prot · H10936 · 2013-11-28 00:00:00 — Det är flera saker som vi i pensionsgruppen inte kan göra någonting åt och som en jämställdhetsminister måste lägga överst på bordet. 64 Statsrådet (FP): Jag ber om ursäkt att jag döpte gruppen till något felaktigt och gav en felaktig agenda. Jag hade förhoppningar på er. Det finns massor av saker jag kan göra åt lönefrågan, och det finns massor som politiken kan göra. Vi har bland annat tillsatt en delegation för jämställdhet i arbetslivet där vi har samlat arbetsmarknadens parter i förhoppning om att de tillsammans ska kunna mumsa i sig några heliga kor och ändra på några saker. Från statens sida och inte minst från kommunpolitikernas sida förfogar vi över löner till alla de kvinnor som jobbar i offentligfinansierad verksamhet. Där är karriärtjänster för lärare ett exempel och karriärtjänster för sjuksköterskor som man genomför i många landsting ett annat. Inte minst är det viktigt att alla som vill kan jobba heltid. Där vet jag att det finns kommuner som går före. Det finns massor vi i politiken kan göra för rättvisa löner och pensioner. Program för energieffektivisering av industrin 65 (S): Jag vill ställa en fråga till statsrådet angående programmet för energieffektivisering som är riktat mot den svenska elintensiva industrin. Det har varit i gång och håller nu på att avslutas på grund av EU:s nya riktlinjer. Det stämmer inte överens med dem. Det är synd, eftersom programmet har fungerat bra och gjort nytta. Inte minst har energieffektiviseringsfrågan kommit upp högt på företagsledningsnivå. Både vi socialdemokrater och regeringen är överens om det, trots den kritik som bland annat kom med i sin rapport. Jag har förstått att arbetet har pågått på departementet om ett nytt förslag till energieffektiviseringsprogram. Men ännu har vi inte sett skymten av det här i . Vi är många som väntar, inte minst inom den elintensiva industrin. Min fråga till statsrådet är om och när det kommer ett nytt förslag till program för energieffektivisering. 66 Statsrådet (C): Tack för en bra fråga från . Det stämmer att vi nu arbetar för högtryck på när det gäller att implementera EU:s nya energieffektiviseringsdirektiv i svensk rätt. Men det gäller inte bara det. Det handlar också om att vända på alla stenar och se: Vad kan vi göra i ännu mer för att se till att vi blir ännu duktigare på att använda energin effektivt? Det program för energieffektivisering i den energiintensiva industrin som vi har haft och som vi inte kan fortsätta med enligt har varit en viktig beståndsdel. Det har lett till att många industrier både har kunnat minska sin energinota och också kunnat spara pengar eftersom de inte behöver köpa in lika mycket energi. Min förhoppning är att vi ska kunna hitta ett bra sätt att arbeta vidare med alla de industrier som är angelägna om att även kunna ingå i ett organiserat samarbete och ett organiserat arbete för energieffektivisering. Det kommer regeringen att återkomma till i samband med den proposition som vi avser att lägga fram . 67 (S): Jag tackar för svaret. Det är precis som statsrådet säger. Det finns en bred enighet om vikten av att jobba med energieffektivisering. Vi ser fram emot när ert arbete är klart om hur vi ska implementera energieffektiviseringsdirektivet. Om jag uppfattade statsrådet rätt ska också ett förslag till ett nytt energieffektiviseringsprogram komma i samband med att förslaget kommer från regeringen när det gäller direktivet. Har jag uppfattat det rätt? 68 Statsrådet (C): Vilken modell vi kan välja för att arbeta vidare tillsammans med den energiintensiva industrin håller vi nu att titta på i . Vi väger också in de synpunkter som vi har fått från i det fortsatta arbetet så att vi kan bli ännu effektivare och använda skattebetalarnas pengar på ett bra sätt. Vi vet att det finns två saker som är väldigt bra när det gäller att driva energieffektivitet. Det ena är att se till att människor har information så att konsumenter, småföretag och de som ska fatta investeringsbeslut vet att det är lönsamt att välja energieffektiv teknik. Men ekonomiska styrmedel fungerar också. Det har vi tydligt kunnat se i det nuvarande programmet för energieffektivisering i den energiintensiva industrin. När man får en liten morot kan det sporra industrier att göra viktiga insatser som påverkar dem och stärker deras konkurrenskraft men också bidrar till att som nation använder energin mer effektivt. Min förhoppning är att vi ska kunna hitta en fungerande modell för att tillsammans med industrin arbeta vidare med de frågorna framöver. 