prot · H009110 · 2013-05-23 00:00:00 — Det finns säkert flera olika orsaker. Vi har ett socialdemokratiskt program som heter , färdiga, gå. Där har vi flera olika framtidsvisioner om hur vi vill utveckla svensk idrotts- och föreningsrörelse rent generellt, och det gäller även friluftslivet. Min fråga är: Har Alliansen några visioner om hur framtidens idrottsrörelse och fritidsliv ska utvecklas? Vi har en idrottsminister som jag inte har hört uttala sig om idrott förutom när hon var i och tackade för . Det tycker jag var jättebra, för det gjorde när han var idrottsminister. Det är inte fel att göra det, men det kommer väldigt få förslag från regeringen på det här området. När det gäller den här artikeln håller jag med om att det här är en fråga, men det handlar om synen på idrottsrörelsen och hela folkrörelsen. Det handlar inte om ett checksystem, utan det handlar om så mycket mer. Det handlar om en demokratisk fostran och en enorm integration. Idrottsrörelsen är väl den bästa organisationen för att skapa integration i samhället. Då kan man inte komma med en check, precis som när man handlar mjölk. Det här handlar om en samhällsmodell som har gett enormt värdefulla vinster för ungdomar och vuxna som har vuxit upp i ett demokratiskt samhälle och har varit med i en idrottsrörelse eller en föreningsrörelse. Det är detta det handlar om. Tycker att det är en bra utveckling att vi ska börja ha checkar? 100 (M) replik: Jag utgår ifrån att du tar uppgiften om att det är färre unga som idrottar från senaste rapport. Där pekar de ut något helt annat än just pengar. De pekar ut elitsatsning. Det är något helt annat. Vi ska självfallet se till att alla unga, oavsett nivå, ska ha möjlighet att idrotta. Där är vi nog överens. De kommer fram till att vi måste se till att tränare har utbildning och kunskap för att se till att unga, oavsett förutsättningar och oavsett mål, kan idrotta. Det är prioritering nummer ett. När det gäller checkar hit och dit håller jag fortfarande med om att idrotten själv ska bestämma hur man ska fördela resurserna. 101 HANS (FP): Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i betänkande KrU10, Politik för det civila samhället, folkbildning och trossamfund. Jag kommer att hålla mig till idrottsdelen i detta betänkande. Det är alltid lika trevligt att få stå här i kammaren och debattera idrott, denna för samhället så viktiga del. Jag ska börja med att säga något om förslaget om en idrottspeng i debattartikeln från moderata företrädare i som har tagits upp här talarstolen. , gruppledare i idrottsnämnden och representant för , har tagit avstånd från detta förslag eftersom det bland annat skulle slå mot tjejidrotten. Det skulle ta resurser och sannolikt stoppa möjligheten att bygga nya idrottshallar som simhallar och ridhus för sådant som många tjejer ägnar sig åt. Det kan vara värt att ha med sig från denna debatt. liberalernas idrottspolitik tar sin utgångspunkt i de tydliga idrottspolitiska målsättningarna. Idrottspolitiken syftar till att skapa möjligheter för kvinnor såväl som män och unga såväl som gamla att efter de egna förutsättningarna motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa. vill främja en fri och självständig idrottsrörelse som fostrar människor i demokratiska värderingar. Idrottsrörelsen bygger på delaktighet och genomsyras av demokratiska värden. Därför måste alla delar av idrottsrörelsen ta sitt ansvar för att fostra våra ungdomar till ansvarstagande medborgare som förstår värdet av demokrati och mänskliga rättigheter. Vi vill också uppmärksamma det viktiga idrottsledarskapet. Jag vill nämna att är idrottens studie- och utbildningsorganisation. Genom sin verksamhet ser till att stödja och stärka idrottsrörelsen genom att erbjuda möjligheter till vidareutveckling för de över 600 000 ledare som är verksamma i största folkrörelse. får också ett statsbidrag från och ett lokalt stöd från kommuner och landsting. Vi i fäster stor vikt vid att de kommunala företrädarna för en aktiv