prot · H009117 · 2013-06-05 00:00:00 — Det är sju områden som egentligen är ganska välbekanta. Men det är intressant att rapporten lyfter fram att förslaget bygger på en bedömning där forskarna är ganska entydiga. Om vi använder dessa medel har vi förutsättningar att få en bättre hälsa och en ökad välfärd i . Det är en del av den nordiska nyttan. vill jag säga att redogörelsen från den svenska delegationen och betänkandet från utrikesutskottet visar att vi har haft ett aktivt samarbetsår 2012. Det nordiska samarbetet och våra samverkansformer har varit användbara och kommer ytterligare att kunna fördjupas och utvecklas till gagn för invånare och företag i . Med detta vill jag yrka bifall till förslaget i utskottsbetänkandet UU3. 46 Statsrådet (M): Det nordiska samarbetet är av stor vikt för . har det nordiska arbetet för del framför allt präglats av förberedelserna inför årets ordförandeskap i . Under planeringsprocessen har det förtydligats att det nordiska regeringssamarbetet fortfarande, efter grundandet, väcker både intresse och engagemang. Det svenska ordförandeskapsprogrammet utgår från att ska bidra till att det nordiska samarbetet fortsätter att utvecklas. Det har att göra med att vi tror att utveckling är nödvändigt för att samarbetet ska kunna möta samtidens utmaningar. Under föregående år resulterade vårt samarbete inom i två viktiga förändringar inför detta år, 2013: Dels fattades det beslut om att införa en prioriteringsbudget med syftet att skapa större dynamik och ge utrymme för strategiska och innovativa satsningar, dels bestämdes det att det skulle hållas ett antal tematiska visionsdiskussioner i samband med våra samarbetsministermöten för att på så sätt utveckla de politiska visionerna för det nordiska samarbetet. För del, som ordförandeland 2013, har prioriteringsbudgeten inneburit att vi har kunnat initiera fyra angelägna projekt som rör ungdomsarbetslöshet, gruvnäringens konkurrenskraft, arbetsförlagt lärande och klimatföroreningar. De här projekten ingår i ordförandeskapsprogram, Den nordiska modellen i en ny tid, som presenterades av statsminister i samband med höstsession i . I programmet framgår det att som ordförande i tar avstamp i den nordiska samhällsmodellen. Det är en modell som framgångsrikt bidragit till att utveckla våra länders tillväxt, välfärd och sammanhållning. Vi tror att vi med den i ryggen nu står redo att vidareutveckla det nordiska samarbetet och tillsammans möta de utmaningar som finns. Dessa gemensamma utmaningar handlar om att bryta utanförskapet, framför allt bland grupper med svag anknytning till arbetsmarknaden, och om att stärka konkurrenskraften i en alltmer globaliserad värld. Det handlar också om att skapa en långsiktigt hållbar utveckling och om att hantera våra demografiska utmaningar när allt färre ska försörja allt fler. har gränshinderarbetet fortsatt varit högprioriterat inom det nordiska samarbetet. deltog jag tillsammans med min finske ministerkollega, , vid invigningen av gränstjänst i Haparanda-Tornio. Det här innebär att vi nu slutligen har regionala informationskontor vid samtliga landsgränser. arrangerades en gränshinderdebatt här i . Liknande debatter hölls i samtliga nordiska parlament under samma månad. Gränshinderarbetet 2012 resulterade i att ett antal konkreta gränshinder fick en lösning. fortgår även arbetet med att finna former för att förebygga att nya gränshinder uppstår. Bland de lösta hindren finns en ändring i den svenska trafikförordningen som möjliggjort att tunga lastbilar nu kan passera på väg till de andra nordiska länderna. Den nordiska konventionen om social trygghet undertecknades i Bergen, vilket bland annat innebär den viktiga förändringen att människor inte längre kommer att behöva resa från sitt bosättningsland till sysselsättningslandet för att få sin arbetsrelaterade rehabilitering. Under föregående år har vi också på svenskt initiativ tagit ytterligare steg för att harmonisera byggregelverken i och för att vi vid genomförande av nya