i stort sett samma mängd kapital och har gett i stort sett samma avkastning. AP 4 har lägst kostnader med 274 miljoner . Högst kostnader har AP 2 med 577 miljoner. Det är en skillnad på 303 miljoner eller . Det är klart att så stora skillnader lämnar en hel del frågor. Det finns definitivt anledning att titta närmare på dessa variationer. har också kostnader för representation, ersättningar och förmåner i fonderna varit väldigt medialt uppmärksammade. De uppföljningar som har gjorts visar att det fortfarande finns stora problem inom området. Det är någonting som absolut inte är tillfredsställande. Statsråden på har i samband med mediebelysningen haft hög svansföring och säger sig vilja ta tag i detta, men sedan händer det inte så mycket mer. När kommer förslagen? Hur tänker regeringen? Eller tycker man att det är bra som det är? Det är viktiga frågor för allmänhetens förtroende för fondernas verksamhet och i förlängningen också för hela pensionssystemet. När det gäller placering av fonernas kapital har det riktats kritik om fondernas placering ur etiska och miljömässiga aspekter. Inte minst i denna kammare har de frågorna lyfts upp vid ett flertal tillfällen . Visserligen har fonderna numera ett etikråd som jobbar med dessa frågor. Det har inneburit att AP-fonderna gått ur felaktiga investeringar. har visat på en väg så att det blivit en bättring när det gäller dessa frågor. Oaktat att etikrådet har drivit dessa frågor i rätt riktning tycker vi från Socialdemokraterna inte att det räcker. Därför har vi ett särskilt yttrande . Enligt vår uppfattning är det staten som har ansvar för att utforma övergripande riktlinjer för etik och miljö för fondernas kapitalförvaltning. I stället har ansvaret för att utforma riktlinjer lämnats över till fonderna själva. Övergripande riktlinjer för såväl AP-fondernas kapitalförvaltning som övrig statlig kapitalförvaltning och ägarstyrning borde framöver hanteras inom ramen för ett samlat statligt regelverk. De statliga företagen och myndigheterna likväl som AP-fonderna förvaltar stora värden som det svenska folket ytterst är ägare till. Det är av största vikt att förvaltningen sker på ett ansvarsfullt och hållbart sätt. Policyn bör också innehålla regler som säkerställer att statens ägarpolicy följs. Regeringen bör därför överväga att tillsätta en utredning med parlamentarisk medverkan med uppgiften att ta fram en samlad ägar- och förvaltningspolicy. I utskottsarbetet har vi framfört vår syn i ärendet till allianspartierna. Men tyvärr har vi inte fått gehör i denna viktiga fråga. Utan eller med svag ägarstyrning kan frågor och beslut ta vilken väg som helst. Det blir ingen riktning. Vi ser det tydligt i våra statliga bolag. Det gäller med sina investeringar i och den skandalomsusade Nuonaffären som har kostat enorma belopp. Vi ser det i där staten är storägare med dessa satsningar i de östeuropeiska diktaturländerna.