prot · H00969 · 2013-02-21 00:00:00 — Huvudvotering: 147 för utskottet 93 för res. 3 57 avstod 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 18 C, 15 KD För res. 3: 93 S Avstod: 21 MP, 20 SD, 16 V Frånvarande: 19 S, 11 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 V, 4 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. JuU15 En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess Punkt 4 (Behörighet för nämndemän m.fl.) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) Votering: 275 för utskottet 21 för res. 1 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 96 M, 18 FP, 18 C, 20 SD, 15 V, 15 KD För res. 1: 21 MP Frånvarande: 19 S, 11 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 4 V, 4 KD Punkt 5 (Prövningstillstånd i migrationsmål) 1. utskottet 2. res. 2 (MP) Votering: 275 för utskottet 21 för res. 2 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 96 M, 18 FP, 18 C, 19 SD, 16 V, 15 KD För res. 2: 21 MP Frånvarande: 19 S, 11 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 1 SD, 3 V, 4 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde SkU22 Informationsutbytesavtal med Kammaren biföll utskottets förslag. SkU23 Informationsutbytesavtal med Kammaren biföll utskottets förslag. TU6 Ändring i fartygssäkerhetslagen Kammaren biföll utskottets förslag. SoU17 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till reviderat tobaksproduktdirektiv Kammaren biföll utskottets förslag. SoU6 En folkhälsopolitik med människan i centrum Punkt 1 (Mål för folkhälsan m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (MP, V) Förberedande votering: 93 för res. 1 37 för res. 2 166 avstod 53 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 166 för utskottet 93 för res. 1 37 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 18 C, 20 SD, 14 KD För res. 1: 93 S Avstod: 21 MP, 16 V Frånvarande: 19 S, 11 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 V, 5 KD Punkt 2 (Kultur och folkhälsa) 1. utskottet 2. res. 3 (SD) Votering: 277 för utskottet 20 för res. 3 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 96 M, 21 MP, 18 FP, 18 C, 16 V, 15 KD För res. 3: 20 SD Frånvarande: 19 S, 11 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 V, 4 KD Punkt 5 (Nationella åtgärder mot antibiotikaresistens) 1. utskottet 2. res. 5 (S, MP, V) Votering: 167 för utskottet 130 för res. 5 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 18 C, 20 SD, 15 KD För res. 5: 93 S, 21 MP, 16 V Frånvarande: 19 S, 11 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 V, 4 KD Punkt 10 (Föräldrastöd) 1. utskottet 2. res. 10 (SD) Votering: 276 för utskottet 20 för res. 10 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 92 S, 96 M, 21 MP, 18 FP, 18 C, 16 V, 15 KD För res. 10: 20 SD Frånvarande: 20 S, 11 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 V, 4 KD Punkt 12 (Självmord och självskadebeteende) 1. utskottet 2. res. 12 (S, MP, V) Votering: 166 för utskottet 131 för res. 12 52 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 96 M, 18 FP, 18 C, 19 SD, 15 KD För res. 12: 93 S, 21 MP, 1 SD, 16 V Frånvarande: 19 S, 11 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 V, 4 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU9 om statens försäljningar av apotek Punkt 1 (Statens försäljningar av apotek) 1. utskottet 2. res. (MP) Votering: 259 för utskottet 21 för res. 16 avstod 53 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 93 S, 95 M, 18 FP, 18 C, 20 SD, 15 KD För res. : 21 MP Avstod: 16 V Frånvarande: 19 S, 12 M, 4 MP, 6 FP, 5 C, 3 V, 4 KD Punkt 2 Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § (forts. från 13 §) om det statliga tandvårdsstödet (forts. SoU10) 98 (KD): Det vi nu debatterar är en fråga som är mycket angelägen för en bred allmänhet. Om det är något som kan få drag i diskussioner när människor träffas och diskuterar samhällsfrågor så är det kostnaderna för tandvården. Därför är bra och den