prot · H00981 · 2013-03-20 00:00:00 — Bara för att det går rent tekniskt behöver det dock inte vara rätt. Jag ser med väldigt stor oro på att intresset för skiffergasbrytning nu sprids även till och faktiskt också till . Det har delgivits hela 17 undersökningstillstånd för brytning av gas i skiffer i fem på och tolv i . Jag önskar att kunde gå den väg flera andra europeiska länder har gjort, nämligen klart och tydligt säga: Metoden fracking är inte acceptabel. Vi inte vill ha den. Vi vill ha ett förbud. Så har gjort, och så har gjort. Jag vet att ganska har infört väldigt mycket hårdare restriktioner för skiffergasbrytning så att det är intressant att använda metoden. I , och överväger man just nu också förbud. I reservation 8 föreslår vi i och gemensamt att fracking ska förbjudas i . Vi vill också att den ska verka för ett förbud inom EU. Det är bra timing att verka för detta på EU-nivå nu när har aviserat att man vill ta fram ramverk för skiffergasbrytning. Ifall kommissionen inte får uppbackning och påtryckningar från aktiva medlemsstater är jag dock rädd att detta ramverk kommer att bli tandlöst. Jag välkomnar inlägget från . sade klart och tydligt att inte vill ha någon utvinning av skiffergas i . Välkommen att rösta på reservation 8, säger jag då till ! Jag delar också till stora delar anförandet av . Han sade att han hyste stora frågetecken kring skiffergasbrytningen. Ifall man hyser dessa stora frågetecken och känner denna stora oro tycker jag att den logiska konsekvensen är att man stöder oss i ett förbud mot fracking vid brytning av skiffergas. Därför vill jag yrka bifall till reservation 8. 115 (M) replik: Jag delar oro kring fracking. Det finns många tveksamheter kring detta. Det är en ny teknik, och som teknikoptimist hoppas man ju att tekniken även här ska gå framåt. Alltså kanske det inte är skäl att förbjuda en metod som kanske utvecklas. Däremot finns det all anledning att studera hur den utvecklas och naturligtvis att göra inspel till kommande ramverk. har talat om en mineralavgift. Som jag ser det kan det leda till att många gruvprojekt kanske aldrig blir av. Dessa skulle för i innebära vid full produktion. För skulle det innebära nära 3 miljarder . Nyss har meddelat att de inte kommer att investera 10 miljarder i utan i stället investera i två gruvprojekt i . Självfallet har en annalkande gruvskatt haft betydelse, då det förändrar en investeringskalkyl. Det blir inte lätt för Northland att hitta det riskvilliga kapitalet när det nu skramlar av en mineralavgift eller en gruvskatt. Min fråga till är: Är det bra för , och övriga med en hög mineralavgift? 116 (V) replik: Jag tackar för frågan. Ja, det är bra för . Det är bra lokalt ifall vi kan ta ut högre avgifter från de stora gruvbolag som bedriver gruvdrift. Hela vår tanke med en höjd mineralavgift är just att pengarna ska stanna kvar i regionen, att det ska leda till utveckling och nya jobb i regionen. Vi i vill inte ha någon form av u-landsutveckling, ifall det uttrycket tillåts, där man öppnar upp för stora bolag. De kan komma dit och bedriva sin verksamhet precis som de vill. De betalar i mineralavgift, vilket jag tycker är en försumbar summa i sammanhanget ifall vi vill ha resurser till att utveckla verksamhet lokalt. Jag tycker att det som bygden lokalt behöver är att de stora bolagen bidrar mer än vad de gör . Jag skulle också vilja tacka för att han tar upp frågan om fracking. Det känns som att alla partier i kammaren hyser en väldigt stor oro kring den här metoden, där man pumpar ned kemikalier under väldigt hårt tryck och spränger upp berggrunden för att kunna få upp metangasen. Då tycker jag, , att det känns lite klent att ni i hyser denna oro men bara vill avvakta utvecklingen och hoppas på bättre teknik . Det är väl nu och här vi har chansen att påverka utvecklingen, och det är därför vi säger att den här formen av gasutvinning kan vi aldrig acceptera. Vi önskar att vi hade med oss på det förslaget. 