EU-direktiv ska bli bättre på att samarbeta i de nordiska länderna. Därutöver träder de nya EU-reglerna i kraft som möjliggör för arbetspendlare att ha upp till 25 procents bisyssla i bosättningslandet. ska bedriva en effektiv och ändamålsinriktad verksamhet, och har en översyn inletts av formerna för både gränshinderarbetet och samarbetet med närområdet. Att riva gränshinder och sänka trösklarna för människor som vill bo, arbeta, studera och leva gränslöst i är enligt min mening en av de viktigaste uppgifterna för . Den genomlysning som ser över om organisationen är optimal för att identifiera och lösa gränshinder kommer att lägga grunden till en ny struktur för det framtida nordiska gränshinderarbetet. Det är min övertygelse att detta kommer att innebära en mer handlingskraftig och resultatinriktad verksamhet. De nordiska ländernas välfärd kommer i hög grad att påverkas av den hänsyn vi tar till miljö och klimat, naturresursanvändning, samhällssäkerhet och hälsa. En hållbar utveckling ställer krav på samverkan mellan samhällssektorer och kunskapsområden även över nationsgränser. De utmaningar vi står inför kan vara drivkrafter för framåtsträvande lösningar som kan stärka internationella konkurrenskraft. antogs den reviderade nordiska strategin för hållbar utveckling som ger långsiktiga riktlinjer för verksamheten och som syftar till att främja tvärsektoriellt samarbete mellan fackministerråden. Framöver ligger nu arbetet med att omsätta dessa strategiska målsättningar till konkreta åtgärder med mätbara mål. Även inom samarbetet med vårt närområde fokuserar vi på att bidra till en positiv utveckling på miljöområdet. Genom det nordiska miljöfinansieringsbolaget har flera satsningar gjorts vad gäller exempelvis biobränsle, avloppsrening och miljövänlig produktion i våra östliga grannländer. Det nordiska samarbetet bygger i hög grad på en kulturell värdegemenskap där kultur och utbildningssamarbete utgör hörnstenar. Det nordiska kultursamarbetet skapar en plattform för att öka kännedomen om och intresset för de nordiska länderna. enades de nordiska kulturministrarna om en särskild satsning på nordisk barn- och ungdomslitteratur som bland annat innefattar nyinstiftade litteraturpris, författarskola för unga och översättningsstöd. På utbildningssidan beslutade de fem nordiska ministrarna för forskning och utbildning att förlänga avtalet om tillträde till högre utbildning. Avtalet innebär att nordiska studenter kan utbilda sig i ett annat nordiskt land på likvärdiga villkor. Det nordiska samarbetet grundar sig på goda och välutvecklade bilaterala relationer. har utbytet mellan de nordiska länderna precis som vanligt varit omfattande. Det gäller även dialogen och samverkan med och då inte minst med den svenska delegationen. Jag vill passa på att understryka att jag vet att det är mycket uppskattat inte bara av mig utan av alla oss som jobbar med det nordiska samarbetet inom . Det här var en samlad redogörelse för det nordiska samarbetet . Just nu är vi mitt uppe i det svenska ordförandeskapet i . tycker jag att det har varit en intensiv och rolig uppgift att leda det nordiska samarbetet. har tagit på sig ledartröjan med höga ambitioner, och det är min målsättning att jag när vi ses här igen ska kunna återrapportera viktiga förändringar som har lagt grunden till ett än mer vitalt nordiskt samarbete. 47 (S) replik: Ministern lade fram sitt ordförandeprogram där en av frågorna är att prioritera att bekämpa utanförskapet, inte minst när det gäller de arbetslösa ungdomarna. Jag kommer att hålla mig till den frågan, eftersom jag tycker att det är den avgjort viktigaste frågan som vi har att hantera i . Jag är bekymrad över hur läget ser ut i . Framför allt för del har vi sett hur ungdomsarbetslösheten har ökat dramatiskt. Den har legat på , vilket är helt oacceptabelt. En rapport som nämndes här tidigare, Unge på kanten, presenterades av somras, där man rapporterar att 300 000 ungdomar riskerar att hamna i permanent utanförskap. Där