69 (S): innehar ordförandeskapet i . Statsrådet har en nyckelroll i att förverkliga intentionerna i ordförandeprogrammet. En av huvudparollerna i ordförandeprogrammet är fler unga i arbete i . Där kan jag konstatera att det finns hel del att göra bland annat för . Det hölls ett nordiskt toppmöte på där samlade kår av statsministrar debatterade vikten av att riva gränshinder och göra den nordiska arbetsmarknaden tillgänglig för unga människor. Stämningen var på topp, och det verkade inte vara helt omöjligt när de stod där framme vid podiet. Det finns ett nordiskt projekt som heter och som borde vara välkänt bland dem som är intresserade av unga, arbetsmarknad och . Ur Nordjobb har det utvecklats ett nytt projekt som heter , som handlar om att man ska hjälpa unga arbetslösa till jobb i . är det så att finansieringen för det här projektet tar slut . Vad säger statsrådet om det? 70 Statsrådet (M): Tack, , för en viktig fråga! Vi har blivit uppmärksammade på detta. Vi sitter på UD just nu och tittar på den frågan. Jag håller med. Det är ett viktigt projekt. Vi har själva sett hur ungdomar faktiskt får jobb, inte minst i och i . Det ska vi också se i fortsättningen. Den frågan är alltså uppmärksammad. Tittar man på det här i det stora hela handlar det också om många problem med gränshinder som måste lösas för att det ska vara enkelt att röra sig i och söka jobb i . Det handlar exempelvis om att kunna bo i det ena landet och leva i det andra landet, alternativt studera eller att vara pensionär. Även där pågår det ett arbete – och det har gjort det under hela det svenska ordförandeskapet – med att revidera det som heter Gränshinderforum, där dessa frågor tas upp. 71 (S): Tack så mycket för svaret! Problemet för Jobbresan är att finansieringen tar slut , och just nu verkar det som att ingen egentligen vill kännas vid att finansieringen ska ordnas. av dem som har deltagit i Jobbresan har gått till jobb eller utbildning. Det måste ändå betraktas som ett väldigt framgångsrikt projekt. Man är nu väldigt orolig över att man inte ska ha finansiering – det är väldigt kvar. Därför är det otroligt viktigt, framför allt för en svensk regering som åtminstone säger sig ha ungdomsarbetslösheten högt på agendan, att säkra finansieringen av projektet, där det också finns ett nordiskt perspektiv på arbetsmarknaden, fram . Jag ser fram emot att statsrådet kan leverera ett klart besked till dem som jobbar med Jobbresan. 72 Statsrådet (M): Vi har omvandlat Gränshinderforum till med den tanken bakom att det ska vara en tätare koppling direkt in till respektive regeringskansli. Vi har nämligen noterat att tjänstemännen arbetar väldigt bra ute på fältet med att lyfta gränshinderfrågor och komma med bra förslag. Sedan har inte riktigt länken funnits till politiken och beslutsfattandet. Det kommer att bli ändring . Det ser jag mycket fram emot. Jag hoppas att vi ska lösa fler problem med gränshinder i en snabbare takt. Just den fråga som tar upp har vi uppmärksammat. Den finns hos oss. Vi tittar på hur vi kan se en lösning på det problemet. Jag håller nämligen med. Det har varit, eller är, ett väldigt framgångsrikt projekt. Det är sådana projekt som vi ska arbeta med i . 