prot · H10950 · 2013-12-18 00:00:00 — I så fall tycker jag att vi bör vara tydliga med att om man ska ha möjlighet att se är det rimligt att äldreboenden utrustas med kabel-tv-kanaler. Det är många äldre som bara har betalat tv-avgift i hela sitt liv och varit vana att kunna se OS-sändningar – eller i alla fall. Om man inte har kabel-tv, abonnemang med MTG eller kan ta del av TV3 kommer man förmodligen inte att kunna göra det längre. Det tycker vi socialdemokrater är synd. 103 Kultur- och idrottsminister (M): Vi kommer nog inte så mycket längre i den här diskussionen. Vad interpellanten jämte är ute efter är ju trots allt att regeringen ska ge SVT mer eller mindre ensamrätt, möjligen tillsammans med TV4, som ju är fritt tillgängligt. talar vi om en evenemangslista. Om en sådan lista ska införas i får vi se. Det finns ett förslag som är ute på remiss, och jag hoppas att det finns respekt för att det arbetet ska gå framåt. Det är ingalunda säkert att en sådan här lista blir godkänd av eller . Hur som helst kommer en mycket stor del, minst, att kunna ta del av OS-sändningarna. Låt oss nu se hur detta fungerar. Om man i idrottsrörelsen, som har det största intresset av att så många som möjligt kan se tävlingarna, är trygg med att det här kommer att fungera finns det inget skäl för mig att överpröva deras åsikt. Om man i idrottsrörelsen hade varit bekymrad utifrån det som interpellanten tar upp – att det är viktigt och inspirerande att kunna se elitidrottare på plats, förhoppningsvis också sådana som tar medaljer – hade det varit annorlunda. Men om man i idrottsrörelsen inte är orolig utan tror att detta kommer att fungera bra är jag också trygg med det. Låt oss nu avvakta tills i är över, se hur det har fungerat och vad remissinstanserna säger. Då har de också möjlighet att anpassa sina remissvar utifrån hur det har fungerat. Vi kan återkomma och ta upp diskussionen därefter. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2013/14:205 om museer som verktyg för integration 104 Kultur- och idrottsminister (M): har frågat mig om jag avser att ta några initiativ för att öka möjligheten för resurssvaga grupper att nyttja museernas unika möjligheter, inte minst med integration. Våra museer är genom sin verksamhet viktiga arenor för att belysa olika historiebeskrivningar och bryta perspektiv mot varandra. Därför har de statligt finansierade museerna ett stående uppdrag att integrera bland annat ett mångfaldsperspektiv i sin verksamhet. Ansvaret för att nå olika målgrupper och kunskapen om hur det bäst görs ligger hos museerna själva. Ansvaret omfattar även att besluta om entréavgifternas nivå för andra än barn och unga. Alla museimyndigheter har gratis inträde till alla utställningar för alla upp till . För att särskilt poängtera vikten av museernas mångfaldsarbete har regeringen i budgetpropositionen aviserat ett uppdrag till Riksutställningar att utifrån en global omvärldsanalys och kartläggning visa på möjligheterna för den svenska museisektorn att ta vara på utvecklingspotentialen i det mångkulturella . Regeringen har vidare i budgetpropositionen aviserat att det finns ett behov av att utveckla och förtydliga museernas uppdrag och målen med den statliga museipolitiken. Arbetet med detta kommer att inledas med en museikonferens . 105 (S): Tack, kulturministern, för svaret! Jag har ställt den här interpellationen med utgångspunkt i att jag och vi socialdemokrater tycker att vi kan nyttja våra gemensamt finansierade tillgångar bättre. museer finansieras till stor del av offentliga medel – statliga, regionala och kommunala medel. museer har ur flera aspekter en viktig roll, inte minst som mötesplats för utbildning och bildning samt som mötesplats och dragplåster för besöksnäringen. Museerna har också en viktig roll som mötesplats i det offentliga rummet. Att kunna ta del av en utställning eller att kunna