debatt vi nu har nödvändig. Jag vill inleda med att peka på ett sorgligt kapitel i hälso- och sjukvårdens och tandvårdens historia. monterades tandvårdsförsäkringen ned från 4,3 miljarder ena året för att vare nere på 1,4 miljarder. Snacka om nedrustning! Detta hände som hade en S-märkt socialminister vid namn som i ett välkänt Almedalstal 1998 gav högtflygande löften om en ny tandvårdsförsäkring. Jag har hittat ett tidningsklipp efter detta Almedalstal. Det är en mycket intressant läsning. Läsningen är nästan ännu mer intressant efter att jag har tagit del av dagens debatt. Jag har hört socialdemokrater uttrycka sig med ett högt tonläge i frågan. , året efter det kända Almedalstalet av om tandvården, skrev man på ledarplats i den socialdemokratiska tidningen : Jösses vad det blev tyst om tandvården efter förra sommarens utspel av socialminister . Det var en gång i , men inte mer. Inte ens själv tycks längre engagera sig. Däremot har många människor engagerat sig. Ofta är det de ökande kostnaderna för tandvården som upprör. Människor känner sig med rätta lurade av den nya tandvårdsförsäkringen. Ja, den är inte så ny längre, men effekterna av den har fått genomslag. Det är bara att konstatera att försäkringen inte fungerar för dem som har störst behov av den. Jag kan inte underlåta att delge kammaren vad som står lite längre fram i denna ledare som skrevs i den under de socialdemokratiska regeringsåren: Utvecklingen har alltför raskt gått mot att tandhälsan alltmer börjar spegla människors inkomster. De som har pengar och en hygglig inkomst efterfrågar tandvård och går regelbundet till tandläkaren; de sämre ställda måste avstå. Det är en utveckling som vi knappast kunde tänka oss . Ingen kunde heller förutspå att en socialdemokratisk regering genom sin politik skulle skynda på en sådan utveckling. Om inget snart görs kan vi tyvärr förvänta oss att det gamla samhällets klasskillnader i tandhälsa åter blir verklighet. Statsminister har helt riktigt sagt att vi aldrig ska tillbaka till ett samhälle där tänderna var ett klassmärke. är vi på väg dit, i hög fart dessutom. Detta skrevs i tidningen . Det var en recension av socialdemokratisk tandvårdspolitik. Den politik som vi fick under dessa socialdemokratiska regeringsår var vackert tal men helt utan bett nästan tandlöst, skulle nog någon säga. Alliansregeringen och Alliansen som bildades i samband med valet ville uppnå en förstärkning av tandvårdsreformen. Det som vi såg under de socialdemokratiska regeringsåren dög inte som underlag för tandvårdspolitiken. Vi hade högre mål och var också beredda att skjuta till nya resurser efter den nedrustning som har gjorts för att öka jämlikhet och rättvisa. Jag vet att allt kan bli bättre. Men ingen kan förneka att det skett en hundraprocentig ökning av de statliga resurserna till tandvården under alliansregeringen och som socialminister, från ca 3 miljarder till ca 6 miljarder. Något liknande var vi aldrig i närheten av under de tolv socialdemokratiska regeringsåren. i ljuset av 1990-talets nedmontering av tandvårdsförsäkringen som jag redovisade, från 4,3 miljarder till 1,4 miljarder , är det ingen tvekan om att tandvårdsreform är en kraftig förbättring. Reformen började gälla och har sedan justerats. Som det har redovisats här i debatten har det nu också gjorts kompletteringar i ett tredje steg. har överlämnat en rapport om det statliga tandvårdsstödet till oss här i . Jag vill understryka att det är av mycket stort värde att tandvårdsreformen följs upp och utvärderas. Regeringen har svarat på denna rapport och redovisar det arbete som pågår runt samtliga de påpekanden som har framförts. Det är därför som vi kan vara förhoppningsfulla framöver med sikte på att uppnå de mål som angavs tandvårdsreform. 