ligger sämst till. Vi är sämst i klassen. De andra länderna är betydligt aktivare med snabbare insatser just när det gäller att få unga ut i arbete. Jag tycker att det känns lite bekymmersamt. Arbetsförmedlingen här i kom med siffran 77 000 unga i verkligt utanförskap i , varav 20 000 inte ens går till Arbetsförmedlingen. De finns inte heller hos kommunerna. De finns ingenstans. Det här är en tickande bomb, så jag är naturligtvis glad att ministern har lyft upp frågan om ungdomsarbetslöshet i sitt program. Men är jag djupt bekymrad, eftersom det här enligt mitt sätt att se det inte är nordisk nytta. 48 Statsrådet (M) replik: tar upp en oerhört viktig fråga, och jag delar uppfattningen att det här är ett stort problem som vi brottas med. Det gör hela , och det var också därför som det blev så tydligt att detta skulle vara en av våra huvudfrågor att titta på: Hur bekämpar vi arbetslöshet, inte minst bland ungdomar och också hos de grupper som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden? Däremot måste jag säga att jag ifrågasätter när tidigare i debatten säger hur vi ska fixa jobben, det vill säga hur Socialdemokraterna fixar jobben. Enligt vårt synsätt handlar det om att se till att det finns förutsättningar för fler arbeten, och det anser jag i hög grad handlar om fler företag som också kan anställa fler människor. Jag ser inte en utbyggnad av den offentliga sektorn som första prioritet, vilket jag tolkar det som när man säger fixa jobben. Jag måste också få fråga hur man fixar jobben genom att föreslå att ta bort en halverad arbetsgivaravgift för ungdomar, att ta bort den billigare momsen på restaurang och att inte vilja vara med på att sänka skatten för företagare, som gör att det faktiskt blir möjligt att anställa fler. Det finns fler sådana förslag som har kommit från vänstersidan, och det är för mig en gåta hur man på den sidan fixar jobben. Det som är viktigt är däremot att vi också ser över hur vi kan hjälpa fler ungdomar med till exempel lärlingsjobb. Vi vet att vår finansminister ganska uttalade sig just om att titta på andra länders lärlingssystem och se hur vi ytterligare kan prioritera arbetsplatsförlagt lärande. 49 (S) replik: Det är faktiskt så att toppar statistiken när det gäller ungdomsarbetslösheten. Där har våra nordiska grannar verkligen gjort insatser sedan ett tag tillbaka där man försöker få ned ungdomsarbetslösheten, där man satsar på ungdomsgaranti, där man säger ungefär som vi har lagt fast i vår budget, det vill säga att en ung ska kunna ha en lärlingsplats, en utbildning eller ett jobb att gå till. Man ska kunna koppla ihop det. Man ska också hålla fokus på att så mycket som möjligt se till att ungdomar inte lämnar skolan för . Det är oerhört viktigt. Det här har de andra nordiska länderna gjort på liknande sätt, men här i har vi ännu inte den lösningen i land. Jag tycker faktiskt att det hade varit betydligt vettigare om man hade lagt resurserna på ungdomssatsningar, på utbildning, i stället för att lägga 16 miljarder på bolagsskattesänkningar. De insatserna har ju knappast gett ett jobb ytterligare. Det är den här kritiken som undan för undan har kommit i de nordiska sammanhangen, att den väljer att satsa på helt andra håll, bolagsskattesänkningar exempelvis, som visar sig inte ge några fler jobb till unga. Det tycker jag är allvarligt. Vi har däremot föreslagit ett ganska brett, starkt program då det gäller att satsa på unga i arbete, som vi gjorde . Det ligger fast, och det kommer vi att fortsätta utveckla. Vi måste få till stånd en bättre tingens ordning i , och måste upp på de här områdena. 