prot · H10913 · 2013-10-16 00:00:00 — Den har dessutom försämrats enligt . Man tycker att den saknar förmåga att pressa tillbaka arbetslösheten. Det är i och för sig inget märkvärdigt. Det är något som är uppenbart för vem som helst som studerat utvecklingen på svensk arbetsmarknad . Att det är manifesterat att vart femte rekryteringsförsök hos företagen är misslyckat är oerhört allvarligt. Det här får konsekvenser. Det innebär att företag tvingas tacka nej till order och uppdrag på grund av dessa problem. Det i sin tur innebär en press nedåt, en spiral nedåt på arbetsmarknaden. Vad är det då för yrken vi pratar om och som man inte kan rekrytera till? Det är ett brett spektrum av olika yrken på arbetsmarknaden. Enligt Svenskt Näringslivs undersökning handlar det om allt från ingenjörer, chaufförer, säljare, snickare, vvs-installatörer, CNC-operatörer etcetera. Vi har en situation där regeringens politik gör att vakansgraden ökar som arbetslösheten ökar. En misslyckad arbetsmarknadspolitik kan inte beskrivas tydligare. Det finns över 400 000 arbetslösa i det här landet. Nästan uppemot 100 000 jobb blir inte tillsatta som Arbetsförmedlingen lämnar tillbaka flera miljarder . Under den här regeringens tid har man lämnat tillbaka 17 miljarder – pengar som har varit destinerade för att utbilda arbetslösa så att de kan ta de jobb som faktiskt finns. lider av den här misslyckade politiken. De efterfrågar naturligtvis någonting annat, en annan lösning. För den moderata regeringens recept med skattesänkningar, som vi har hört upprepas gång på gång med en dåres envishet, fru talman, från talarstolen och i replikskiftena här , löser ingenting. Skattesänkningar och försämrad a-kassa – det receptet är prövat . Vi kunde visserligen ha sagt att det inte kommer att fungera, eftersom vår analys inte är statsministerns eller för den delen analys: att arbetslösheten beror på att de arbetslösa inte vill arbeta. Vår analys sammanfaller med Svenskt Näringslivs, det vill säga företagen – de som ska anställa de arbetslösa. Vi vill ha kompetens så att vi kan anställa. Det är det vi vill ha. Då måste man ha en politik för detta. Vilken politik är det då som ska lösa företagens rekryteringsbehov och pressa tillbaka arbetslösheten? Jo, den stavas utbildning. Vi behöver en bättre skola. Det satsar vi socialdemokrater på. sjunker skolresultaten med den förda politiken. Vi behöver gymnasieutbildning för alla unga . Gymnasieutbildning är grundutbildning. 2013 är någonting annat än var . Ofullständig gymnasieutbildning är den enskilt största gemensamma nämnaren bland långtidsarbetslösa unga. Om man vet detta och ser detta – och det är siffror som vem som helst kan ta del av – är det oansvarigt att inte föra en politik som tar itu med de problemen. Bristyrkesutbildningar – var femte rekrytering misslyckas som arbetslösheten är rekordhög. Detta, fru talman, är de utmaningar som står inför. Vi har en regering som saknar alla former av ansatser till ny politik. Den går vidare med den politik som prövats och som har lett till en tredubbling av långtidsarbetslösheten, en rekordhög ungdomsarbetslöshet och en växande arbetslöshet. – och det tål att upprepas – ökar vakansgraden, det vill säga att det finns fler och fler lediga jobb som det blir fler och fler arbetslösa. Det är en katastrofalt misslyckad politik. 217 (M) replik: Det var, som det ofta är när är med i riksdagsdebatter, ett engagerat och eldfängt tal. I talet pratade han om organisationen , hur viktiga deras intressen är och att han finner stöd för sin politik. Då skulle jag, fru talman, vilja lyfta blicken mot den här tidningen, dagens nummer av , där organisationen säger: S-politiken ger inga nya jobb. Jag vill fråga : Hur ser du på det omdöme som denna organisation ger dig och ditt partis politik på näringsområdet? 