prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — Jag vill här ta upp ett litet exempel, för jag anser att detta givetvis bör gälla alla verksamheter där privata aktörer anlitas och som finansieras med våra skattemedel. Den industri som byggts upp av privata företag runt invandringen och behov tycks dock vara undantagen kritik från alla partier utom . Att driva ett asylboende eller en asylförläggning tycks vara mycket lukrativt . Ett exempel på detta är på . bedrev man inget asylboende, och då landade omsättningen på med en vinst på ca . Det är en bra vinstmarginal för de flesta företag. Sedan började man använda campingen till asylboende med en minst sagt remarkabel ekonomisk vinstutveckling. För sedan skrev den socialdemokratiska tidningen följande om företaget: har , som campingföretaget på heter, utsetts till Superföretag av och Bisnode. Det är ett av landets mest lönsamma företag och i en klass för sig i län. Och det är flyktingmottagandet som gör att vinsten skjuter i höjden. På en omsättning lite över 34 miljoner, redovisade man 20 miljoner i resultat. Det är alltså en vinstmarginal på . Man har haft en omsättningsökning på sedan man började med asylförläggning och en vinstökning på . Det är bisarrt! Varför är det så tyst om detta från de partier som vill stoppa vinsterna inom välfärden? Här handlar det också om skattemedel som i stället hade kunnat gå till skola, vård och omsorg. I detta fall drabbas också av kostsamma skyldigheter på grund av denna asylförläggning, som att hålla alla barn med skola, och ersättningen från staten täcker inte kommunens kostnader. som utses till Superföretag och ett av landets lönsammaste företag, tvingas lägga ned ännu en byskola på östra av kostnadsskäl. hade utan tvekan behövt några av vinstmiljoner i sin verksamhet för att barnen skulle ha kunnat få behålla sin skola och sin trygghet. 85 (V): behöver investeringar för framtidens utmaningar. behöver en bättre skola. behöver en värdig vård efter behov. behöver bostäder som unga och bostadssökande har råd att bo i. behöver rättvisa för arbetslösa och sjuka. behöver ställa om för klimatets skull. För att referera till : Så ska vi hat! Men var ska vi tat? Hur ska vi finansiera dessa reformer och framtidssatsningar? står för en ansvarsfull ekonomisk politik. De offentliga finanserna går med underskott. Vi anser att detta inte kan öka ytterligare. Därför behöver skatterna höjas för att finansiera välfärd, rättvisa och klimatinvesteringar. Den viktigaste målsättningen med skattepolitik är just att finansiera en väl utbyggd generell välfärd. I ett rikt land som vårt bör alla garanteras en likvärdig och hög kvalitet på välfärdstjänster som sjukvård, skola och barn- och äldreomsorg. Att betala välfärden solidariskt via skatterna är effektivt. Dessutom är det ett kraftfullt verktyg för att utjämna skillnader mellan människor och därmed öka jämlikheten. Men om vi ska klara detta måste vi vara ärliga med att skatteuttaget behöver öka. Alternativet är att var och en av oss måste betala för den välfärd vi behöver, till exempel via privata försäkringar. Då är det inte längre människornas behov utan plånbokens storlek som avgör vilken välfärd var och en har rätt till. Regeringens politik har inneburit skattesänkningar på ca . Man har genomfört ett systemskifte på skatteområdet och bland annat gått bort från principen om likformig beskattning så att olika personer beskattas olika beroende på varifrån man får sin inkomst. har det bidragit till att urholka skattebaserna. Den privata konsumtionen har tillåtits att öka på bekostnad av den offentliga konsumtionen, välfärdstjänsterna. I och med det urholkas resurserna till välfärden och möjligheterna till nödvändiga reformer och en rättvis fördelning av ekonomiska resurser. Regeringens skattesänkningar har främst gynnat höginkomsttagarna, bland annat genom slopad förmögenhetsskatt, sänkt fastighetsskatt för exklusiva villor – det har varit väldigt stora skattesänkningar för dem som bor i