73 (KD): Jag vill ställa min fråga till infrastrukturministern. Situationen i åkeribranschen blir allt tuffare. Enligt branschorganisationen är var tredje lastbil på de stora svenska godsstråken i utlandsregistrerad. Utlandsregistrerade chaufförer arbetar ofta med undermåliga löner och villkor, vilket gör konkurrensen skev. Det märks inte minst i och i mitt hemlän . Det är viktigt att åkerierna har likvärdiga villkor och att trafiksäkerheten på våra vägar är hög. Ett förslag för att minska problemen som har diskuterats är så kallad klampning. Flera av våra grannländer beivrar fusk och upprätthåller sjysta villkor på vägarna. Jag tänkte därför fråga dig, : Hur ska vi säkerställa att fusket inte breder ut sig i ? 74 Statsrådet (M): Tack, , för frågan! Den här frågan är i allra högsta grad levande. känns den stressande. Den känns pressande, inte minst för dem inom åkerinäringen som jobbar med fjärrtrafiken. Det finns lönsamma andra områden inom åkerinäringen som inte upplever samma sak. Men här handlar det om att kunna kombinera bra handel, bra öppenhet och smarta och effektiva transporter som görs på ett lagligt sätt, som heter cabotage. Det är den illegala inrikestrafiken på våra vägar som ska beivras, och det ska vara utifrån att man har kontroller, besiktningar och påföljder. Det upplevs inte som att det görs fullt ut. Det finns också ett beställaransvar. Det finns ett samlat paket. Regeringen har uppdragit till och Transportstyrelsen att titta på det. Och vi har givit ett extrauppdrag om begreppet klampning. Man ska återkomma om det . Det handlar om att det ska bli någonting som också fungerar i praktiken. 75 (KD): Tack så mycket för svaret! Det är väldigt positivt med konkurrens, men det är viktigt, som jag sade tidigare, att den sker på sunda villkor. anser att böter för trafikbrott ska kunna utdömas på plats. Om man då inte betalar boten, som statsrådet var inne på, ska det finnas en möjlighet till klampning. Det ska också vara möjligt för polisen att beslagta yrkestillstånd till dess att böterna är betalda. Det pågår utredningsarbete och analyserande av effekterna. Min fråga är: Ser statsrådet att det är en framkomlig väg i med klampning av fordon, när man bryter mot trafikreglerna, för att vi ska få högre trafiksäkerhet och sundare villkor i åkeribranschen? 76 Statsrådet (M): Jag tror att man ska vara oerhört tydlig med att vi, oavsett vem som kör och oavsett ursprungsland, förväntar oss att utrustningen, tekniken och lastbilen är i gott och säkert skick. Så är det också när det gäller många av de lastbilar som kommer med utländska förare. Det handlar om regelefterlevnad, som Transportstyrelsen har tittat på. Man tittar på tillståndet. Men det handlar också om andra saker. Om man till exempel ska införa något som hindrar fortsatt färd, till exempel klampning, handlar det om hur man kan garantera lasten. Det handlar om lastbilen, när den måste lämnas, och om personen också måste lämna den och hur man hanterar det. Det är just det som och Transportstyrelsen har fått i uppdrag att se på. Hur gör man så att det blir korrekt och rättssäkert när man ska införa en sådan sak? Det uppdraget har givits. Mobiltäckningen och förtroendet för mobiloperatörerna 77 (S): Vi talade om förtroendet när det gäller järnvägen. Förtroende handlar också mycket om telefonoperatörerna och mobiloperatörerna. har haft ett väldigt starkt förtroende för mobiloperatörerna och litat på vad de har sagt när det gäller täckningskartor och så vidare. Däremot har konsumenterna i landet inte haft det starka förtroende som hade tidigare. Enligt PTS generaldirektör är förtroendet hos svenska folket för mobiloperatörerna i nivå med förtroendet för en bilskojare. har ändrat uppfattning. Det sker dialogmöten eftersom ändrade sig när vi hade tryckt på. är min fråga: Vad tänker göra när dialogmötena är klara och det visar sig att det ändå inte är fullgod täckning i hela landet? 