99 (S) replik: Jag kunde inte låta bli att begära replik. använde i alla fall , om inte mer, av sin talartid för att berätta hur det har sett ut historiskt. Han förklarar inte med ett ord hur det kommer sig att Alliansen eller de borgerliga partierna i detta sammanhang, när vi behandlar om tandvårdsreformen, inte ställer sig bakom förslag. I framgår att man har misslyckats med de målsättningar som fanns med reformen om att alla skulle nås av tandvårdsstödet. Det vill försöka komma till rätta med genom sina förslag. En samlad opposition ställer sig bakom dessa förslag. Men alla allianspartier anser att det inte finns tillräckliga skäl att göra det. Jag kan tycka att det är lite underligt att , som representant för det parti som styr i , inte med ett ord tar upp den problematik som utredning efter utredning har visat finns. Vi hörde tidigare från att man inte tycker att det problem som dessa utredningar visar finns, alltså att människor i ganska stor omfattning inte har råd att gå till tandläkaren. Det var det som vi skulle diskutera. Vi ska naturligtvis dra lärdom av det som har hänt tidigare. Men det viktigaste för folk är faktiskt att man ska ha råd att gå till tandläkaren även om man inte har en hög inkomst. Det borde ha berört i sitt anförande. 100 (KD) replik: Jag vill bara påminna om att jag utifrån hans inledning, som jag lyssnade på, valde att plocka fram en del av det underlag som jag har tagit del av. Det visar att det inte var bättre förr för olika grupper i vårt land när det gäller att få del av en vettig tandvård. Framför allt var det inte bättre för dem som hade små medel men stora tandvårdsbehov. De kan känna att regeringen äntligen har tillskjutit . Det är en fördubbling jämfört med hur det var när den borgerliga regeringen tillträdde. Dessutom är det på det sättet att de som har de stora kostnaderna får av dessa kostnader täckta enligt den tandvårdsförsäkring som finns. Vi vet att vi behöver lyckas bättre när det gäller den allmänna tandhälsan och att tandvårdsstödsbidraget borde kunna utnyttjas betydligt mer. Vi har markerat att det i görs påpekanden om sådant som behöver åtgärdas. Detta har regeringen påbörjat. redovisade här tidigare hur regeringen på punkt efter punkt har påbörjat arbetet och också har svarat på skrivelsen. Men ni vill skapa en bild av att Socialdemokraterna har varit garanten för en bra tandvård och ett starkt stöd för den som behöver åtgärda sina tänder. Det är inte sant. Socialdemokraternas register och historik är en helt annan, och det är det som jag vill påpeka. Det som jag har refererat här var inte hämtat från några kristdemokratiska eller borgerliga tidningar. Det var ett utdömande av S-politiken på detta område från de egna. Regeringen har gjort något nytt. Men jag vill lova dig, , att vi kristdemokrater vill ännu mer. Tro inte att jag är nöjd med det som vi har . Jag som kristdemokrat vill gå vidare för att säkra en god tandhälsa för hela befolkningen. 101 (S) replik: Jag har aldrig slagit mig för bröstet för någon politik som vi har genomfört tidigare på detta område. Men det är inte det som vi talar om . Vi har inte lyckats med de ambitioner som vi har haft. Det finns kongressbeslut från våra partikongresser om att tänderna ska betraktas på samma sätt som resten av kroppen när det gäller högkostnadsskydd inom sjukvården och att ett likartat högkostnadsskydd ska införas inom tandvården. Men dithän har vi inte kommit, och vi har därför något att jobba med. Men att man använder detta som argument för att inte göra något för de människor som inte anser sig ha råd att gå till tandläkaren är beklämmande. Om har högre ambitioner än så, vilket säger, borde de ha visat det och ställt sig bakom det som föreslår. Om vi, som ni nu föreslår, avvaktar med att göra någonting kommer det att ta innan vi får ett förslag om hur vi skulle kunna göra en så bra tandvårdsförsäkring att den når alla människor och inte bara dem som har turen att ha ett jobb och vara friska. Det är faktiskt främst de människor som ni har försämrat ersättningarna och villkoren för de som inte har turen att ha ett välavlönat jobb och som måste vända på kronorna som säger sig inte ha råd att gå till tandläkaren . Välkommen i gänget, om det som säger om att ni vill göra mer betyder någonting. 