218 (S) replik: Det jag ser är att näringslivet efterfrågar kompetens. Det är den enskilt viktigaste frågan när jag är ute och träffar företagare. Jag ska ärligt säga att jag inte har träffat någon företagare som har sagt: Om ni bara sänker skatterna lite till kommer jag att anställa fler. När gör denna undersökning och frågar riktiga företagare av kött och blod om riktiga jobb som finns där ute uppger de inte att det är skattesystemet som är skälet. De säger faktiskt inte det, fru talman. De säger att de inte får tag i folk med rätt utbildning och att detta inte bara kostar arbetstillfällen utan produktion av varor och tjänster som i sin tur naturligtvis – så fungerar ekonomin – skulle ha resulterat i fler jobb. Det är klart att varje produkt som lämnar ett företag kräver en transportinsats och insatsvaror. De närmare 100 000 jobb som finns – lediga, riktiga och äkta jobb – skulle i sin tur naturligtvis resultera i ytterligare jobb. Det missar ni med er politik. 219 (M) replik: lyfter fram flera jätterelevanta utmaningar kring utbildning, transportfrågor och annat. Men jag återkommer till huvudfrågan, nämligen att organisationen säger: S-politiken ger inga nya jobb. Jag frågar : Tycker du att det är problematiskt att ni inte finner stöd från en av de viktigaste organisationerna på det området? 220 (S) replik: Nej, jag tycker inte att det är problematiskt att vi har svaret på de frågor företagen ställer. När jag träffar företagare ställer de frågan: Hur ska vi få tag i kompetent och utbildad arbetskraft? Då säger jag: Vi har en politik för det. Jag känner mig oerhört trygg och lugn med det. När jag kommer ut till företagen, riktiga företagare, och berättar om vår politik får jag jättestort stöd för den. Sedan finns det naturligtvis alltid saker man kan ha olika uppfattningar om i det enskilda fallet, men vi har ett starkt stöd för vår utbildningspolitik bland svenska företag, helt otvivelaktigt. 221 HANS (M): Kedjan forskning–innovation–entreprenörskap–handel är nyckeln till framtid. Fri är begreppet som tillför energi och gör skillnad. Fri företagsamhet på sunda villkor. Många av de viktigaste teknikskiftena har sina rötter i sentensen: Failure is the root to success. Man måste våga misslyckas för att våga lyckas. Vägen till morgondagens innovationer, som förändrar vardagen för oss alla, går via enskilda människors idéer och initiativ, dels genom nyskaparkraften inom såväl små som stora företag, dels genom den forskning som bedrivs vid lärosäten och universitet. Därtill, fru talman, tillför det offentliga smörjmedel till de kvaliteter som kan förstärka klimatet. Ett sådant smörjmedel är investeraravdraget för fysiska personer som förvärvar andelar i mindre företag. Med investeraravdraget kan positiva värderingar främjas då den som utifrån egen övertygelse satsar pengar på att stödja en affärsidé troligtvis gör det med större engagemang än om motsvarande belopp satsades på till exempel börsen. Genom att uppmuntra till investeringar ökar avdraget tillgången till kapital för företag som befinner sig i ett avgörande skede av sin utveckling. Ett annat smörjmedel är den sänkta bolagsskatten, som enligt är den skatt som är mest skadlig för tillväxten. För länder som ligger i utkant är bolagsskatten ett potentiellt viktigt instrument för att kunna påverka företagen i deras beslut om lokalisering och investeringar. Goda skattemässiga villkor för investeringar är en förutsättning för att svenska företag ska kunna konkurrera framgångsrikt och bidra till hög ekonomisk tillväxt . När bolagsskattesatsen sänks blir fler investeringsprojekt lönsamma. Den betydande sänkningen av bolagsskatten till förväntas stärka investeringsklimatet och tillväxten i . Konkurrensen om investeringar och kunskap skärps . har historiskt sett placerat sig högt i jämförelse med andra länder när det gäller investeringar i forskning och utveckling som andel av bnp. har dock flera länder närmat sig nivå, och många EU-länder inför särskilda incitament för forskning och utveckling. som vill växa har ofta svårigheter att finansiera investeringar i forskning och utveckling eftersom det är svårt att hitta kapital till uppstart och expansioner. Då är