de dyra villorna i , etcetera – och inte minst rejäla inkomstskattesänkningar. betalar pensionärer, sjuka och arbetslösa mer i skatt än löntagare vid lika inkomst. Detta menar vi är orättvist och ineffektivt. Dessutom skadas skattesystemets legitimitet. Regeringens skattesänkningar har även på ett påtagligt sätt ökat mäns nettoinkomster jämfört med kvinnors. går en annan väg. I denna budget föreslår vi skattehöjningar på 2014. Annorlunda uttryckt återställer vi cirka hälften av regeringens skattesänkningar . I går föreslog LO-ekonomerna, mot bakgrund av den höga arbetslösheten, ett stimulansprogram på just , med ett permanent statsbidrag till kommuner och landsting på 30 miljarder, ökade transfereringar till hushåll på 15 miljarder, 10 miljarder till statliga infrastrukturinvesteringar, ett tillfälligt anslag på till bostadsinvesteringar och 5 miljarder till arbetsmarknadsutbildning. Man kan lätt konstatera att LO-ekonomernas förslag ligger nära vårt, , budgetförslag när det gäller satsningar, även om LO-ekonomerna faktiskt är beredda att försvaga statsbudgeten mer än vad anser är lämpligt. Det är å andra sidan också så att i en rapport om konjunkturläget, som kom , talar om behovet av finanspolitiska åtstramningar motsvarande av bnp för perioden –2017. av bnp blir också . Det handlar till exempel om skattehöjningar i samma nivå som föreslår. Man skulle kanske kunna säga att LO plus KI är lika med V. Fru talman! Jag nämner LO och i sammanhanget för att exemplifiera att det är fler än som anser att det behövs avsevärt kraftfulla åtgärder för att bekämpa arbetslösheten, möta framtidsutmaningarna och ta ansvar för de offentliga finanserna. Men skatt ska inte tas ut som något självändamål. Skatt är inget mål i sig, men det är ett effektivt medel för att klara de åtaganden som vi anser är nödvändiga. Skattekvoten, det vill säga skatternas andel av bnp, kan också ses som ett mått på hur stor andel av ekonomin som vi styr över tillsammans. Skattekvoten har minskat från 2006 till . Det börjar märkas, inte minst på situationen inom vården och sjukvården, till exempel. Vi menar också att det spelar roll hur skatterna tas ut. Skatt ska betalas efter bärkraft. Den som tjänar mycket ska också bidra mer till välfärden. betalar som sagt pensionärer, sjuka och arbetslösa mer i skatt än löntagare vid lika stor inkomst. Det tycker vi är orättvist. Vi vill bygga ett skattesystem där man betalar lika mycket skatt vid lika inkomst. skattepolitik vill så långt som möjligt värna låg- och medelinkomsttagare. anser vi att kapitalbeskattningen behöver öka. Finanssektorn är till exempel underbeskattad . Ökad beskattning är också ett sätt att begränsa spekulationsekonomin. Även bolagsskatten ska ta in en rimlig andel av vinsterna till samhälleliga investeringar och utgifter och bör därför höjas. Jag tänker inte gå in i detaljerna i vår eller regeringens skattepolitik utan håller mig till de övergripande frågorna. Men även om har en utvecklad skattepolitik ser vi behovet av en översyn av hela skattesystemet. Det har gått den stora skattereformen . Det är dags för en ny översyn, inte minst med tanke på hur regeringens avdragspolitik alltmer har omformat skattesystemet till en schweizerost med många hål i. Tyvärr blockerar regeringen alla sådana propåer. Men det gläder mig när fristående aktörer, till exempel tankesmedjan , presenterar förslag om ett reformerat skattesystem. Katalys argumenterar i sin rapport kvar och hela framtiden precis som för en högre skattekvot. Katalys citerar den norske affärsmannen och hotellägaren . Han har sagt: Skatt är civilisationens kostnad. Det är en orsak till att är ett av världens bästa länder. Här får jag tyvärr lägga till att Stordalen, om dagens skattesänkarpolitik från regeringen fortsätter, snart måste säga: var ett av världens bästa länder. Det är hög tid att välja . Ska vi täcka välfärdens behov eller ha låga skatter? Den tidigare ordföranden för , ekonomiprofessor , skrev i hur regeringens så kallade