mötas på en offentlig institution utan att det kostar för mycket pengar är viktigt, speciellt för de resurssvaga grupperna. Reformen med fri entré på de statliga museerna möjliggjorde för många fler grupper att ta del av vårt gemensamma kulturarv. Inte minst lockade reformen grupper som inte tidigare besökt ett museum eller som sällan besöker museer, till exempel barnfamiljer. Väldigt många minns trängseln med barnvagnar på våra statliga museer. Också utlandsfödda nåddes, liksom grupper med låga inkomster, som inte tidigare hade besökt ett museum. Fri entré var på så vis väldigt viktigt för nyblivna föräldrar. Det var en viktig integrationsskapande åtgärd, och den växte. För alla er som har glömt reformen med fri entré kan jag nämna att fri entré på statliga museer pågick , och det var ett tydligt ideologiskt ställningstagande från den borgerliga regeringen när man tog beslutet att ta bort reformen. Besöksutfallet på de 19 statliga museerna innebar att dessa museer tillsammans förlorade närmare två miljoner besök, vilket motsvarar en publiknedgång gentemot 2006. Under de efterkommande åren har besöksantalet svagt stigit uppåt, men man är inte i närheten av de besökssiffror man hade 2005–2006. Vi socialdemokrater är övertygade om att det vore bra om fler kunde ta del av vårt gemensamma kulturarv, de många fina utställningar och den kompetenta verksamhet som våra museer faktiskt producerar. Vi tycker att museerna kan nyttjas bättre i det offentliga rummet. Ett sådant sätt är att faktiskt öppna det offentliga rummet genom att göra det möjligt för fler att oavsett ekonomi göra ett museibesök. 106 (FP): Detta är en viktig interpellation, och kulturministerns svar är bra och välavvägt, vill jag inledningsvis säga. När det gäller entréavgifter till museer är vår uppfattning i , som vi också skrivit in i vårt partiprogram, att vi gärna vill se fri entré. har vi ju fri entré för barn och ungdomar upp till . Därutöver är det frivilligt för museerna, som själva kan bestämma om de vill ha fri entré. I detta sammanhang vill jag dock nämna några saker som är väsentliga för en diskussion om kulturen och integrationen i en vidare mening, som också interpellanten nämner. Vid sidan av entréavgifterna finns det mycket annat som museerna kan göra för att nå nya grupper och, inte minst, för att stärka integrationen och för att på olika sätt tillgängliggöra såväl samlingar som den mötesplats som museerna och andra kulturinstitutioner är. Jag vill bara betona några saker i detta sammanhang som är viktiga medskick till ministern. Det handlar om frågan om tillgängligheten för människor som kanske inte bor nära ett museum. Många av de statliga museerna finns i , i innerstaden, på och så vidare. Digitaliseringen är väsentlig när det gäller detta. Det handlar om att samlingar och annat finns tillgängliga. Stockholmskällan, till exempel, som har, är någonting som är väldigt positivt. Där finns det oerhört mycket bilder, kartor och annat som är digitaliserat och tillgängligt för medborgarna. Det handlar också om kreativitet och nytänkande från museernas sida. Även här finns det goda exempel just från , tycker jag, där vi har alliansstyre och där man jobbar mycket med kulturen. Det som hette Somaliska torget, på , var ett utmärkt initiativ, där man på olika sätt nådde ut till den somaliska gruppen i genom olika bibliotekssatsningar riktade till barn. Det finns andra saker som ökar uppmärksamheten kring våra minoriteter, till exempel utställningen om romerna, , på tidigare. Man har haft ett somaliskt nationaldagsfirande och mycket annat. kom nyheten om möjligheten för papperslösa att få bibliotekskort på biblioteken i , så att de kan låna böcker och så vidare. Jag tror att det är viktigt att diskussionen kring museer, integration, att nå nya grupper och tillgängliggöra kulturen inte bara koncentreras till frågan om entréavgifter. Det