det viktigt att kunna erbjuda incitament till nyckelpersoner under faser då möjligheten att betala lön annars vore begränsad. Därför har regeringen satsat för att sänka företagens kostnader för just forskning och utveckling. Tack vare en ansvarsfull politik som har säkrat en stark och stabil grund för svensk ekonomi kan göra dessa viktiga framtidsinvesteringar för fler jobb, i ett läge där nästan alla andra europeiska länder står inför alternativen skattehöjningar eller neddragningar i välfärden. Sammantaget kommer att ha tillfört totalt extra – alltså 9 miljarder extra – i ökade medel för forskning och innovation. Det är den största satsning som någonsin gjorts under en så . Det innebär en långsiktig politik för att säkra jobb i hård internationell konkurrens. Om handel är världens universella språk är protektionismen dess munkavle. I ett så exportberoende land som hotas den inhemska tillväxten om marknaderna sluts och etablerade handelspartner alltmer drar sig undan yttre konkurrens. Därför är ett gott innovationsklimat helt beroende av konkurrens och korsbefruktning av idéer, och därför blir försök att skydda inhemska traditionella industrier från konkurrens i slutändan en förlustaffär för samtliga. Kampen mot protektionism och för ökad frihandel är och måste vara viktigaste mission i handelspolitiken. De största utmaningarna ligger i att få med så många andra länder som möjligt på samma linje. Det har gått så där, så här långt. Men kampen måste alltid gå vidare. Det är en kamp som gynnar inte bara oss själva utan hela världen. Den kampen stärker hela kedjan forskning–innovation–entreprenörskap–handel. Den fungerande kedjan är nyckeln till framtid. 222 (S) replik: Den höga arbetslösheten i är den moderatledda borgerliga regeringens största misslyckande. Enligt er egen retorik borde det inte vara på det sättet. Om er politik skulle ha fungerat, om de skattesänkningar som även pratade en del om verkligen skulle fungera, då skulle ha mycket låg arbetslöshet, men så är inte fallet. Även den egna regeringen börjar nu tvivla om skattesänkningar verkligen ger lägre arbetslöshet. Den effekt som en höjning av brytpunkten i skatteskalan skulle ge har man ju själv i budgeten angett till noll nya arbeten. Är det inte dags att tänka om? 223 HANS (M) replik: Vad jag har förstått brukar det var kutym att ta replik i det ämne som talaren har talat om. Men jag märker att det är en ganska förprogrammerad replikflora som kommer, det vill säga det är samma replik oavsett vad det är för inlägg. Därför tycker jag att det kan finnas anledning att tala lite grann om vad det är som ger förutsättningar för företagande och företagsamhet. Det som företag ofta efterfrågar är tillgång till kapital, tillgång till kompetens och mindre regelkrångel. Det är just det som alliansregeringen har satsat på, att göra det möjligt genom investeraravdrag, att göra det möjligt genom sänkt bolagsskatt att få mer kapital. Genom investeraravdraget kommer också engagemanget i investeringar att ge god effekt. Det är den typen av smörjmedel för företagsamhet som ger jobb för framtiden. Man måste börja så om man ska skörda. 224 (S) replik: pratade om skattesänkningar, så då tyckte jag att det fanns skäl att prata om de skattesänkningar som den här regeringen har genomfört. Det är ju inte bara bolagsskatten som man har sänkt, utan man har genomfört fem jobbskatteavdrag också. Man har också genomfört en sänkning av fastighetsskatten och en massa andra skatter under de här sju åren. Men vi har fortfarande högre arbetslöshet än vi har haft kanske i . 225 HANS (M) replik: Det första jobbskatteavdraget var Socialdemokraterna emot, och sedan var man för det. Det andra var man emot, och sedan var man för det. Det tredje var man emot, och sedan var man för det. Det fjärde var man emot, och sedan var man för det. Det femte ska nu snart klubbas igenom, i , och sedan får vi väl se. Socialdemokraterna kommer förmodligen efteråt att vara för att det inte ska tas bort. Jag tycker faktiskt att det finns anledning att vara lite självrannsakande när man konsekvent anklagar regeringen och Alliansen för skattesänkningar. Se vilka positiva effekter det är! Annars skulle ni väl vilja ta bort jobbskatteavdragen. 