dialog och stöder Sisus viktiga verksamhet för att kunna ge bra förutsättningar för alla våra ideellt arbetande idrottsledare ute i landet. Det är demokratiskt fostrande och utvecklande att få vara med och forma en förenings verksamhet. Det offentliga ska inte detaljstyra idrottsrörelsen utan främja föreningsmedlemmarnas möjlighet att utveckla och driva den egna föreningen. Det innebär självfallet inte att politiker kan undvika att ta ansvar för hur medborgarnas skattemedel används. Vi som politiker måste ställa upp tydliga mål. Det kan gälla satsningar på jämställdhet, integration av nya svenskar eller stärkta möjligheter för funktionshindrade att delta på likvärdiga villkor. Politiker bör ställa upp övergripande mål som talar om vad som ska uppnås för medborgarnas bidrag till idrottsrörelsen men överlåta till idrottsrörelsen att besluta hur dessa mål ska uppnås. Denna vision för idrottspolitiken förutsätter nära och förtroliga kontakter mellan idrottsrörelsen och de politiska institutionerna på alla nivåer. Idrottsrörelsen är den största folkrörelsen i med över tre miljoner medlemmar. Tillsammans kan vi skapa goda förutsättningar för tävlingsidrott och motion, främja en god folkhälsa och ett vitalt civilt samhälle som fostrar unga såväl som gamla i demokratiska värderingar och ger bra förutsättningar för integration. Idrotten är en pusselbit för sammanhållningen i samhället. Jag vill också nämna att statens stöd till idrotten har mer än tredubblats , och särskilda satsningar som Idrottslyftet har tillkommit. uppgår det statliga stödet till . Det statliga lokala aktivitetsstödet, LOK-stödet, är också viktigt. Det stöder verksamhet för barn och ungdomar mellan och är ett stimulansbidrag som är baserat just på aktivitet. Jag tycker att det är ett bra stöd till idrotten. Vi har också den särskilda satsningen på Idrottslyftet som har haft som främsta syfte att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar samt utveckla verksamheten så att de väljer att idrotta högre upp i åldrarna. Verksamheten har också utgått från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. För att ge alla barn och ungdomar chansen att prova på idrott har att föreslå att en verksamhetsinriktning som innehåller fokusområdet att säkerställa förutsättningarna för barn- och ungdomsidrott ska antas på , RF-stämman, som hålls nu i . I det här arbetet ingår ett internt förändringsarbete där respektive idrott måste se över sina system och strukturer för att hålla nere kostnaderna för deltagande. Det är viktigt att låta barn få prova på olika idrotter, och alla barn ska ges möjlighet att delta i fysiska aktiviteter. Därför är det positivt att RF, för att säkerställa förutsättningarna för barn- och ungdomsidrotten, har som mål att se till att idrottsföreningar ser över sina system och strukturer för att hålla kostnaderna för deltagande nere. Det är också viktigt att poängtera att kan föreningar få statligt stöd via Idrottslyftet för att bedriva verksamhet som syftar dels till socialt ansvar, dels till att rekrytera barn och behålla dem i föreningarna. En enskild person har rätt att få ut ett utdrag ur belastningsregister som rör den enskilde själv. Den enskilde kan begära att få ut ett begränsat utdrag ur belastningsregister som ska användas vid ett anställningsförfarande för vissa typer av tjänster som till exempel tjänster vid förskolor eller skolor eller i skolbarnsomsorg. Det anges då högst upp på utdraget ur belastningsregistret vad tjänsten avser. I departementspromemorian Genomförande av EU:s direktiv om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi föreslås att den som rekryterar personer till sådan yrkesverksamhet eller organiserad frivilligverksamhet som innebär direkt och regelbunden kontakt med barn ska ha rätt att begära att den som erbjuds anställningen eller uppdraget visar ett utdrag ur belastningsregistret av vilket det framgår om personen i fråga har dömts för sexualbrott eller vissa andra allvarliga brott. Detta är