117 (M) replik: En oro behöver inte automatiskt leda till ett förbud. Jag tycker att det är viktigt att man bevakar det här och ser hur tekniken utvecklas. Vi har en miljölagstiftning som jag känner mig trygg med. tänkte jag komma över till det här med mineralersättningen. Om vi tar som ett exempel och räknar på omsättning kommer man fram till siffran 3 miljarder. Delar man det för enkelhetens skull på två produktionsorter blir det 1 ½ miljard till och 1 ½ miljard till och . Det är avsevärt mycket mer än all skattekraft i de kommunerna i kommunalskatt och landstingsskatt. Vi får även räkna med en hel del av den bolagsskatt som produceras i de områdena, borträknat . Ett sådant här förslag slår sönder det kommunala skatteutjämningssystemet. Nästa invändning är: Hur definierar man regionen? är det enkelt att definiera som en gruvregion, också. Bergslagen blir mer problematiskt, när du har Bergslagen och en tänkt utskeppningshamn i . Betyder det att hela även är med i en gruvregion? 118 (V) replik: Vad gäller fracking fick vi tyvärr inget klart besked från . Det noterar jag. Ett medskick från är att det är här och som vi har chansen att sätta stopp för den här metoden. Känner man den oro som alla partier här uttrycker, när jag lyssnar på dem, borde man säga att vi inte ska tillåta den här metoden i vårt land. Ett minimikrav är också att man från regeringssidans partier klargör vad man kommer att spela in till kommissionen när de ska göra översynen. Det har vi tyvärr inte hört någonting om . Jag måste säga att siffran som du sade, , känner jag absolut inte igen mig i. När vi har gjort våra egna uträkningar handlar det om . Det där känns lite mer som en hittepåsiffra från er sida. Ni måste klargöra det mycket tydligare ifall vi ska kunna ha en seriös debatt om sådana siffror. 119 (S): Det är många som har varit uppe i debatten . Det kanske finns en risk att jag upprepar några av de argument som är framförda, men om jag gör det beror det på att det är bra argument som tål att upprepas. Jag skulle vilja inleda med ett påstående som jag tror starkt på: Utbyte och samverkan bäddar för en bättre framtid. Tillsammans blir man starkare och bättre . Det är det min motion om nordisk samverkan inom gruv- och mineralstrategin handlar om. Det är också den vi behandlar . Syftet och andemeningen med motionen är att stärka och bättre rusta gruv- och mineralnäringen inte bara i utan i hela . Min avsikt är att jag i mitt anförande i huvudsak ska beröra motionens syfte och andemening. Men jag tänker också ta upp några andra intressanta tankar som berörs och behandlas i betänkandet. Jag återkommer till detta. Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 9 som är skriven av S, MP och V. Jag är glad för att de stöder min motion och även motion, yrkande 1. Jag måste tillrättavisa ledamoten , som i sitt anförande påstod att motion inte har stöd från S, MP och V. Jag hoppas att ordföranden i utskottet läser på bättre i handlingarna. Tyvärr avstyrker allianspartierna med nämnda motion, vilket jag tycker är defensivt och illavarslande. Nordisk samverkan är definitivt en framgångsfaktor. Det är något som allt fler blir varse. Det finns också många andra områden där nordisk samverkan skapar och kan skapa bra utveckling. Det finns visserligen vissa tecken på att Alliansen är på väg att upptäcka det. Ett tecken på det är , med centrum i vid tekniska där, som man planerar att inrätta under detta år. Det är ett steg i rätt riktning, men det går alldeles för sakta. Man måste vilja mycket mer än vad Alliansen orkar med. Det är samma sak med regeringens presenterade mineralstrategi, som är ett steg i rätt riktning. Men vi ska också notera att det är en fråga som oppositionen drivit fram här i kammaren och där Alliansen varit tveksam och emot. Men det mest bedrövliga är handläggningen av mineralstrategin. En så viktig fråga har regeringen underlåtit att ta till . Avsaknaden av en demokratisk debatt och en demokratisk förankring i landets parlament är bedrövlig. Det är ett ansvar som regeringen