226 (S) replik: Jag lyssnade med intresse till uppfattningar kring innovationer och forskningspolitik, ty den grundläggande näringspolitiken behöver verkligen diskuteras, när vi har en regering som så totalt har misslyckats med jobben. Arbetslösheten har ökat från 260 000 till 400 000 och biter sig fast. Jag har en fråga till . När du talar kring dessa frågor förstår jag inte hur du får ihop det med att ni har reducerat antalet platser på högskolorna så mycket. Inte minst de regionala högskolorna har fått dramatiskt dränerade resurser. Vi har också er beröringsskräck med branschprogram och samhällelig medverkan i utveckling av nya branscher och mogna branscher. Det förstår jag inte. 227 HANS (M) replik: visar tydligt vad Socialdemokraternas angreppsperspektiv är. Det är från ovan. Det är politiken som ska lägga sin hand över näringslivet. Det är politiken som ska lägga sin hand över utvecklingen. Det ska vara ett innovationsråd som statsministern leder. Jag vet inte vad vare sig nuvarande statsminister, tidigare statsministrar och möjligen kommande statsministrar har för erfarenheter av just innovationer och vad de har åstadkommit på den punkten. Innovationer och företagsamhet växer underifrån. Det växer inte genom branschprogram. Det växer genom att man ger goda förutsättningar för företagsamheten. Då växer det. Då kan man skörda. Där skiljer det sig väldigt mycket mellan Socialdemokraternas syn och vår syn från Alliansen och , där vi siktar in oss på de enskilda investerarna och de enskilda företagen. Det är de som ska växa, och då måste vi vattna på rätt sätt. 228 (S) replik: Nyliberalism är förenlig med blindhet. Att inte kunna se att det är en samhällelig, bred samverkan som har gjort vårt land rikt inom telekom, inom läkemedel – jag kunde räkna upp område efter område, bransch efter bransch. Det är den utvecklingen, den näringspolitiska utvecklingen, som vi socialdemokrater vill fortsätta. Ni har bara en medicin för allt: Sänk skatten! Det är enfald. 229 HANS (M) replik: Att Socialdemokraterna gärna vill blanda in staten i allt framgår med all tänkbar tydlighet efter inlägg. Oppositionen, i det här fallet karakteriserad av ett visst parti, verkar se samverkan som något som vi måste införa, inte som något vi har. De täta kontakter som finns mellan de offentliga och universiteten och omgivande industrier och näringar är något som har pågått , och det pågår. kan samverkan bli bättre, och därför har också regeringen givit ett konkret och viktigt uppdrag att titta på formerna för detta. 230 (S) replik: Det är intressant att lyssna på eftersom han sitter lokalt i en samverkan i inom Business Region kring hur man ska kunna utveckla samverkan mellan politiker i kommuner och företag för att utveckla näringslivet lokalt. Men på det nationella planet, där vi talar om att det vore mycket bra om man kunde skapa ett innovationsråd som statsministern engagerade sig i, vill man inte vara med. Då talar man om särintressen i stället från statsministerns sida och att industrin inte längre har en roll att fylla i . Jag tycker att det är mycket underligt att inte tar med sig sina erfarenheter från kommunalpolitiken i till den nationella politiken. Varför gör du inte det? 231 HANS (M) replik: Det är just dessa erfarenheter som jag tar med mig. Det är just de erfarenheter som jag har med mig som gör att jag vet när det offentliga ska gå in och göra insatser och i vilken omfattning. Men till skillnad från den syn som Socialdemokraterna med en sådan emfas har framfört i denna debatt och i andra debatter har ni inte särskilt många redskap och förslag att komma med som riktar sig till de enskilda företagen. Här är det innovationsråd och ovanifrånperspektivet som spelar roll, och det är inte vad de enskilda företag som behöver utvecklas efterfrågar. De önskar inte att statsministern ska sitta i en klubb och resonera om detta. Det är inget särintresse. Läs protokollet från denna debatt efteråt. Jag har inte nämnt det ordet förrän jag fick anledning att referera . 