78 Statsrådet (C): Tack för frågan, ! Precis som antyder i sin fråga stämmer det att regeringen det här året har tagit många olika initiativ för att komma till rätta med det faktum att många mobilanvändare upplever att den täckningskarta som de kanske fick se när de tecknade sitt mobilabonnemang inte stämmer så bra med verkligheten. Jag tror att fler än en i kammaren har upptäckt att mobilsamtal ibland bryts och att det mobila bredbandet ibland kan kännas som sirap. Alldeles självklart har svenska mobilkonsumenter rätt att få det som de har betalat för. Det är också därför som regeringen har skärpt tonen mot operatörerna. gav vi PTS i uppdrag att gå ut i verkligheten och göra en stickprovsundersökning. Den visade att konsumenterna har fog för den känsla de har. I alldeles för många fall stämde inte verkligheten med kartan. På basis av det har vi gått vidare och givit både PTS och i uppdrag att se över lagstiftningen och återkomma till regeringen med förslag på vad vi skulle kunna göra för förändringar för att det ska gå att följa upp detta ännu bättre. 79 (S): Det är intressant att notera att har svängt eftersom hon tidigare här i kammaren alltid varit övertygad om att täckningskartorna gällt. Men det är glädjande att vi har kunnat bevisa att verkligheten är en annan. Min fråga gäller också hur vi nu ska komma vidare, för det finns fortfarande många vita fläckar där det inte fungerar. Vi har människor som är oroliga. Trygghetslarmen fungerar inte. Och vi har människor som är oroade för hur det ska gå om de ska förflytta sig inom och så vidare om mobiltelefonen inte fungerar när de står mitt emellan två uppdrag. Jag ser inte att regeringen gör något annat än att kräva av operatörerna att de ska vara tydligare, inte att de ska förbättra täckningen. Men jag kanske har fel. 80 Statsrådet (C): har och jag debatterat dessa frågor i kammaren, och jag tror att om jag fick möjlighet att föra en längre debatt med skulle jag kunna beskriva en hel del av det som regeringen gör. PTS arrangerar runt om i landet dialogmöten, sätter sig ned med kommuner, kommunala bolag, länsstyrelser, regioner och operatörer för att se vad som kan göras lokalt, här och , för att underlätta mobilnätsutbyggnaden. har PTS fått regeringens uppdrag att komma tillbaka till regeringen med en handlingsplan om vad vi ytterligare kan göra för att skynda på mobilnätsutbyggnaden. Det tredje som händer, som kan invänta, är att vi har bett PTS och att tillsammans gå igenom lagstiftningen och återkomma till regeringen med förslag på vilka delar av lagstiftningen som behöver skärpas, om kontrollverktygen, musklerna, kan skärpas hos myndigheterna så att de också får starkare instrument att följa upp att operatörerna lever upp till kraven och de löften som har givits till konsumenterna. Satsningar på infrastrukturen i norra 81 (S): Min fråga går till . har skickat ut sitt förslag till nationell åtgärdsplan för den framtida infrastrukturen i landet. Där finns många och viktiga satsningar för framtid. Men tyvärr saknas åtgärder för den del av landet där den största tillväxten sker och från vilka viktiga bidrag till svensk export kommer, nämligen de fyra nordligaste länen i landet. Europeiska unionen verkar på ett bättre sätt än den och ha förstått värdet av satsningar på infrastrukturen i norra . Hur avser att agera för att få ta del av de som unionen ställer till förfogande för Norrbotniabanan? 82 Statsrådet (M): Det som är oerhört viktigt när vi pratar resor och godstransporter är att de hänger ihop i långa stråk. När EU skulle skapa sina transeuropeiska nätverk ville se till att vi fick med våra godsstråk, bland annat Botniska korridoren. Vi jobbade i olika processer, nämligen med sin nationella plan och med sin mervärdesplan. Här gäller det att vi får med objekt och korridorer. Jag tillsammans med min finska kollega och många andra aktörer i såg till att Botniska korridoren kom med. Men en korridor är inte ett enskilt objekt. Det handlar om flera olika trafikslag för att garantera att godsets väg genom en korridor kan fungera. Botniska korridoren är inte per definition objektet Norrbotniabanan, men den skulle kunna vara en viktig del av korridoren. 