50 Statsrådet (M) replik: Jag är absolut den första att vara ödmjuk och säga att ungdomsarbetslöshet är ett enormt problem, och den är hög i . Den är hög i alla de nordiska länderna. Så långt är vi överens. Men jag kan inte hålla med om att det inte skulle vara effektivt med en bolagsskattesatsning. Jag är helt övertygad om att vi behöver både och. Vi behöver satsa resurser både på utbildning och på forskning. Vi behöver göra det på företagssidan. Vi behöver titta på bättre arbetsplatsförlagt lärande, på lärlingssystem. Ett av våra viktiga prioriteringsprojekt inom är Nordmin, där vi faktiskt sätter till stora resurser vid för att alla de nordiska länderna också ska vara med och titta på utbildning och forskning för geologer inom just gruvindustrin. Man skriker efter arbetskraft uppe i så som gruvindustrin ser ut . Jag håller inte med om att vi inte satsar på detta område. Tvärtom, vi vänder på alla stenar vi kan hitta för att se möjligheter till nya lösningar för att också se till att arbetslösheten minskar. Det är viktigt. 51 (M): Jag skulle kunna använda min talartid till att ta upp gränshinder, informera om behovet av en nordisk äldrepeng och av att öka trafiksäkerheten i , tala om behovet av att nordiska gemensamma kraftansträngningar ska göras för att hindra dvärgbandmaskens utbredning eller behovet av ett smalare, vassare nordiskt råd. Men, fru talman, jag tänker använda min talartid till att fokusera på ett område, nämligen . Det var ett avtal mellan de nordiska ländernas regeringar som skulle stärka och fördjupa vårt samarbete, ett avtal som skulle leda oss i våra politiska och ekonomiska beslut då, men också nu och , ett avtal som de nordiska länderna genom att skriva under förpliktade sig att följa. Avtalet undertecknades i samband med tionde session 1962. Det avtalet lockar inte många läsare . Tar man sig ändå tid att läsa avtalet och fundera kring vad vi verkligen har åstadkommit blir man lite bekymrad. Resultat uppnås visserligen, men arbetet tar tid och energi. Det kan många vittna om. Avtalet har förändrats sju gånger fram till . Det handlar om att vi fick EU-medlemskap som skulle skrivas in. De självstyrande områdenas ställning stärktes och miljöpolitiken skulle också tillföras. Den längsta perioden utan någon direkt förändring i avtalet sträcker sig till . har gått utan någon förändring i . Men tiden har inte stått stilla. Det borde vara dags att utvärdera avtalet, kanske till och med tillföra och omformulera vissa delar för att säkerställa som en vinnarregion i en globaliserad värld och med ett tydligt medborgarfokus. Det finns ändå delar i avtalet som är intressanta. Jag har tagit mig friheten att teckna ned några av punkterna, som jag ska be att få läsa upp. Sedan får var och en reflektera över hur situationen ser ut nu jämfört med när avtalet skrevs . Vi ska eftersträva samordning av lagstiftning. Vi ska samordna utbildning för behörighet till viss yrkesutövning. Vi ska samordna forskningsanslag och resurser på ett bra sätt. Vi ska samordna arbetsförmedling och yrkesvägledning. Vi ska undanröja hinder för handel det påminner mig om ostar och blommor. Vi ska bygga vägar och järnvägar i samråd. Vi ska samordna statistik. Det var några av alla de punkter som man skrev in i avtalet . trycker på med rekommendationer till de nordiska ländernas regeringar som oftast tas emot med intresse och ibland till och med välvilja, men är till intet förpliktande. De senaste rekommendationerna från till handlar om infrastruktur, erkännande av yrkesutbildningar, gränshinder, innovationspolitik och forskningssamarbete. Känns punkterna igen från avtalet 1962? Jag vet vilket stort arbete som pågår för att hjälpa, stödja och underlätta för alla som vill leva, bo och studera i annat nordiskt land. Informationskontoren finns, Hallå och myndigheter bland annat. Jag vet också att man på politisk nivå försöker lösa upp de hinder som finns och motverka att nya hinder uppstår. Vi kommer aldrig att komma till vägs ände, men att se över och lägga fast en nordisk gemensam och än tydligare politisk viljeinriktning kan vara en väg att gå. har inte råd att inte samarbeta mer. 52 (S) replik: Det är intressant att blicka tillbaka historiskt på avtal. Det är också intressant att notera att världen runt omkring har förändrats, men fortfarande går det nordiska samarbetet framåt. Jag tycker att det finns en styrka just i att vi har haft