232 (S) replik: Jag har inte anklagat dig, , för det heller. Jag sade att det är statsministerns uttryckssätt som jag framför anklagelser mot. Vi har lagt fram andra förslag från Socialdemokraterna som ni tillbakavisar. Att ta bort ansvaret för andra sjuklöneveckan skulle vara mycket viktigt för industrins och företagens möjligheter att växa. Att ha mer platser i högskolan skulle också vara värdefullt för företagen som vill rekrytera välutbildad arbetskraft i . Men det säger ni också nej till. Förslag på område efter område som vi lägger fram säger ni nej till. 233 HANS (M) replik: Jag kan inte riktigt se kopplingen mellan andra sjuklöneveckan och innovation och handelspolitik. Den debatten kan vi ta i ett annat sammanhang. Förslaget om fler platser i högskolan är alldeles utmärkt. Det är precis på det viset som det har varit. har antalet platser ökat, men inte fullt så mycket som man kanske skulle önska. Men antalet har ökat från 283 000 till 300 000. När det gäller samverkan ska sådan ske på ett sätt som fungerar. Statsministern ska vara statsminister, innovatörer ska vara innovatörer. 234 (S) replik: Jag är inte så säker på att har läst våra förslag när det gäller detta. Att man har läst vårt förslag om ett innovationsråd och tycker illa om det framgår med all önskvärd tydlighet. Jag tror däremot inte att hela näringslivet tycker att det är en dålig idé. Men det kan vi återkomma till. Det intressanta är att det finns en massa andra förslag som vi lägger fram, till exempel om ökat stöd till exportrådgivning och om ökad utrikesrepresentation. Vi har förslag om att man ska samordna exportfrämjandet genom regionala exportcentrum och så vidare. Detta nämnde inte . Är detta också något slags ovanifrånperspektiv som gör att företagen känner sig inlåsta av den hemska staten? Uppenbarligen vill vi socialdemokrater bara krama om företagen för att hindra dem att utvecklas. 235 HANS (M) replik: Även har ett visst ovanifrånperspektiv och emellanåt en viss fäbless för att i debatten framföra att också den sociala ingenjörskonsten ska överföras till näringspolitiken. När det gäller exporten skiljer det faktiskt mellan våra budgetförslag. Socialdemokraterna vill lägga mer på Business , som är en organisation som ska hjälpa svenska företag att komma ut i världen. Jag undrar om ser att det är dessa som ska göra skillnad för svenskt näringsliv och exporten. Det som är den stora exportkrisens fundament är krisen i de omgivande handelsländerna, det är växelkursen, och det är tidningspapperskrisen som har slagit stenhårt mot och . Där hjälper inte till Business . 236 (S) replik: I vår budget står det att det ska vara till ökat exportfrämjande och inte . Det är i alla fall det som vi har föreslagit. Men det är inte det som är det intressanta i detta sammanhang. Vi kan alltid stå och fäktas med våra siffror. Det intressanta är att när det gäller just hur man ska få fart på och öka exporten har regeringen egentligen ganska få idéer. Man har en mycket duktig handelsminister som åker världen runt och saluför den svenska handeln. Men när det gäller idéer och konkreta förslag har man ingenting. 237 HANS (M) replik: stod och jag i dessa talarstolar och diskuterade huruvida vi skulle kunna utveckla formerna för det offentliga exportstödet. Då handlade det om att slå ihop , den tidigare organisationen, med den andra organisationen, Invest . var Socialdemokraterna emot det och röstade emot det. är Business på fötter, och vill man pumpa in mer pengar. Det skiljer ibland vad man tycker beroende på när det passar. 