får ta på sig som inte har möjliggjort en öppen och demokratisk debatt i frågan. Det handlar om strategiskt viktiga frågor för stora delar av svensk industri, och den nationella strategin tas endast i det slutna rummet. Det blir ingen tyngd med de slutna rummens dokument. Det är faktiskt tid för ansvar, regeringen! är ett av världens rikaste områden avseende tillgången på och mängden av olika mineraler. Inte minst de tre nordiska länderna , och har väldigt stora tillgångar på mineraler. Dessutom har vi en väl utvecklad gruv- och mineralindustri. I vårt land har vi erfarenhet av gruvverksamhet. Gruvindustrin har varit en viktig förutsättning för utveckling ända sedan medeltiden. Gruvindustrin har tillgodosett industrins och samhällets behov av mineraler, utvecklat regioner och utvecklat en unik kompetens hos medborgare och leverantörer. Det gruvtekniska kunnandet har blivit en stark exportframgång där svensk industri har ett teknologiskt ledarskap och en dominerande ställning som utrustningsleverantör på världsmarknaden. Det finns många exempel när det gäller utrustningsleverantörer där vi är världsledande. Några, som och , är framgångsexempel. Gruv- och metallindustrin har varit och är i mångt och mycket en förutsättning för vår industriella framväxt och utveckling. Mycket stora delar av vår industri och vår export är helt beroende av metaller. Men det är inte bara järnbalkar, fordon, verktyg, maskiner eller vad det kan vara som kommer ut från fabrikerna. I en förlängning är gruvorna och vår industri en viktig del i välfärdsbygget i vårt land. Där produceras implicit daghem och sjukvård. Där produceras äldreboende, skolor och annan välfärd. välstånd är till mycket stor del beroende av vår export. av vår bnp genereras genom svensk export. Därför är det betänkande om mineralpolitik som vi behandlar i förlängningen en viktig fråga för landets välstånd. Fokus på råvaruförsörjning blir allt viktigare utifrån ett globalt perspektiv. Ökad global befolkning och ökad global konsumtionsutveckling skapar redan nu en tydlig efterfrågan på råvaror inte minst när det gäller mineraler. Där ökar det avsevärt. Det blir allt tydligare att den som sitter på råvaran alltid sitter med trumf på hand. Frågan om råvaruförsörjning har också uppmärksammats på EU-nivå och särskilt unionens beroende av metaller. EU:s medlemsländer använder av den globala produktionen av metaller. Men den egna produktionen är . En tydlig ambition för EU är att öka försörjningsgraden. Här kan de nordiska länderna spela en mycket viktig och avgörande roll. Tillsammans är , och mineralbod. En känd alliansledare brukar uttrycka sig: I ljuset av det noterar jag. I det perspektivet skulle jag vilja vara lite tydligare än alliansledaren och säga så här: I ljuset av det borde vi alla se stora möjligheter ur ett globalt perspektiv och se att en djup nordisk samverkan i gruv- och mineralfrågan är en framgångsfaktor. Vi behöver inte vara konkurrenter. Vi kan samverka och ta grepp om marknaden. Det gäller att vara tydlig i politiken och inte bara notera. Man måste också vilja. Det handlar om att samordna sig inom strategiskt viktiga områden. Det handlar om utbildnings- och forskningsfrågor, teknik- och miljöfrågor, energi- och logistikfrågor. Det handlar om uppbyggnad av infrastrukturnät där nationsgränser inte är ett hinder utan där nationsgränser kan vara en möjlighet. Det handlar om naturvårdsfrågor och tillståndsfrågor, personalförsörjningsfrågor, kompetensförsörjningsfrågor, prospekteringsfrågor och avgifts- och skattefrågor. Utmaningen handlar om att effektivt kunna ta till vara ländernas gemensamma resurser och förmågor. Jag är övertygad om att vi tillsammans blir mycket starkare och bättre rustade inte minst inom gruv- och mineralnäringen. Utan nationella gränser vore det en självklarhet. Men tyvärr tenderar nationsgränserna att bli något som man oftast tänker längs efter och sällan över. Ett tänk över gränser med mer nordisk samverkan bäddar för en betydligt bättre