reformutrymme uppstår genom att tidigare välfärdsreformer urholkas. Barnbidragen, a-kassan och statsbidragen till kommunerna är bestämda i kronor och räknas inte upp automatiskt i takt med bnp på samma sätt som skatteintäkterna gör. Calmfors konstaterar också det självklara, nämligen att regeringens skattesänkningar försvårar det offentliga välfärdsåtagandet. Jag kan vidare instämma när Calmfors skriver: Den centrala frågan i den ekonomisk-politiska debatten bör därför vara vilka ambitioner vi har för det offentliga välfärdsåtagandet. Vill vi behålla det på nuvarande nivå eller rent av öka det? Eller är vi beredda att minska det i utbyte mot lägre skatter? Här bör de politiska alternativen redovisas tydligare, enligt Calmfors. Jag håller med om detta, och är tydligt med vilken väg vi väljer: Vi står upp för våra gemensamma framtida åtaganden och för välfärd av hög kvalitet för alla, och vi är beredda att finansiera det med högre skatter än . Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reservationer 4, 8 och 11. 86 (M): Jag tycker att vi har anledning att uttrycka tacksamhet till alla svenska skattebetalare – till alla som är med och bidrar till att betala skatterna. Vi har också anledning att känna tacksamhet över att vi har ett så effektivt skattesystem i vårt land. I regeringens budgetproposition anges att skatteintäkterna för att finansiera vår offentliga sektor kommer att utgöras av , och den offentliga sektorns skatteintäkter ökar. Det finns en stark vilja att göra rätt för sig i , och vårt skattesystem har ett högt förtroende och en hög legitimitet. Vi ser tydliga indikationer på att den svarta ekonomin trängs tillbaka i . Det är väldigt viktigt. Det måste värnas, och det måste vårdas. Det är viktigt inte minst om vi vänder blickarna utåt och jämför oss med andra länder i andra delar av . Det bekräftar för oss att ett väl fungerande skattesystem är grundläggande för ett väl fungerande ekonomiskt system och ett fungerande samhälle. Skattesystemets förtroende, dess legitimitet och människors lojalitet till det är avgörande också för hållbara offentliga finanser. De totala skatteintäkterna till offentlig sektor bedöms öka med och med samma siffra . I takt med att konjunkturläget sakta förbättras väntas också skatteintäkterna öka med –2017. Staten, kommunerna och landstingen kommer , om vi rensar bort inflationen, att ha mer i skatteintäkter än 2006. Med mer jobb och färre utanförskap finns det också mer resurser och tillskott till välfärden. Det är viktigt. är ett land med hög andel offentliga utgifter – vi har mer omfattande sociala utgifter än de flesta andra länder, och vi har fler anställda i den skattefinansierade välfärden än de flesta andra länder. Alliansregeringen har ökat tillskotten till välfärden med närmare 70 miljarder, i reala mått mätt, . Mer jobb och färre i utanförskap gör också att det finns mer resurser till välfärden och riktiga tillskott. Därför, fru talman, är det viktigt med en fortsatt inriktning på skattepolitiken som handlar om att skapa goda förutsättningar för en varaktigt högre sysselsättning. Grunden för en generell och rättvist fördelad välfärd är goda villkor för företagande och investeringar. Det handlar om att upprätthålla ett legitimt och rättvist skattesystem med effektiva ekonomiska styrmedel. Det är en inriktning på skattepolitiken som delas av både regeringen och skatteutskott, som yttrat sig över skatteförslagen i budgetpropositionen. I utskottets yttrande ställer vi oss, under den här mandatperioden och som ordförande i utskottet, bakom inkomstskattelättnader för låg- och medelinkomsttagare och breda löntagargrupper med det förstärkta jobbskatteavdraget. Det är viktigt att precis som regeringen föreslår investera i stärkta drivkrafter för fler jobb, genom att ge låg- och medelinkomsttagare mer kvar av lönen. behöver fler som jobbar och fler som jobbar mer. Det lägger grunden för vår gemensamt finansierade välfärd, och det ger människor en större frihet i