102 (KD) replik: Det som jag vänder mig mot i denna lilla debatt som vi har, , är när du som socialdemokrat i ditt inledningsanförande använder uttrycket att det inte är värdigt att ställa så många utanför tandvården. säger du att vi i Alliansen skulle ha försämrat villkoren. Men det stämmer inte. Vi har tillskjutit ytterligare 3 miljarder för att möjliggöra för människor med stora tandvårdsbehov att få sina tandproblem åtgärdade. Det är därför som vi i Alliansen har varit tydliga med att den politik för tandvård som Socialdemokraterna bedrev inte duger. Det är precis som konstaterades i ledaren i tidningen , nämligen att det har gått utför dessutom i hög fart. Jag vill säga att Alliansen steg för steg har sett till att vi skapar en tandvårdsreform som möjliggör för människor med stora tandvårdsbehov att också kunna leva vidare. Det handlar om att inte låta lån vara det enda man är hänvisad till när man har i kostnader. Då har vi sett till att gå in med en tandvårdsreform där det faktiskt är en subventionering på . Vi har visat vad vi vill tandvårdsreform, och vi har visat i handling att vi följer upp Riskrevisionens synpunkter. synpunkter är värdefulla. Dem tar regeringen till sig, och dem tänker vi följa upp. 103 PER RAMHORN (SD): För oss sverigedemokrater är det självklart att munnen är en del av kroppen. Vi vet att god tandhälsa och välbefinnande hänger ihop, och har forskning även visat på sambanden mellan dålig tandstatus och hjärt- och kärlsjukdomar. Det är därför oerhört viktigt att alla får tillgång till en god tandvård. Det är först och främst en vinst för individen, som förstås slipper allt lidande, men också en vinst för samhället i stort. Regeringen genomförde en ny tandvårdsreform 2008. Syftet med reformen var att utvidga den förebyggande tandvården och erbjuda tandvård till en rimlig kostnad för personer med stora tandvårdsbehov. Regeringen införde därför ett allmänt tandvårdsbidrag för att öka besöksfrekvensen samt ett högkostnadsskydd för att minska de ekonomiska hindren för personer med stora tandvårdsbehov. har granskat om målen med reformen har uppfyllts och om statens insatser har varit effektiva medel för att bidra till att målen nås. Granskningen visar att besöksfrekvensen har ökat marginellt sedan reformen infördes och att den inte når upp till de nivåer som regeringen hade hoppats på. Granskningen visar också att det allmänna tandvårdsförslaget varken är känt eller utformat på sådant sätt att det leder till fler besök. Högkostnadsskyddet utgör visserligen ett bra skydd mot höga tandvårdskostnader, men en stor del är självkostnad. Det leder till att personer med låga inkomster har svårt att få behoven tillgodosedda. har pekat på flera brister i nuvarande system. Därför delar vi rekommendationer att regeringen bör följa upp det hela. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2012/13:UbU4 Förskolan. 104 (S): Vi ska diskutera utbildningsutskottets betänkande rörande förskolan. Jag yrkar bifall till våra reservationer 1 och 3 i betänkandet men hänvisar också till vårt särskilda yttrande, där vi klargör att vi självklart även står bakom våra tidigare synpunkter i kommittémotionen. Jag har i tidigare debatter talat länge om den svenska förskolans förtjänster. vill jag bara kort säga att svensk förskola är bra för barnen. Den är bra för familjer, och den är bra för samhället. Detta är väl känt i och internationellt. I stället skulle jag vilja tala lite mer om kvalitet och utveckling. Vi socialdemokrater är övertygade om att förskolan kan bli ännu bättre, och jag vill lyfta fram några punkter som vi tycker är viktiga. Alla barn har rätt till en bra start på sitt lärande, och allt fler studier visar att barn som har gått i en förskola med hög kvalitet lyckas bättre i skolan. Det gäller särskilt barn som kommer från