finns väldigt mycket annat som vi också kan göra. Hur främjar det integrationen om människor som kanske inte har bott i särskilt länge går och tittar på på ett museum eller tittar på tavlor på ett galleri? Det gör det nödvändigtvis inte. Det som är väsentligt är att det finns en plats där åsikter kan brytas och diskussionen kan formas och där det offentliga samtalet också kan vara en del av museernas verksamhet. Då är det faktiskt någonting som saknas i . Det är ett museum över vår nutida historia. Den som går till ser en massa svepningar, krucifix, ikoner och annat. På och på en del länsmuseer och annat finns det en hel del om vår lokala historia och så vidare, men det saknas ett statligt museum för vår nutida historia, vilket jag tycker är synd. Och för att detta inte ska vara budgetpåverkande vill jag påpeka att det är en vision. 107 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tycker att det är roligt att vi debatterar museer, för vi har från Alliansens sida ett starkt engagemang för museisektorn. Välkommen in i debatten, också, som har ytterligare goda exempel på vad som händer inom museivärlden och på vad museerna faktiskt kan uträtta. Jag ska se om jag kan återkomma till den vision du har. Men jag ska börja med några kommentarer till . Du skriver i din interpellation att museerna kan fungera som dragplåster för besöksnäringen. Det är roligt, tycker jag, att höra att Socialdemokraterna också ser den kopplingen. Det brukar annars vara lite svårt att få er att erkänna detta. Då kan jag berätta att , , fattade regeringen beslut om att ge till för studier som handlar just om museernas roll i besöksnäringen. Det är studier som vi ser mycket fram emot. Sedan säger att besökstalen på museerna har stigit svagt uppåt efter att museireformen förändrades 2006. Jag vet inte hur man räknar när man säger att det är svagt uppåt. var vi faktiskt uppe i nästan lika många besökare, som betalade, som det var vid den så kallade fri entré-reformen. Och det är betydligt fler som går på museer nu än det var 2003 och 2004, till exempel. Jag ska komma in på . Museerna har en stor betydelse för integration, för mångfald, för att levandegöra historien och för barnperspektivet, inte minst. Det här är ett uppdrag som museerna tar på allra största allvar. Det finns inskrivet i regleringsbrev. Det finns inskrivet i instruktionerna. Det kommer upp i de myndighetsdialoger vi ständigt har. Och det är genom att vara aktuella och genom att vara relevanta som museerna lockar så många nya besökare. talade i sitt första anförande om de statliga museerna, de regionala museerna och de kommunala museerna. Han glömde, skulle jag vilja säga, en museigrupp, och det är de ideellt drivna museerna. Arbetslivsmuseerna finns över hela , till skillnad från de statliga museerna, som nästan samtliga ligger i . De ideellt drivna museerna – det är nästan 2 000 – finns från norr till söder, från öster till väster. Vi har givit extra pengar för att de ska kunna fortsätta att utbilda frivilliga, ideella, volontärer som ska kunna hålla i gång museerna. Det handlar om allt från textil, fängelser, ångbåtar, järnvägar till små museer, kanske för hattillverkning och knapptillverkning. Det finns runt 2 000 sådana museer. De var väldigt bekymrade när Socialdemokraterna införde den så kallade fria entrén – jag säger så kallade, för det finns ingenting som är gratis. De hade svårt att motivera att de var tvungna att ta betalt, 30, 40, , när kanske hade gratis entré till sina basutställningar. Det blev en omöjlig konkurrenssituation. Jag förstår dem. De spelar en stor roll för att hålla minnet av det gångna vid liv. Det skapas nya sådana museer. Jag tycker att det är viktigt att de ska ha en rimlig chans. 