83 (S): har regeringen kommit med en del satsningar i norr, bland annat pengar till . Det är naturligtvis bra, och för svensk export är satsningen bra. Men likaledes går man noggrant förbi den samhällsekonomiskt lönsamma Norrbotniabanan i alla planer. Varför har ni en så njugg inställning till projektet? Visst sträcker sig Botniska korridoren som helhet från till , och den finns med i EU:s satsning, men det är till Norrbotniabanan som faktiskt har plockats fram. har en bekräftelse kommit i och med beslutet om det framtida TNT-nätet. Varför delar inte regeringen bedömning av Norrbotniabanan? 84 Statsrådet (M): En förutsättning för att kunna söka medel från EU, till exempel för infrastruktursatsningar, är naturligtvis att den enskilda medlemsstaten, i det här fallet , är beredd att betala den största delen av objektet. Även om 7 miljarder är bra mycket pengar är ytterligare 20 miljarder också mycket pengar – det som kopplas till vad landet självt ska göra. Det behöver tas fram vilken prioritering landet som helhet har att göra inom given tid och med geografisk fördelning. Det är alldeles riktigt som nämnde här att regeringen satsade i ett tidigt skede på . Det var utifrån perspektivet av den otroliga expansion som stod inför i närtid och andra gruvbolags verksamhet i området. finns förutsättningarna med. Regeringen kan när den vill ta med Botniska korridoren i planeringen på EU-nivå och på svensk nivå. Satsningar på fungerande kommunikationer 85 (M): Remisstiden för förslag om nationell strategi har gått ut, och jag har sett i medierna att infrastrukturministern har varit ute i landet och lyssnat på olika aktörer i frågan. Vårt land är avlångt, och en stor del av befolkningen bor i storstadsområdena. Det är självklart att infrastrukturen måste fungera i dessa områden. Det måste finnas fungerande kommunikationer som transporterar såväl gods som människor, och systemet måste vara robust och stabilt. I mitt hemlän finns inte fler än 270 000 invånare, vilket motsvarar en stadsdel i , men vi har en tung och för viktig exportindustri. Denna industri är beroende av att kommunikationerna fungerar från fabriken ut till hamnar där godset kan skeppas i väg. Kommunikationerna kan bestå av såväl järnväg som bilväg. Hur ser regeringen på sambandet vad gäller satsningar på kommunikationer för oss på landet och i storstadsregioner, och vilka satsningar görs för att hela ska få ett stabilt och hållbart transportsystem? 86 Statsrådet (M): Jag tackar för frågan från . Låt oss tänka oss ett helikopterperspektiv så att vi kan se och förstå att är ett avlångt land. har vi nära till våra grannländer, och ibland upplevs det som att det är långt till dem. Mycket beror på hur och på vilket sätt vi tar oss fram. Vi vill att direktiven till för att förvalta de 522 miljarder som ska användas den kommande planperioden ska peka ut hur godskorridorerna går genom landet och in och ut ur landet samt hur arbetspendling, inte minst i storstäderna, kan fungera på ett tillfredsställande sätt. Alla trafikslagen ska användas, gärna ihop, men de ska också användas över kommungräns, länsgräns och landgräns. På så sätt binder vi ihop hela och stärker konkurrenskraft. 87 (M): Tack, infrastrukturministern! Enligt mitt sätt att se är vi som bor på landet och de som bor i storstäderna beroende av varandra. I har vi fått E16, som går från genom till . Vi har fått ett stråk. Vi har också fått tillstånd för en flygplats i . Besöksnäringen är ju stor i ett landskap som . Jag är lite nyfiken på alla remissvaren. Jag har kikat på regeringens hemsida om remissvaren från alla aktörer som har lämnat in sådana. Finns det några nya ingångar i remissvaren som infrastrukturministern kan ge till känna? 