familjer med låg utbildning, svåra uppväxtförhållanden eller andra tuffa förutsättningar. Förskolan kan ge alla barn goda förutsättningar och därmed bidra till att minska framtida klyftor och öka jämlikheten i samhället. En förskola av hög kvalitet kan ge alla barn rätt till en bra start på sitt lärande. Vi har dock också och detta är viktigt en förskola i förändring. Vi har ett samhälle i förändring, vilket också påverkar förskolans roll, verksamhet och förutsättningar. Förskolan arbetar nu med en ny skollag, en ny läroplan och ett utökat kunskapsuppdrag. Förskolan möter fler barn med nya och olika behov. Förskolan finns i ett samhälle med snabba förändringar och nya förväntningar från familjer. Den finns i ett samhälle med växande ekonomiska och sociala klyftor. Förskolan möter familjer med både hög arbetsbelastning och stress. Den möter också familjer och barn från andra länder och familjer som lever i ekonomisk och social stress och utsatthet. Allt detta påverkar förutsättningarna för svensk förskola. Vi lyfter i vår motion fram vikten av förskolans kompensatoriska roll, det vill säga att garantera alla barns rätt till en bra start på sitt lärande. Detta är min första punkt. I utskottsbetänkandet säger majoriteten att detta uppdrag framgår av både skollag och läroplan. Det är sant, viktigt och riktigt, men det är knappast tillräckligt. När vi ska bedöma om förskolan verkligen ger alla barn goda förutsättningar måste vi också ställa andra frågor. En är att fråga sig vilka förutsättningar förskolan och dess huvudmän har att klara av uppdragen. Det handlar om ekonomiska resurser, storlek på barngrupper, antal personal per barn, tillgång till pedagogiskt utbildad personal, tillgång till fortbildning med mera. Det handlar också om hur man fördelar resurser till förskolans verksamhet. Fördelar man resurser till förskolan efter behov, eller fördelar man efter antalet barn? Används de extra resurser som kanske går till behov på rätt sätt, alltså till att just möta barnens behov? Tillgången till pedagogiskt högskoleutbildad personal varierar i landet. Den varierar mellan kommuner och även inom kommuner. Hur säkerställer vi att det finns utbildad personal och att just barnen med stora behov har tillgång till den bäst utbildade personalen? Även om förskolan generellt har en hög kvalitet och föräldrar är mycket nöjda med den vet vi av forskning att kvaliteten varierar mellan kommuner, inom kommuner och mellan olika förskolor. Vi kan fråga oss: Ses barns olika behov, är barnperspektivet levande och finns det pedagogiska förhållningssätt eller strategier för att möta alla barn? Det är, menar jag, de sammantagna svaren på dessa och andra frågor som ytterst avgör förutsättningarna för om alla barns rätt till en bra start på sitt lärande verkligen kan förverkligas. Skollag och läroplan är viktiga förutsättningar, men det handlar också om hur förskolan fungerar i samhället och under vilka förutsättningar. Den andra punkten jag skulle vilja lyfta fram är att vi vill att resurser fördelas till förskolor och barn efter förutsättningar och behov. Det kan te sig som en självklarhet, men så är det inte . De flesta kommuner fördelar pengar till förskolor huvudsakligen utifrån hur många barn de har, utan att ta hänsyn till behoven i barngruppen. Här finns också många kommuner med en stark segregation. Enligt är det bara i var femte kommun det finns en generell tilläggsresurs som förskolor får utifrån sin socioekonomiska struktur. Förskolor kan få lika mycket pengar trots att de kan ha helt olika sammansättning i sina barngrupper och helt olika förutsättningar för sin verksamhet. menar att systemet bidrar till att öka ojämlikheten i den svenska förskolan. Det kan inte få fortsätta. Vi har föreslagit att skollagen borde ändras så att det tydligt framgår att resurser till förskolor ska fördelas efter behov. Den tredje punkten jag vill lyfta fram är att vi vill satsa på att utveckla det pedagogiska