viktigt. Frågan bereds nu inom , och enligt departementet är en lagrådsremiss på gång. Vi som är aktiva som ledare har en stor och viktig uppgift att se till att barnen inte riskerar att utsättas för någon form av övergrepp under sitt idrottande. Det är extremt viktigt. Jag vill avsluta med att fästa uppmärksamheten på att en av sommarens stora idrottsliga folkfester, damernas , kommer att avgöras i . , , , , , och blir värdorter. Finalen ska gå på den nya nationalarenan med plats för 50 000 åskådare. Det är förstås av stor betydelse för flick- och damfotbollen i att vi får arrangera . , över 86 000, av våra många fotbollsspelare är tjejer. De får såklart ett lyft av det här, och ännu fler kommer att få inspiration att börja spela fotboll, precis som ännu fler har fått inspiration att börja spela ishockey efter den härliga segern i här . 102 (M): Jag hade inte tänkt gå upp i talarstolen, men jag kunde inte låta bli att anmäla mig när var uppe tidigare. Han ställde några frågor och undrade om vi tycker att det här med kultur och idrott är en viktig samhällsfunktion, eller något sådant jag kommer inte riktigt ihåg hur han uttryckte det. Jag kan bara tala om att det är klart att vi gör det. Det är därför vi har tillfört mer pengar år , trots att det har rått en ekonomisk kris i framför allt eurozonen. Också på idrottsområdet som behandlas har vi höjt statens stöd ganska mycket. Sedan finns det en oroande trend, och den är att en del idrotter blir allt dyrare. För att bereda fler möjligheter har vi infört någonting som heter jobbskatteavdrag, vilket gör att det finns mer disponibel inkomst i hushållen så att fler kan ta del av det här. Med stort självförtroende säger : Vi kommer att se till att fler kommer i arbete. Kan du förklara för mig, som kan så där lagom mycket matematik, logiken i att det blir fler arbeten av att höja skatterna med 30 miljarder och av att höja arbetsgivaravgifterna? Den ekvationen vore det enormt intressant att få förklarad. 103 (S) replik: Det jag skulle vilja höra från är: Ingår kultur och fritid i välfärdens kärna? Om jag får höra att det är så har ändrat sin uppfattning, för det har man inte vågat säga tidigare. Vi har sett en utveckling där Alliansens partier har sänkt skatter för långt över 100 miljarder. Vi har en massarbetslöshet som ni 2006 sade att vi socialdemokrater hade skapat. är den nästan dubbelt så hög. Jag kommer från , där den näringspolitiska frånvaron var fullständig i samband med det. har vi 16 procents arbetslöshet beroende på att man har en näringspolitik som inte skapar förutsättningar för växande företag. Sedan anklagar du oss socialdemokrater för att höja skatten med 30 miljarder och menar att det inte skulle skapa fler jobb. Det finns en omfördelningspolitik. Ni har sänkt skatterna till den grupp som har mest och bäst ekonomiska förutsättningar i samhället . av skattesänkningarna har gått till den gruppen. Övriga har gått till den stora massan i . Det har nästan inte lett till ett enda nytt jobb. Ni pratar om 200 000 nya jobb, men de skapades faktiskt och var följden av en socialdemokratisk politik. Inte ens där lyckas ni alltså komma fram till ett resultat utifrån er ekonomiska politik. Som sagt, jag tror att en socialdemokratisk och en rödgrön politik har större förutsättningar att skapa fler jobb och därmed ökade ekonomiska förutsättningar och möjlighet för fler ungdomar att idrotta. 104 (M) replik: Man kanske inte ska säga här i kammaren att det är dubbelt så hög arbetslöshet nu som 2006. Den ligger ungefär på samma nivå. Den är något högre, men då har hela eurozonen, som jag sade, befunnit sig i en ekonomisk kris. Jag har fortfarande inte fått svar på hur man kan beskatta företagen med 30 miljarder och höja arbetsgivaravgifterna och få fler jobb av det. Den frågan har jag verkligen inte fått svar på. 105 (S) replik: Med skattesänkningar för 130 miljarder har det inte skapats några fler jobb. Man kan hitta andra lösningar på hur de skattemedel som finns kan användas och