framtid. Jag vill säga några ord om motionerna i övrigt och bland annat den som har skrivit. Jag tycker att den är särskilt intressant. Vi har också biträtt den i yrkande 1 i vår reservation. Jag är säker på att vi får återkomma till några av de frågeställningar som belyser i motionen och som Socialdemokraterna belyser i reservation 3, vilken även jag biträder. Jag är övertygad om att en passiv nationell nivå inte är någon framgångsfaktor. Det går inte att göra som ministrarna i nuvarande regering gör och åka upp till gruvsamhällena, sprida superlativ och tycka att det är fantastiskt att se utvecklingen. Sedan lämnar man kommunerna i sticket med beskedet: Detta får ni lösa själva tillsammans med bolagen som är verksamma på er ort det är ju en fantastisk utveckling. Att göra så är passivitet. Nej, det räcker inte. Det behövs mycket mer verkstad. Det är tid för ansvar. Detta med tid för ansvar räknades upp kanske 22, 23 gånger i regeringsförklaringen. Det måste också gälla Alliansen och inte bara alla andra. Det handlar om att bygga hållbara samhällen. Det handlar om människor som måste flytta från hus och hem och som får fördubblade boendekostnader. Vi ser det i och . Det är inte acceptabelt. Det handlar om kommuner som inte har en chans att ekonomiskt eller på annat sätt klara och möta behov av infrastruktur och samhällsservice när ett gruvbolag etablerar sig på orten. Vi ser det i , och vi kommer att se det på många fler orter. Det gäller , och . Där måste den nationella nivån vara med om vi ska skapa hållbara samhällen. Det går inte att fly undan ansvaret. Men det handlar även om miljö- och naturvårdsåtgärder och rennäringsfrågor. Det är frågor som är väldigt komplexa, konfliktfyllda och svåra att lösa. Då går det inte att ha en passiv regering. Det leder till konflikter alldeles i onödan och bromsar utvecklingen. Det handlar även om finansierings- och avgiftsfrågor och möjligen också fondering av avgifter i syftet att de ska kunna nyttjas för att bygga hållbara samhällen i samband med gruvetableringar. Det handlar väldigt om mycket små glesbygdskommuner som har ytterst begränsade resurser. Det är viktiga frågor. Jag hoppas att vi kan få återkomma till en diskussion och beslut i kammaren om dem . Jag vill även ta upp en annan viktig fråga. Det gäller kapitalförsörjning. Gruv- och mineralnäringen är mycket kapitalintensiv. Tillgång till såväl internationellt som nationellt kapital är därför en mycket viktig fråga. Det är också en förutsättning att vi får såväl internationellt som nationellt kapital för att skapa aktivitet inom näringen. är tillströmningen av internationellt kapital väldigt omfattande. Vi behöver ha en strategi för att säkerställa nationellt kapital. Man kan fråga sig: Varför det? Varför behöver vi säkerställa nationellt kapital till gruvindustrin? Jag ska upprepa det som jag sade tidigare i mitt inlägg: Den som sitter på råvaror sitter alltid med trumf. Vi ser en allt tuffare och konkurrensutsatt marknad. I en framtida förväntad global råvarubrist måste vår inhemska industris behov av mineraler och metaller säkerställas. Det leder till en annan frågeställning. Vad vill vi med vårt ? Det är ett oerhört framgångsrikt bolag. Det är världsledande inom underjordsbrytningsteknik och pelletstillverkning. Alliansen vill att det också ska bli världsledande på stadsomflyttning. Är det kärnverksamheten för ett gruvbolag att vara världsledande på stadsomflyttning, för att Alliansen inte tar ansvar och den nationella nivån flyr undan? Detta är ett bolag som levererat 10 miljarder, eller 10 000 miljoner, till statskassan. Det är enormt mycket pengar. Det har dessutom levererat lika mycket till statskassan i bolagsskatt. Ska detta bolag bara vara en budgetregulator i statsbudgeten, eller vill man någonting mer med det? Ska detta bolag kunna ta ny position inom branschen och kanske inte bara uppe i norr? Kan våra AP-fonder eller andra eller fonder vara en del i den nationella kapitalförsörjningen? Det är också frågor som vi kan ställa oss och fundera på. Nationell kapitalförsörjning till gruv- och mineralindustrin är en mycket central och viktig fråga. Jag hoppas att även den kommer till kammaren för diskussion och beslut . 