vardagen. Jobb, kunskap och konkurrenskraft är avgörande för en bättre framtid för . För att ska klara jobben i en tilltagande internationell konkurrens är det viktigt att det lönar sig att utbilda sig och arbeta – att det finns drivkrafter för att gå upp i arbetstid och drivkrafter för att ta ansvar och ta ett chefsjobb på en arbetsplats. Det är därför regeringen föreslår att vi ska göra det något mer lönsamt att arbeta och utbilda sig, med förslaget om höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt. I budgetpropositionen finns också förslag om att sänka skatten för pensionärer med 2 ½ miljard kronor. Det är 1 miljard mer än den reformambition som återstod att uppfylla i Alliansens valmanifest. Sammanlagt har alliansregeringen sänkt skatten för pensionärer vid fem tillfällen genom att grundavdraget höjs. Det är de största riktade skattelättnader till pensionärer som har genomförts i i modern tid, och det bidrar till att stärka hushållens ekonomi och stötta efterfrågan i ekonomi. Det ska också uppmärksammas att skatteutskottet i arbetet med budgetpropositionen har ägnat stor uppmärksamhet åt och bidragit till en noggrann beredning av förslagen till justerad lagstiftning kring fåmansbolag – det så kallade 3:12-regelverket. Det är förslag som syftar till att göra det lönsammare att anställa och till att motverka ett överutnyttjande av 3:12-regelverket. Förslaget innebär att ägare i många företag som anställer får skattelättnader, medan möjligheten att omvandla högt beskattade tjänsteinkomster till lägre beskattade kapitalinkomster minskar. Det är viktigt. Det ska löna sig att anställa, och det ska löna sig att göra ett rejält risktagande. Det ska inte löna sig att skatteplanera aggressivt. På detta sätt stärks syftet med regelverket, och såväl skattebasen som legitimiteten för skattesystemet värnas. Utskottet föreslår här ett tillkännagivande att regeringen också fortsatt ska följa utvecklingen noggrant och vid behov återkomma till med ytterligare förslag för att justera regelverket. Det är nödvändigt – vi måste ha en uppgift att värna en lika och rättvis beskattning. Det är viktigt också för förtroende för och legitimitet i fortsatta reformer som förbättrar företagsklimatet och investeringsklimatet i . I det betänkande som ligger på bord aviseras flera förslag som ytterligare förbättrar vårt skatteförfarande. Det är förslag som underlättar för företagens skatteredovisning, som framskjuten deklarationstidpunkt för mervärdesskatt och att nu blir beskattningsmyndighet för mervärdesskatt vid import i stället för . Detta är förslag som gör det mer lätt att göra rätt och svårare att göra fel. Det är ytterligare steg som minskar krångel för svenska företag och stärker vår konkurrenskraft. Det öppnar för en ökad produktivitet och skapar utrymme för fler jobb i växande företag. Vi har tidigare under debatten hört att det är kvar till valdagen. Det är viktigt att nu klargöra alternativen och tydliggöra de förslag som partier lägger fram på bord. yttrande över skattepolitiken bidrar till detta. Alliansen samarbetar också om den för hushållen så viktiga skattepolitiken. Det är här politiken blir konkret för svenska hushåll. Mot Alliansen står olika oppositionspartier som mörkar hur de vill samarbeta men är tydliga med att de vill höja skatterna på jobb, företagande och för hushållen. Det är viktigt att klargöra de förslag som läggs fram på bord. Socialdemokraterna vill höja skatterna på jobb och företagande med . Arbetsgivaravgiften för unga ska höjas. Momsen i tjänstesektorn ska höjas. Marginalskatten på arbete ska upp . I syfte att bygga ut transfereringssystemen undermineras arbetslinjen och det blir dyrare att anställa. Det är höjda skatter som hotar jobb och tillväxt. Socialdemokraterna är inte tydliga om sitt samarbete men söker mandat tillsammans med och . Det betyder att till de 30 miljarder i konkurrensskadliga skattehöjningar som Socialdemokraterna föreslår ska också skattehöjningar läggas. Det handlar om en