arbetet i förskolan. Det som är avgörande för om förskolan ska nå läroplanens mål, vara den stimulerande lärandemiljö vi vill samt ge barn redskap och kompetenser till en framtida skolgång är kvaliteten på de pedagogiska relationerna mellan personal och barn. Forskningen är ganska entydig: Detta är den viktigaste kvalitetsaspekten. För att bibehålla men framför allt höja kvaliteten i förskolan måste vi därför satsa på att utveckla personalens kompetens. Vi vill att personalen inom förskolan långsiktigt ska omfattas av en pedagogisk satsning som riktar sig till såväl förskollärare som barnskötare. Det kan handla om återkommande fortbildning och kompetensutvecklingsinsatser som ger tillgång till den senaste forskningen om hur man kan förbättra det pedagogiska arbetet med att utveckla barns förmågor. Det kan handla om learning studies och kollegialt lärande. Det kan handla om fördjupad ämneskunskap men också om tillgång till återkommande kvalificerad handledning när det gäller relationer och förhållningssätt. Detta är en mycket viktig del och en förutsättning för att höja kvaliteten i förskolan att stärka personalen. Vi föreslog i vårt budgetalternativ, som tyvärr röstades ned av majoritet, 450 miljoner mer än regeringen till kompetensutveckling för lärare, förskollärare och annan personal inom förskolan. Vi har också föreslagit ett och utveckling som kan bidra i ett sådant kompetensutvecklingsarbete. Den fjärde punkt jag vill ta upp är att vi behöver stärka förskolans kunskapsuppdrag. I enlighet med läroplanens mål ska förskolan lägga en grund för skolans senare undervisning. Många förskolor behöver, fortfarande med leken och relationer som grund, fokusera mer på lärande och fördjupa arbetet med läroplanen. Det finns en stor potential även hos små barn att lära som vi kan utveckla mycket mer. Förskolans lärandeuppdrag behöver ges mer uppmärksamhet. Framför allt behöver det viktiga arbetet med språkutveckling, i såväl svenska som modersmål, stärkas. Ett medvetet arbete med språk och språkutveckling är viktigt för att ge alla barn bra förutsättningar. Det ska också finnas möjlighet att pröva på främmande språk redan i förskolan. Svensk förskola är bra för barnen, bra för familjer och bra för samhället. Vi socialdemokrater tror att den kan bli ännu bättre. Med detta, herr talman, vill jag upprepa mitt tidigare bifallsyrkande till res. 1 och 3 i betänkandet samt hänvisar i övrigt till vårt särskilda yttrande. 105 (V): Förskolan är till för att ge kvinnor samma möjligheter som män att delta på arbetsmarknaden och för att stimulera barns utveckling. Med tanke på att det har väckts en liten debatt från reaktionärt håll vill jag inledningsvis understryka att vi som har barn i förskolan inte har abdikerat från vårt föräldraskap. Vi har inte heller slutat älska våra barn. Vi är fortfarande de viktigaste personerna i våra barns liv och dem som barnen allra starkast knyter an till. Barnomsorgens införande har varit en av de viktigaste reformerna för kvinnors oberoende och självständighet. Tillgången och rätten till en bra och flexibel barnomsorg har länge varit och är fortfarande en viktig feministisk fråga. Den har gett oss kvinnor möjligheten att själva försörja oss och slippa beroendet av en man. är dock förskolan så mycket mer. Den handlar i första hand om en pedagogisk verksamhet som främjar barns inlärning och utveckling. Det är i förskolan barnen gör avstamp för det livslånga lärandet. Den har betydelse för vad våra barn lär sig, hur mycket de lär sig och hur de utvecklas. Lärandet i förskolan bygger på att barn lär sig genom att leka, samspela, utforska och skapa. Verksamheten ska stimulera och utmana barnens utveckling och lärande. Resultat från Pisaundersökningar visar att barn som har gått i förskolan klarar sig bättre än övriga barn. Det finns exempelvis ett statistiskt samband mellan hur goda matematikkunskaper eleverna har i senare år och om de har gått i förskolan eller inte.