den här breda grunden och i botten som faktiskt har gjort att vi har så hög välfärdsnivå i jämfört med många andra av världens regioner. Det tror jag är bra. Men det är klart att allting behöver utvärderas, och vi behöver se närmare på vad vi behöver göra. Jag hade tänkt ställa en annan fråga eftersom Husmark också är vår talesperson i gränshinderfrågor i presidium. Jag känner till att Husmark värnar väldigt mycket om gränshinderfrågorna. En fråga som jag ofta har fått gäller finansieringen av gränshinderkontoren. Frågan ställer till bekymmer bland dem som jobbar på kontoren. De beskriver att de inte kan ha någon framförhållning. De jobbar i projektform, och finansieringen är kopplad till projekttid. vet jag att en översyn pågår. Husmark sitter med i budgetgruppen som för del ska hantera frågan. Vilken inställning har Husmark till att långsiktigt hitta en finansiering för gränshinderkontoren så att de som arbetar där kan känna sig starka i arbetet? 53 (M) replik: Jag vet inte vilken insyn som har i budgetarbetet nu och inte minst tidigare. Informationskontoren har fått förstärkning. Jag diskuterade frågan senast när jag i träffade representanter för Grensetjänsten. Kontoren är viktiga. Det har framkommit med all tydlighet när samarbetsminister nu har invigt kontoret i Haparanda-Tornio. Finansieringen ligger på . Vi i , som jag representerar i budgeten, tycker också att informationskontoren är av yttersta vikt. Det är många som söker hjälp och information på kontoren. Statistik visar att de är viktiga. Vi ska inte heller glömma webbportalerna, till exempel en skatteportal, där det går att söka information. När man tar jobb i ett annat land har man också en viss skyldighet att ta reda på vad som gäller i fråga om stöd och ersättningssystem. Informationskontoren ska finnas för att reda ut problem som man inte själv kan hitta lösningar för. Jag kan bara instämma i att informationskontor är viktiga. Finansieringsfrågan är, som säger, en budgetfråga. 54 (S) replik: Vad jag har förstått pågår ett arbete med att ta fram en handlingsplan för det fortsatta gränshinderarbetet med start . I den handlingsplanen förmodar jag att det läggs in bra saker som gör att vi verkligen kan bli mer aktiva i att lösa gränshinderproblem för människor i vardagen. Jag får ofta frågan om hur det går att få till stånd en långsiktig finansiering. Här och och bakåt har gränshinderkontoren fått finansiering endast för ett visst antal år, treårsprojekt, och sedan har de inte vetat om de kan fortsätta eller inte. Det gör att kontoren inte kan jobba fullt ut långsiktigt med planer för hur det fruktsamma samarbetet över gränserna ska drivas på. Kan ställa upp bakom ett förslag om att driva frågan att gränshinderkontoren ska ha en långsiktig finansiering så att de kan jobba på ett helt annat sätt med de projekt de driver inom kontorsverksamheten? 55 (M) replik: Både och jag är överens om att informationskontoren är av yttersta vikt. Sedan är det lite märkligt att mitt under en pågående budgetdiskussion kräva ett svar på vad som ska säkerställas för en eller annan post. Vi är överens om att informationskontoren är viktiga. Jag har tagit med dessa frågor i budgetarbetet där kan lämna synpunkter till . Men avkräv mig inte något löfte om någon av punkterna i en budget. Det är lite märkligt. Däremot framhåller jag hur viktiga informationskontoren är för företagare, studenter och för dem som vill leva och bo. Det har jag med mig in i mitt arbete, men avkräv mig inte ett löfte om framtida finansiering i detta läge. 56 (S): Det är jätteroligt att debattera nordiska frågor, nordiskt samarbete och nordisk politik. Alla vi som debatterar har olika ingångar till varför vi är så engagerade i nordisk politik och nordiskt samarbete. Kanske beror engagemanget på att man har fått mejl från norska pensjonister som är upprörda över ett skatteavtal. Det kan bero på att man har mött en byggnadsarbetare som har blivit anvisad ett arbete i men som bor i . Eller så är man kanske bekymrad