bensinskatt som ska höjas. Det handlar om en lastbilsskatt som ska fördyra transporter. Det handlar om en flygskatt som ska införas. Det handlar om tiotals ytterligare miljarder i höjda energi- och transportskatter. Den som lägger en röst på ett sådant rödgrönt alternativ stöder en politik som slår mot jobb, företag och hushåll. Höjd bensinskatt gör det dyrare att åka till arbetet, och färre får möjlighet att pendla. Höjd bensinskatt dämpar konsumtionen. Lastbilsskatt gör transporter i dyrare, och då stiger priserna i butikerna för svenska konsumenter. Det är höjda skatter som hotar jobb och välfärd. Till Socialdemokraternas och förslag kommer förslag om att återinföra fastighetsskatten, att helt avskaffa det så uppskattade och folkligt förankrade RUT-avdraget och att med kraftiga skattehöjningar göra arbete mindre lönsamt, också för låg- och medelinkomsttagare. Det finns en fråga som hänger i luften efter förmiddagens och dagens debatt: Med hur mycket vill Socialdemokraterna, och tillsammans höja skatterna för svenska folket? Är det 30 miljarder, är det 50 miljarder eller är det ännu mer i ökad skattebörda för svenska folket? Den frågan, fru talman, hänger i luften. och Alliansens uppgift är tydlig. Vi har att ta ansvar för offentliga finanser. Vi ska göra det mer lönsamt att arbeta med jobbskapande skattereformer för breda löntagargrupper. Vi ska öppna vägarna in till arbetsmarknaden och investera i drivkrafter för arbete och företagande. Vi ska stärka konkurrenskraft. Mot Alliansen står olika oppositionspartier som föreslår höjda skatter som hotar jobb och välfärd. Skattehöjningar på 30 miljarder upp till 50, 60, 70 miljarder ska läggas på jobb och företagande. Det blir dyrare att anställa, det blir dyrare att ta bilen till jobbet och varje idé om att göra det något lönsammare att arbeta för låg- och medelinkomsttagare ska bekämpas till varje pris. Vägvalet för är tydligt: Ska vi ha högre skatter på jobb och företagande och en högre skattekvot, eller ska vi ha fler i arbete, fler skattebetalare och högre skatteintäkter? 87 (S) replik: lyssnade nog inte riktigt på inlägg här i kammaren , för argumentationen för skattesänkningen var ju inte längre någon mystisk tro på jobbskatteavdraget som en jobbskapande åtgärd, utan det handlade om konsumtionsstimulans. Vi fick höra av att hemmamarknaden måste blåsas på eftersom resten av inte fått ynnesten att ha som finansminister under finanskrisen. Det var inga teorier om att arbetslösa ska sitta vid köksbordet och läsa skattetabellen och inse att det lönar sig att jobba. Det handlade om konsumtionsstimulanser. Jag har fortfarande inte fått svar på frågan varför pensionärer, sjuka, arbetslösa och föräldralediga inte är grupper som skulle kunna omfattas av den här konsumtionsstimulansen som ju är motivet nu för jobbskatteavdraget. Jag skulle nog vilja påstå att om man vill ha en konsumtionsstimulans är nog dessa grupper de som är bäst ägnade att rikta sig till. Okej, jag köper resonemang att er skattesänkarpolitik handlar om att skapa jobb. Då undrar jag hur många jobb det blir i på grund av att man sänker skatten för utlandsboende svenskar. Jag vill också höra vilken jobbskapande effekt höjningen av brytpunkten får, om har en annan uppfattning än finansministern som har satt noll i tabellen i budgeten. 88 (M) replik: Jag vill börja med att säga att jobbskatteavdraget tillhör de mest jobbskapande skattereformer som vi känner till. Det är väl prövat vilka skattereformer som får en effekt just på jobb och sysselsättning och på att öka den varaktigt högre sysselsättningen. Det bästa uttrycket för detta är verkligheten, . Det har blivit mer än 200 000 nya jobb i svensk ekonomi. Verkligheten är kvittot på att de centrala jobbskattereformerna har haft effekt, har haft ett avtryck, detta också i – och det har inte missat – av stor internationell finansoro på marknader runt omkring . Den aspekten är viktig att ha med sig. Sedan vet , precis som jag, att det som har betydelse för våra