ge förutsättningar för en annan typ av politisk inriktning. Det är en självklarhet att det kommer att skapas fler jobb om man använder skattemedel mer effektivt. Den ekonomiska politiken har inte lett till att fler ungdomar har möjlighet att idrotta, då fler familjer har ekonomiska problem på grund av att man har försämrat de svenska trygghetssystemen. De nordiska trygghetssystemen var unika i världen. Dem har ni raserat under er korta period vid regeringsmakten. Det är självklart att det får konsekvenser även inom idrottsrörelsen och inom föreningslivet. Det kostar att syssla med idrott, som jag sade förut. Det kostar lite med ridsport, ishockey och sådana saker. Man måste ha ekonomiska förutsättningar om man vill syssla med den typen av idrott. Om möjligheterna till detta tas bort för en del av befolkningen skapar man ett vi-och-de-samhälle. Det samhället ser vi utvecklas i ytterområden och i fler områden i . Det beror på någonting, . Det är ingenting som växer av sig självt, utan det beror på en politisk inriktning som skapar ett utanförskap i samhället. Att minska utanförskapet var ett mål som regeringen och de borgerliga partierna kom till makten med. Har utanförskapet minskat under er regeringsperiod? Jag är helt övertygad om att det inte har gjort det, utan det har ökat. Man måste säga att det är ett misslyckande. Inriktningen på idrottsrörelsens förutsättningar kommer också långsiktigt, om man inte ändrar politiken, att bli ett misslyckande där vi inte kommer att se fler förebilder för våra barn och ungdomar. 106 (M) replik: är det faktiskt så att det har blivit fler jobb. Befolkningen har ju ökat, så procentuellt ser det inte så mycket bättre ut, men faktum är att fler är i arbete , och detta mitt i brinnande finanskris. När det gäller artikeln om idrottspengen tycker jag personligen att det är ett jättespännande förslag, även om jag inte heller har satt mig in i det. Tack och lov att vi har kommunalt självbestämmande så att vi kan pröva olika modeller. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 12 § Kulturskaparnas villkor och kultur i den offentliga miljön Föredrogs kulturutskottets betänkande 2012/13:KrU11 Kulturskaparnas villkor och kultur i den offentliga miljön. 107 (S): De som följt debatten om kulturen förstår att vi ser mycket olika på kulturfrågorna och på samhällsbilden. Det är spännande. Kulturen har del i att vi mår bra. Att må bra är viktigt. Att ha framtidstro och känna hopp är oerhört viktigt. Men det är inte alltid vi har den känslan. Det finns många som inte känner så . Det händer att även vi som trots allt har det ganska bra känner oss nedstämda och tycker att det är lite grått, lite trist och tråkigt. Vi behöver göra något för att må bättre. Vad kan vi då göra? Mat och dryck ingår som en del i kulturen, som en del i vårt dagliga liv. Känslan av välbehag förstärks när det är extra gott och extra vackert på tallriken. Detta välbehag kan också fås genom andra saker, till exempel genom upplevelser och kultur. Kultur underskattas, men den kan vara som en drog som gör att vi mår bättre. Att få njuta live av ett musikstycke eller leva sig in i en teaterpjäs och glömma vardagen kan ge nya perspektiv på livet. Lyssna på musik, se en spännande film, läsa bra böcker, få möjlighet att gå runt på ett museum eller en utställning och drömma sig bort utan att bli ruinerad kan också ge nya perspektiv. Det är det som betänkandet Kulturskaparnas villkor och kultur i den offentliga miljön handlar om. Det är sorgligt att se att förutsättningarna för att vara scenkonstnär inte är de bästa. för inte så länge sedan satt jag och talade med en framgångsrik upphovsman, och han gav sin bild av varför varit så framgångsrikt på musiker musik, musikskapare, upphovsmän för har verkligen varit framgångsrikt. Hans teori bestod av två delar som var viktiga, och jag tror att ni kan lista ut vad de var. Det första var naturligtvis den kommunala för alla barn, den som gett möjlighet för alla att ta del och lära sig