över att mårdhundarna håller på att invadera ifrån . Det finns många orsaker till att vi är engagerade i det nordiska samarbetet, och jag tycker att det är ganska intressant. Det nordiska samarbetet innehåller också andra samarbeten. Just nu tänker jag prata om samarbeten som sker runt i det som heter BSPC, . Det är ett samarbete mellan de nordiska länderna, de baltiska staterna och en del av regionerna i . Vi samlas till konferens ungefär en gång och debatterar frågor som berör och kommer också fram till ett antal resolutioner. När man hör ordet Östersjösamarbetet tänker man att det handlar om som är vårt gemensamma innanhav. Men samarbetet handlar om mycket mer. Det handlar om energifrågor, social välfärd, människohandel, energieffektivitet och så vidare. innehar värdskapet för konferensen, och under det här året har jag haft förmånen att arbeta i den permanenta kommitté som har till uppdrag att ta fram underlag till konferensen. har vi i den permanenta kommittén tänkt att om det är någonting som är lite inne i politiska samtal så är det innovationer. Bara själva ordet innovation gör att det blir lite spännande. Därför kommer konferensen i mångt och mycket att handla om olika infallsvinklar på temat innovationer. Jag tror att det finns många spännande uppslag från konferensen som man sedan kan arbeta vidare med. Vi har också tillsatt ett antal arbetsgrupper som ska titta på olika frågor. Till just den här konferensen finns det en arbetsgrupp som arbetar med grön tillväxt, inklusive energieffektivitet. Det är faktiskt två svenska parlamentariker som är med i denna arbetsgrupp, och det ska bli spännande att se vilka slutsatser de kommer att presentera. När det gäller energieffektivitet runt måste jag dock i rimlighetens namn säga att vi har en hel del att lära av . De har satt ett modigt mål om att fasa ut kärnkraften. Det kanske är läge för oss i samarbetet runt att titta djupare på hur vi arbetar med energifrågor och vad vi kan göra för att arbeta med energieffektivitet runt . Jag tycker, som sagt, att det ska bli intressant att se vad konferensen kommer fram till. Jag tror att alla vi som sitter här i och i de nordiska parlamenten har en viktig fråga. Det är nämligen en sak att arbeta fram resolutioner och förslag som vi sedan bär vidare till olika konferenser och som mynnar ut i gemensamma resolutioner. Det svåra är att sköta uppföljningen. Vad hände till exempel med resolutionerna på Arktiska rådets konferens, på , på och så vidare? Hur arbetar vi med de gemensamma resolutioner som vi lägger fast? Där finns en stor utmaning. Självklart finns det både utmaningar och svårigheter och ibland även ifrågasättanden när olika parlament ska samarbeta över nationsgränserna. är inget undantag. Det är klart att det har funnits diskussioner om samarbetet i stort och i smått. Vi ska komma ihåg att det nordiska samarbetet har tjänat de nordiska medborgarna väl , och jag är fullständigt övertygad om att detta samarbete kommer att fortsätta. I det nordiska samarbetet har vi öppnat arbetsmarknaden. Det innebär att människor kan arbeta och bo i alla nordiska länder. Man bor kanske i och jobbar i eller tvärtom. Jag kommer från , och där är det nästan ingen skillnad mellan och . Det nordiska samarbetet har alltså inneburit mycket för de nordiska medborgarna och den nordiska välfärdsmodellen. Denna modell sticker ut i nästan alla jämförelser, vilket innebär att det är en modell som håller . hade ett spännande inlägg om hur det nordiska samarbetet skulle kunna leva till. Det vore roligt att få veta hur det ser ut . Jag tror att utmaningen inom alla samarbetsformer är att klara av att hålla sig konkret utan att tappa form och fart i arbetet. Detta tror jag att man funderar över i alla samarbeten. I det nordiska samarbetet är gränshinder det mest konkreta. tänker jag att gränshinder är som spelet på där det hoppar upp gubbar som man ska försöka slå ned. Plötsligt kommer det fler. I betänkandet står det att vi har lyckats ta bort tio gränshinder .