möjligheter att få resurser att satsa på välfärden är att vi ökar antalet arbetade timmar i vår ekonomi, att vi ökar drivkrafterna för att arbeta. Det är från den aspekten som förslaget om höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt ska ses. Det ger drivkrafter att gå upp i arbetstid, att arbeta lite mer, då det blir mer lönsamt att faktiskt arbeta mer. Därmed skapas drivkrafter för att antalet arbetade timmar i vår ekonomi blir fler. Socialdemokraterna har varit emot förslag som ökar drivkraften att arbeta, också för låg- och medelinkomsttagare. Varje steg i jobbskatteavdraget har Socialdemokraterna motsatt sig. Det är därför inte förvånande att resonemanget om att investera i drivkrafter för fler i arbete och fler arbetade timmar inte biter på . Det som Socialdemokraterna och har att svara på är: Om ni verkligen oroar er över jobb och sysselsättning, varför lägger ni då 30 miljarder i ökad börda på jobb och företagande? 89 (S) replik: Vi har blivit nästan en halv miljon fler svenskar, så självklart är det fler som arbetar, och ekonomin växer när vi blir fler människor. Det är liksom dynamiken och fullständigt självklart. Vad som också är helt klart är att arbetslösheten har ökat sedan ni fick regeringsmakten. Allra värst är att det är en jätteökning i ungdomsarbetslösheten och att långtidsarbetslösheten är tredubblad. Det är resultatet av era fyra jobbskatteavdrag . De har inte fungerat, och så kommer ni med ett femte, precis som om det skulle fungera. Ska man tala om teorier är det i så fall det första jobbskatteavdraget som kanske skulle kunna ha någon effekt, men för varje gång blir det alltmer uppenbart orimligt att de ska ge jobben. Låt oss säga att ni har satsat 80 miljarder på denna jobbskapande åtgärd som jobbskatteavdraget är. För dessa 80 miljarder borde det åtminstone ha blivit 160 000 rena jobb, om man rent teoretiskt hade använt dem i den gemensamma sektorn. Det skulle självklart vara väldigt konstigt om det inte kom till något jobb av det, eftersom människor har fått mer köpkraft. En del av det har gått till att betala högre bostadslån, men en del har naturligtvis också gått till konsumtion. Men i stället för till konsumtion kunde pengarna ha använts till fler lärare i skolorna och till att ge arbetslösa och långtidsarbetslösa en bristyrkesutbildning så att de kunde ta jobb. Det är precis det som är den stora skillnaden mellan våra partier. är i en drömvärld när det gäller resonemangen om jobbskatteavdragen. Människor i allmänhet resonerar inte så. De ser inte denna drivkraft. Återigen: Varför höja brytpunkten när regeringen själv säger att det ger noll jobb? 90 (M) replik: Den som läser budgetpropositionen noggrant ser att förslaget om höjd brytpunkt ökar antalet arbetade timmar i vår ekonomi, vilket ökar tillväxten i vår ekonomi. Det är inte oväsentligt utan tvärtom centralt för att få ökade resurser att satsa på välfärdens kärna. Det framgår inte av inlägg eller repliker, men läser man vad Socialdemokraterna skriver blir deras skattepolitik tydlig. Ungdomsarbetsgivaravgifterna ska höjas, RUT-avdraget ska försämras, tjänstemomsen ska höjas och jobbskattavdraget ska trappas av. Marginalskatterna på inkomst av arbete ska . Kilometerskatt ska på ett eller annat sätt införas. Det är skattehöjningar som Socialdemokraterna vill genomföra. Det är det som de kommer att ta ansvar för. Därtill söker man stöd hos som går fram med ytterligare skattehöjningar. Bensinskatter, transportskatter och energiskatter blir tunga skattebördor på svensk ekonomi, på svenska jobb och på svenska företag. svarade inte på min fråga. Om ni vill minska utanförskapet, öka sysselsättningen och få fler jobb i växande företag, varför föreslår ni då att lägga en ökad skattebörda på 30 miljarder på svenska jobb och företag? Denna fråga, fru talman, kommer retoriskt att hänga kvar i luften. 91 (MP) replik: Det är trevligt att intresserar sig så för budget och våra förslag till skattehöjningar på miljö- och klimatområdet.