mer. Den har gett alla barn samma chans och möjlighet att ägna sig åt musik utan att bli ruinerad. Att veta att man har möjlighet att delta i den kommunala har skapat oerhört många musiker, upphovsmän, författare och annat, vilket är helt fantastiskt för ett så litet land som . Det andra han ansåg var viktigt för att scenkonstnärer och upphovsmän vågat ta steget var tryggheten i . Tryggheten har gett möjlighet att våga ta språnget, våga ta steget, att veta att det finns en trygghetsförsäkring som fångar upp honom eller henne om det går åt skogen. Dessa båda delar håller på att raseras, för nu har samhället ändrats radikalt med borgerlig regering. Tryggheten försvinner, a-kassan urholkas, arbetslösheten ökar, utanförskapet växer, inkomstskillnaderna har aldrig varit så stora. Teatrarna har inte råd att ha kvar sina skådespelare. Självklart känner kulturskaparna av den förändringen av samhället. Det är en mycket tuff situation för många kulturskapare. Många framstående och duktiga kulturskapare lämnar kulturen för att kunna försörja sig. De måste ju försörja sig, och då lämnar de kulturen och börjar jobba med annat. kommer att backa. Från att ha varit i topp när det gäller kreativa människor kommer vi att tappa många. Här kan vi tydligt se hur politik gör skillnad. Regeringen satsar på skattesänkningar, vilket vi också hörde i den tidigare debatten 100 miljarder i skattesänkningar i stället för att satsa på människor så att de kan känna trygghet, ta del och våga vara kreativa. Regeringen har varit bra på att tala om att alla ska jobba men har inte bidragit till att skapa förutsättningar för några nya jobb. Allra sämst har det varit inom kultursektorn. För oss socialdemokrater är tryggheten viktig. Det är viktigt med trygghet. Det är viktigt med solidaritet. Det är viktigt med jämlikhet. En förutsättning för ett rikt och levande kulturliv är att kulturskaparna har goda grundförutsättningar, möjligheter och villkor. Villkoren har försämrats under en följd av år, framför allt genom att fler som var anställda inom scenkonsten har pressats ut i en osäker frilanstillvaro. Det vet vi. Sådana fakta finns. Försämringarna har ökat under den borgerliga regeringen. A-kassans försämrade villkor har slagit hårt mot artister som tidigare kunnat lyfta a-kassa mellan olika engagemang, som en försäkring, och på så sätt kunnat vara kvar i kultursektorn. Utan kulturskaparna har vi ingen kultur. Utan konstnärer har vi ingen konst. Därför är det viktigt för oss alla att kulturskaparna kan leva på och utveckla sitt yrke. Jag måste i detta sammanhang nämna att vi söker en lösning på scenkonstpensionerna och att den måste komma till stånd. har vid ett flertal tillfällen gett tillkännagivanden till regeringen. Utskottet har tryckt på vi är ett enigt utskott men vi har fortfarande inte fått något besked om detta från regeringen. Det är en viktig fråga som vi måste lösa. Vi konstaterar att de kulturellt yrkesverksamma utgör navet i skapandet av kultur. Trots det har de dåliga arbetsvillkor och svårt att passa in i de traditionella trygghetssystemen som gjorts om. En socialdemokratisk politik vill göra det enklare för kulturskaparna att leva på sitt arbete. Vi föreslog i vårt budgetalternativ en höjning av bidragen till fria grupper och konstnärer men även till arrangörer som skapar arbetstillfällen för kulturskapare. Vi vill därför uppdra åt regeringen att utarbeta en strategi som har till syfte att långsiktigt stärka kulturskaparnas villkor. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 1 i betänkandet. Vi har många reservationer i betänkandet, och jag går därför vidare till reservation nr 4 Utvärdering av enprocentsregeln. Den berör nämligen det som jag talat om. Det är viktigt att vi har konst i våra offentliga miljöer, att vi smyckar både inomhus och utomhus. Det ger skönhetsupplevelser och skapar välbefinnande. Det är viktigt inte bara för oss som ska njuta av konsten, utan minst lika viktigt är att det skapar arbetstillfällen för konstnärer som får marknadsmässigt betalt och möjlighet att få sina verk utställda och kända. Där är enprocentsregeln mycket viktig. Den rekommenderar att av kostnaderna för offentliga byggnationer ska gå till offentlig konst. För konstnärerna innebär regeln arbete och rimliga ersättningar. bidrar den till en tilltalande och spännande offentlig miljö. Om denna regel följs innebär det en stärkt marknad för konsten och konsthantverket. Det saknas kunskap om hur enprocentsregeln efterlevs. Vi anser därför att det vore viktigt att det gjordes en utvärdering av hur enprocentsregeln fungerar i praktiken. Det behöver göras en grundlig analys av hur regeln efterlevs av kommuner och landsting men även av staten och av privata aktörer i form av byggbolag. Vi vill att regeringen ger samt i samverkan med andra lämpliga aktörer i uppdrag att genomföra en sådan utvärdering och parallellt förstärka informationen om enprocentsregeln, allt för att våra konstnärer ska få möjlighet till arbete och en bättre situation. Jag yrkar därför bifall även till reservation nr 4. Naturligtvis stöder vi alla våra reservationer, men jag yrkar bifall endast till nr 1 och 4. 108 (MP): Jag kan börja med att nämna det som också tog upp men som egentligen inte är med i dagens betänkande, det som handlar om scenkonstpensionerna. Jag kan instämma i det som framförde här. Vi väntar med spänning på den lösningen. Jag skulle vilja börja med det som handlar om några reservationer i betänkandet. En reservation som vi har ställt oss bakom heter Skyldighet att följa . Det är medverkans- och utställningsavtalet som är förkortat till . har inlett en översyn av avtalet, och man förväntar sig att det ska komma en redovisning . Jag känner inte till om den har kommit, men det borde jag ha gjort, tycker jag, eftersom jag sitter i kulturutskottet. Vi tycker också, som vi skriver i den här reservationen, att man borde arbeta fram riktlinjer för hur alla institutioner som får statligt bidrag ska följa . Det är det den reservationen handlar om. En annan reservation handlar om det som kallas för enprocentsregeln. Den offentliga konsten som alla har tillgång till är en del av det demokratiska samhället. Där finns riktlinjer och rekommendationen att av den totala byggkostnaden ska gå till konstnärlig utsmyckning. Det är en bra regel som verkligen ska efterlevas. Men vi saknar kunskap om i vilken utsträckning det sker. Den reservationen handlar om att vi tycker att vi behöver ha den kunskapen. Själv kan jag väl säga att när jag har träffat kulturskapare och konstnärer har de till mig sagt att de känner sig snuvade på det här uppdraget därför att det är väldigt många arkitekter som talar om att man har en arkitektonisk utsmyckning. Arkitekturen sägs vara det som man kan hänvisa till följer enprocentsregeln. Men jag tycker inte att det är riktigt samma sak. Arkitektur är spännande och design också, men konstnärlig utsmyckning är faktiskt konstnärlig utsmyckning. En reservation handlar om biblioteksersättningen. Även jag har deltagit i en debatt med kulturministern om den. Många frågetecken har funnits runt den och oklarheter om varför man har gett uppdrag till exempel till att över huvud taget se över förhandlingsrätterna. Det handlade den interpellationsdebatten om. I den interpellationsdebatten fick jag, och även som deltog i den, svaret att man värnade biblioteksersättningen. Det tycker jag låter bra, men fortfarande handlar det väldigt mycket om att jag inte riktigt känner att förhandlingsrätten är säkrad från Alliansens sida. Däremot var även uppe i den debatten och klargjorde ståndpunkt, vilket var betryggande. Den reservationen handlar alltså om att förtydliga rätten att förhandla om biblioteksersättningen. En reservation handlar om slöjdfrågor. Jag skrev en motion om slöjdens betydelse och möjligheter för oss alla. Där tar jag upp frågan om en strategi för hemslöjd, en strategi som man behöver utforma tillsammans med slöjdare för att ge slöjden en mer betydelsefull plats i samhället.