108 (S): Tack, , för dina visioner! Jag hoppas att lyckas driva den här typen av visioner lite hårdare. Om inte annat kan det vara möjligt att det finns en stark majoritet för den typen av visioner efter ett regeringsskifte. Kulturministern var inne på en viktig fråga. Jag har nog inte glömt. Jag nämnde nog inte de ideellt drivna museerna i mitt första anförande, men de är väldigt viktiga. Jag får också inspel om att det framför allt är så att man inte orkar och att det finns ett stort bekymmer med generationsväxlingen, framför allt i styrelserna för de ideellt drivna museerna, framför allt de mindre. De allra flesta av dem har faktiskt olika former av fri entré eller valfri entré. De lever, precis som kulturministern var inne på, på det ideella engagemanget för just de frågorna. Det gör ju inte att frågan om huruvida vi ska öppna upp fler statliga, kommunala och regionala museer får mindre betydelse. Det är faktiskt ganska många regionala och kommunala museer som har fri entré. Där kan man fundera på den statliga rollen. Är det rimligt att vi kanske ska räkna upp kultursamverkansmodellen för att öka tillgängligheten till de regionala museerna? Vi socialdemokrater har i alla fall ett tydligt ställningstagande. Vi vill börja med att satsa på fri entré på de statliga museerna. Vi tror att det driver viljan och möjligheterna att få fler att bidra till att öka tillgängligheten till våra museer. Tyvärr föll vårt budgetalternativ, men vi kommer att fortsätta att driva det här som en tillgänglighetsfråga – det handlar även om resurssvaga grupper. När fler får möjlighet väcks också intresset. Även om det bara var tror jag att intresset för kultur, kulturhistoria och svensk historia ökade genom fri entré-reformen. Museerna har varit duktiga. Många museer jobbar bra med till exempel Skapande skola. De har bra och duktiga pedagoger. Andra orkar inte riktigt i den omfattning de själva vill. Där finns politiskt ett ansvar att se till att stärka museipedagogerna och uttrycka i regleringsbrev och politiska beslut att vi tycker att verksamheten är viktig. Det är viktigt att vi ger möjligheter för människor, oavsett bakgrund, att ta del av det offentliga rummet. Vi tror att museerna är en viktig del i det offentliga rummet, och museerna kan nyttjas bättre som mötesplats än . 109 (FP): Det finns en logik i att om någonting är gratis kommer fler. finns det säkert en hel del som annars skulle betala som går oftare om det är gratis, vilket inte behöver vara fel. Det blir en annan typ av besöksströmmar om det inte kostar jämfört med om det kostar lite. uppfattning är att det ska vara fri entré, men jag har viss förståelse för argumentet att allt inte alltid ska vara helt gratis. Det finns en poäng i att det är viktigt att främja kvalitet i och tillgänglighet till museiverksamhet och kultur. Inom våra kulturinstitutioner finns det en stor potential att förnya sig och nå ut till nya grupper på andra sätt än enbart genom att reglera priset för inträdet. Det är därför, herr talman, som det är viktigt att diskussionen förs bredare än att enbart fokusera på entréavgifterna. En sak som är viktig är att kulturen inte diskrimineras jämfört med andra typer av verksamheter när det till exempel handlar om sponsring. I det fallet har det funnits en attityd från myndigheter i att kultursponsring i praktiken är gåvor, inte sponsring, och betraktas alltså inte som marknadsföring. Det innebär att det har varit mer förmånligt att sponsra idrott än kultur. Det är problematiskt. Man vill kanske inte ha en stor logotyp på magen på operadansaren, utan man marknadsför på lite annat sätt – och det har tolkats på annat sätt. Kultursponsring är en sådan alternativ intäktskälla för kultursektorn som kan främjas på olika sätt. 110 Kultur- och idrottsminister (M): Ord kan lätt leda fel. När man talar om fri entré och hänvisar till 2005 och 2006 – vad menar man? Åren 2005–2006 fanns ett förbud för museerna att ta betalt. Det kallades fri entré, men det var inte det. Det var fri entré genom första