120 (KD) replik: Jag har lärt känna som en jordnära politiker som engagerar sig i sin hembygd och är aktiv på olika sätt. Bland annat skrev han tillsammans med en debattartikel i där han föreslår en gruvskatt på samt en fond för hållbara gruvsamhällen. Det var det jag syftade på, och det var inte, fru talman, en motion utan en artikel. Jag ber rakt av och ödmjukt om ursäkt för att jag gjorde den förväxlingen. Det är visst så att hans motion om nordiskt samarbete har fått stöd av hans eget parti och även av och . Det framgår av betänkandet. Det krav som nu indirekt upprepar, att man borde ta ut en särskild gruvskatt, får inte stöd vare sig av hans partiledare eller av hans partikamrater i näringsutskottet. uttalade sig bland annat i P4 och sade att Socialdemokraterna inte är beredda att genomföra en sådan skattehöjning, med hänvisning till förslag. Jag uppfattar anförande som att han vänder sig till och de egna partikamraterna för att försöka få med dem på vagnen. Man kan kanske fundera på om det är en framgångsrik strategi. När det gäller internationellt och nationellt kapital som behövs i gruvnäringen är frågan hur det påverkas om man lägger på ytterligare kostnader. Tror att skulle få ihop sina pengar om förslaget blev verklighet och man ökade kostnadsmassan i den omfattning som förslaget innebär? 121 (S) replik: Jag är inte bara engagerad i hembygden och i , , utan jag har en förmåga att också blicka utanför gränser. Det är det som motionen handlar om. Det är ingen hembygdsmotion. Det är en motion som behandlar det nordiska perspektivet. ska få be om ursäkt en gång till. Artikeln i var nämligen en följdartikel till den artikel som vi hade i . Där sägs inte med ett ord, vilket påstår, att jag vill införa en skatt. Det tycker jag att också får be om ursäkt för. Det talas inte om någon som helst skatt där. När det gäller fixeringen vid skatter vill jag nämna att Bergsstaten har gjort en grundlig undersökning av utländska företag som investerar och prospekterar i . De har bett företagen rada upp vilka motiv de har. Som nummer ett kommer att är ett av de säkraste länderna när det gäller politik, att det är politiskt stabilt, nummer två är en utmärkt malmpotential, tre malmfyndigheter i världsklass, fyra utmärkt infrastruktur och så vidare. Skatten som ni, , hakat upp er på kommer långt ned på listan, det vill säga låg företagsbeskattning observera, företagsbeskattning. Avgifter nämns över huvud taget inte. Vad vill Alliansen egentligen med den gruvboom som finns dra sig tillbaka passivt och låta kommuner och bolag ta ansvar för den? Det är tid för ansvar. Har inte lyssnat på regeringsförklaringen? Det borde kanske sägas en tjugotredje gång. Det är tid för ansvar, men det gäller tydligen inte Alliansen. 122 (KD) replik: Den första punkten i den lista som räknar upp är politisk stabilitet. Om håller på och ändrar spelreglerna under pågående match och höjer skatter och avgifter är det inte stabilt. Vi ska inte haka upp oss på om det är en skatt eller en avgift. Det är samma pengar, . Det hjälper inte att ha någon sorts nöddop av nya pålagor och säga att det inte är någon skatt utan en avgift, och så ska den passera utan vidare. Det är klart att det försämrar den svenska konkurrenskraften. Vi är nu med knapp marginal förbisprungna av när det gäller det totala skatteuttaget. Det är ovanpå det som pålagorna ska läggas. Kalla det gärna avgift. Jag ber om ursäkt om jag kallar det för skatt, men jag tror faktiskt att skillnaden är hårfin. verkar tycka att inte ska bekosta förändringar i exempelvis stadsbild när bolaget utvidgar sin verksamhet. Det ska i stället bekostas av skattebetalarna, om jag förstod honom rätt. Det är en ganska outgrundlig tanke måste jag säga. Om företagets verksamhet förorsakar kostnader och det är ett företag som har råd att betala, varför ska det företaget då inte betala utan notan skickas till skattebetalarna? Det hänger inte ihop, herr talman. Jag ber gärna om ursäkt igen. När jag sade hembygd var det inte avsett som ett nedsättande omdöme utan handlade om omsorg. har vi tagit ställning till i utskottets betänkande. Vi säger att det samarbetsinitiativ som har tagit, det så kallade Nordmin som syftar till att stärka konkurrenskraften i den nordiska gruvnäringen, är positivt. Det finns inget negativt i det, men vi anser inte att det behövs ytterligare initiativ. 