88 Statsrådet (M): Det har kommit in ungefär 400 svar på remissomgången. De flesta tycker att ansatsen är bra, men alla vill ha något lite till. Så är det naturligtvis. Alla ser behov av mer järnväg, mer väg, förbättringar av hamnar eller något för flygplatserna. Det finns något mer som är intressant. Jag tänker på den tidigare frågeställaren . Han nämnde råvarutransporterna från norr. När jag träffar företagsdelegationer i norr kan de säga att en av de viktigaste investeringarna för deras transporter kan vara i . Det gäller att se hur hela stråket hänger ihop. Det är det absolut viktigaste för att få en bra helhet för hela landet, oavsett om det är fråga om stad, tätort, landsbygd eller glesbygd. Anställningsintervjuer och frågan om framtida barn 89 (S): Jag vill ställa min fråga till jämställdhetsminister . är det tillåtet att på anställningsintervjuer ställa frågan om den sökande planerar att skaffa barn . Frågan upplevs som jobbig av framför allt kvinnor. Många känner sig pressade att svara på frågan för att öka chansen att få jobbet. Om svaret är ja minskar chansen att få jobbet. Det är därför arbetsgivaren ställer frågan. Svaret är ju relevant för arbetsgivaren. Andra kvinnor känner sig pressade att skjuta upp barnafödandet för att öka chansen att få jobbet. är det tillåtet att ställa frågan. Frågan är om man inte borde ta bort den möjligheten så att det inte längre blir tillåtet att ställa frågan under anställningsintervjuer. 90 Statsrådet (FP): Tack, , för en viktig och rätt svår fråga! Att fortsätta med en uppdelad arbetsmarknad är ett sätt att frysa fast könsroller. Inte bara när det gäller val av yrke utan också när det gäller möjligheten till anställning och karriär blir barnafödandet, familjebildandet, en börda som kvinnan ska bära redan i anställningssituationen. Det är mycket olämpligt att ställa en sådan fråga, men jag tycker att vi ska motverka den typen av effekter på arbetsmarknaden på annat sätt än att lagstifta om vad man får fråga och inte. Det finns annat än lagstiftning för att reglera vad som är lämpligt och inte. Regeringens mål är också att det obetalda arbetet ska fördelas jämlikt. Det jobbar vi med genom föräldraförsäkringen, genom bonus i den och på andra sätt. Jag tror att det är en bättre metod. 91 (S): Ja, det är naturligtvis väldigt viktigt att arbeta för att diskriminering och förtryckande strukturer bekämpas på olika sätt. Men tyvärr har det visat sig att den här frågan ställer till det väldigt mycket. Det är redan så , när man har en anställning, att man måste berätta för arbetsgivaren att man väntar barn senast före väntad nedkomst. Som arbetsgivare brukar man ju kunna se det tidigare än , så att man kan planera för vikarier. Just i anställningssituationen finns det risk att många kvinnor inte får jobbet därför att de inte svarar på frågan eller därför att de svarar på fel sätt, enligt arbetsgivaren. Därför tror jag fortfarande att lagstiftning måste till. Det tror också två tredjedelar av Visions medlemmar som har tillfrågats, så det finns ett stöd för det. 92 Statsrådet (FP): Jag förstår att det finns ett stöd för en sådan lagstiftning, för det är ett oskick att kvinnor har huvudansvaret för barn och familj och att det förföljer dem under hela yrkeslivet. Det kan ofta handla om sexistisk reklam, dumma uttalanden eller dumma frågor från arbetsgivare som gör att man känner sig så maktlös att man gärna vill sträcka sig efter en lagstiftning. Det är viktigt att se att det finns många olika sätt att bekämpa ett problem. Jag kan inte ställa mig bakom lagstiftning i den här frågan. Rekryteringen av män till kvinnodominerade arbeten 93 (M): Min fråga går också till statsrådet . Regeringens övergripande mål för den ekonomiska jämställdhetspolitiken är att män och kvinnor ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det är därför viktigt att kvinnor och män har denna möjlighet när det kommer till deras yrkesliv. Arbetslinjen ska som sagt gälla alla. Trots detta finns det löneskillnader, glastak och en könssegregerad arbetsmarknad. Jag vet att statsrådet har jobbat med ett område som hon även är ansvarig för. Det gäller förskolan och då alltifrån pedagogiken till utbildningen och dem som är yrkesverksamma där. Hur arbetar ministern för att få fler män att arbeta som förskollärare och fritidspedagog? Hur går detta arbete? 94 Statsrådet (FP): Tack, , för en angelägen fråga!