238 (C): I tider av arbetslöshet blir satsningar på jobb och tillväxt extra viktiga. Då måste samhället göra allt för att stimulera fler att vara med och skapa jobb. En väg är att underlätta för nyföretagandet. I den senaste Entreprenörskapsbarometern, som har presenterat, framgår det att av svenskarna skulle kunna tänka sig att bli företagare. Men är företagare. Den blivande företagaren måste ofta sluta sin anställning, skuldsätta sig och på andra sätt ta stora risker. Det är tydligt att trösklarna måste sänkas. Därför ska vi fortsätta arbeta för att förenkla för människor att starta och driva företag. budget presenterar regeringen en offensiv tillväxtbudget. Pengarna läggs framför allt på infrastruktur, på innovation och forskning, på bättre förutsättningar för investeringar i små företag genom ett särskilt investeraravdrag, på fortsatt utbyggnad av fibernät, på förbättrade förutsättningar för mobil kommunikation, på sänkt bolagsskatt och på att det ska bli billigare att anställa främst människor . Pengar läggs också på fler vägar till jobb för unga där utbildning är en tung del. Det handlar om lärlingsutbildning liknande den som finns i och och satsningar på skolan i form av karriärtjänster för lärare, mattesatsning, läslyft, läxhjälp och sommarskola. Yrkesintroduktionsjobben börjar komma på plats, och det satsas 2,1 miljarder . Pengar läggs även på att sänka egenavgifterna för företag. Men ska vi klara utmaningen som vi står inför krävs det att vi använder alla våra fördelar, både i städerna och på landsbygden. utanför tullar är allt annat än tärande. Tvärtom är det där vi hämtar de råvaror som världen efterfrågar: mat, mineraler och energi, för att nämna några. Tänk nu efter! Det du åt till frukost, biogasen till din bil, stålet i bron du passerar på väg till jobbet, vindkraftselen som laddar din telefon eller trästommen i ditt hus, allt detta har levererats av landsbygden. Det är där naturtillgångarna finns, det är där våra framgångsrika bas- och exportindustrier finns, och det är där som stora delar av besöksnäringens expansionsmöjligheter finns. För oss centerpartister är detta naturligt. Vi ser hela landet. Allt fler gör dock sitt bästa för att förvandla landsbygden till – en vacker plats där tiden förväntas stå stilla, en oas för storstadsbor i behov av rekreation. Säkert har alla också hört uttrycket Till helgen åker vi till landet. Man säger sig vilja ha en levande landsbygd, men ofta uppstår motsättningar när landsbygden vill utvecklas. Låt mig ge några exempel på landsortens storhet. Jag ska börja med utrikeshandeln, som har ett stort överskott. Utan skogen, malmen och stålet skulle vi i stället ha ett underskott i våra utrikesaffärer. Det innebär att hela den svenska nettoexporten kommer från basindustrin. Dessa bas- och exportföretag sysselsätter ca 82 000 människor, och Industriarbetsgivarna uppskattar att det finns upp till 400 000 jobb som är beroende av basindustrin. Med andra ord är bas- och exportindustrin av stor betydelse för arbetsmarknaden, särskilt utanför storstäderna. I flera av landets kommuner står svensk bas- och exportindustri för en stor del av arbetstillfällena. På uppdrag har analys- och strategiföretaget studerat den outnyttjade jobbpotential som finns i bruksorter. Deras beräkning visar att upp till 25 000 nya jobb skulle kunna skapas om näringslivet fick förutsättning att uppnå full potential. föreslår en reformagenda för stärkt konkurrenskraft gentemot omvärlden. Utländska turister spenderade 2012 i vårt land. Det innebär att turismen står för av svensk export. Turistbranschen svarar för drygt 160 000 anställda, allt enligt . Den framtida utvecklingen för besöksnäringen förutspås bli lysande, och man tror från att det fördubblas . Det innebär att starka besöksområden utanför och , som , , , , , och , kan förvänta sig en fortsatt stark utveckling inom besöksnäringen. Landsbygden är naturligtvis beroende av tätorter och städer, men den som bor i , , och andra större städer är också i stor utsträckning beroende av att hela lever och kan leverera. Vi behöver helt enkelt varandra. Låt mig vara tydlig med detta: Landsbygden behöver inte räddas, utan landsbygden behöver ges luft under vingarna.