123 (S) replik: Det är bra att kom med en tredje ursäkt, men han fortsätter att se spöken. Vi har icke föreslagit någon avgiftshöjning. Däremot har vårt parti i reservation 3, som jag hoppas att ordföranden läst igenom, sagt att vi ser över samtliga avgifter. Det håller inte att vi har en regering som åker upp och sprider superlativ. Jag vet hur man råddar i en liten kommun och när det är ont om pengar. Jag har stor erfarenhet av det. Tydligen har man inte det i Alliansen när man tror att det fixar sig självt. Det är att fly verkligheten. avsatta 6 miljarder måste nyttjas genom att staten går in och tar hand om pengarna och utvecklar tillsammans med kommunerna. Det är klart att ska betala, men man kan inte ha en politik som går ut på att först ska vara världsmästare på underjordsbrytning och pelletstillverkning och sedan också bli världsmästare på stadsomvandling och sitta i diskussioner med kommunen. Det skulle skapa konflikter. Det handlar om ett bolag som tillsammans med kommunen ska verka . Den politik som Alliansen för håller inte. Den är förlegad. Det är gammaldags att tro att ett bolag som jobbar med gruvnäring också ska bli världsmästare på stadsomvandling. Det är inte att utveckla gruvteknik. ska jobba med det som de är duktiga på för att bli ännu duktigare. Då kan de leverera pengar till statskassan och ta position på fler orter. På så sätt säkerställer vi svensk industris behov av råvara också så att det inte helt hamnar i utländska händer. 124 (M) replik: Regeringen är passiv och politiken förlegad och gammaldags har vi fått höra av . I regleringsbrevet till SGU 2011 gavs uppdraget att lite grann titta på en mineralstrategi. förklarade att regeringen ska satsa på en mineralstrategi. Den återfanns i budgeten, VP 2012, och väckte motion om den . Socialdemokraterna, stödde sedan motionen om ett mineralprogram. Det blev ett tillkännagivande . Alliansen avstyrkte eftersom arbetet redan var igångsatt. När det nu gäller nordiskt samarbete tycker jag mig känna igen upplägget. är en god förkämpe för , något annat ska jag inte säga. Han är smart på att utnyttja saker, och det har han gjort i det här fallet. Det jag inte får att gå ihop gäller kapitalfrågan. har varit ute och debatterat, bland annat i , och talat om en svensk gruv- och mineralfond, den som skulle finansieras med en mineralavgift på . När han talar om en mineralfond med den avgiften, som faktiskt gör det svårare att finansiera nya projekt, och i kammaren säger att staten ska ta ett ansvar för finansiering får jag det inte att gå ihop. 125 (S) replik: Jag börjar med det som gällde initiativet till en mineralstrategi. var tyvärr ännu inte i när jag debatterade med den förra näringsministern och man från regeringshåll sade att en sådan inte behövs, detta trots att vi kunde påvisa att man börjat med det i . De sådde lite frö, men förslagen kanske kom från fel håll. Det är så prestigefull Alliansen är. måste man släppa på prestigen. Det har jag fått lära mig som kommunalråd. Man måste kunna samverka också. Man blir starkare om man klarar av att samverka, , inte bygga upp saker och ting med prestige. Kapitalförsörjningsfrågan handlar ju om att se till att vi på något sätt säkerställer att svenska mineraler som finns i vår backe också långsiktigt kan tillföras svensk industri som är så beroende av dem. Tänk tanken att alla gruvor skulle vara utländskt ägda när vi har en framtida råvarubrist.