dörren, men ville du gå på en specialutställning fick du betala. Det är inte fri entré, . Man ska vara lite försiktig med orden där. Jag vet inte om och har tänkt sig i sin vision att museerna över huvud taget inte ska få ta betalt, att de ska förbjudas att ens ta betalt för specialutställningarna. I så fall får ni lägga på rätt många hundra miljoner på er kulturbudget. Det har vi inte sett något exempel på . Fri entré i er tappning var basutställningen. De som ville se mer fick betala, inklusive barn och ungdomar. Vi har ändrat så att museerna får behålla mer av sina pengar, och det är fritt för barn och unga upp till – även till specialutställningarna. Statistiken är dessutom vansklig. Jag har haft anledning att då och då diskutera frågan, inte minst med Socialdemokraterna. Vilka är det som räknas? Ofta är det alla som kliver in genom museets dörr, oavsett om de går till shopen, ska gå på en konferens, ska äta i restaurangen, kanske besöka damrummet och byta blöja på det lilla barnet eller se en utställning. Alla dessa har räknats in. Vi pratar , bland annat tillsammans med och Myndigheten för kulturanalys, om att det vore intressant att dela upp statistiken kvantitativt och kvalitativt. Det kvantitativa begreppet är lätt, men det kvalitativa är väl så intressant och svårt. Det säger också myndigheten. Men vad leder besöken till? Kommer besökarna tillbaka? Söker de ny kunskap? Har de fått aha-upplevelser? Talar de om vad de har varit med om eller anmäler sig till en kurs – eller vad som kan rymmas inom kvalitativa mått? De frågorna är väl så intressanta. som den så kallade fri entré-reformen fanns på museerna hette det att det var ekonomiskt svårt för många att gå på museum. Därför behövdes fri entré på de 19 statliga museerna, varav 16 ligger i . Det är en majoritet stockholmare som besöker museerna. Jag ser också som min uppgift att värna hela landet, inte bara – även om jag råkar bo här. Vi kan konstatera att om många ser ekonomin som ett hinder för att gå på museum, att betala 50–, då är skatterna alldeles för höga. Regeringen har som ett led i sin politik sänkt skatten för vanliga människor, inte bara en gång i jobbskatteavdraget utan fem gånger. är det en reform som Socialdemokraterna ansluter sig till. Det femte jobbskatteavdraget som klubbades i för sedan räcker till 40–50 museibesök på våra statliga museer. Det är en viktig reform. Många museer väljer att ha fri entré eller vid andra tillfällen. 111 (S): Det blev tydligt i slutet av kulturministerns inlägg att vision och mål för är sänkt skatt. Jag hörde inte speciellt mycket om visionerna för att få svaga grupper och nyanlända grupper att gå på museum. Det kanske kulturministern kan utveckla. Finns det en sådan vision? Har en sådan vision för dem som ännu inte har fått sitt första jobb i , för dem som av olika anledningar inte får ta del av jobbskatteavdragen – de som är sjukskrivna, sjuka eller pensionärer? Finns en vision för att öka antalet besök på museerna bland de grupperna? Kulturministern var inne på en viktig fråga om att värna hela landet. Jag håller definitivt med om den frågan. Många regionala och kommunala museer har fri entré. För att öka tillgängligheten även på de kommunala och regionala museerna kommer man att behöva tillskjuta samverkansmodellen mer pengar. Är det en vision som delar? Är det viktigt att staten är med och ökar finansieringen i regionerna? Eller är det jobbskatteavdraget som ska göra hela jobbet? Jag vill avsluta året i med att önska alla debattörer, kulturministern och talmannen en god jul och ett gott nytt år. Jag hoppas att vi alla får en skön julvila så att vi orkar med nya tag . 112 Kultur- och idrottsminister (M): Jag önskar självklart och alla övriga en riktigt god jul. Jag är väldigt stolt över våra museer. Jag besöker dem ofta, inte bara de statliga utan också andra. var jag uppe i och besökte Jamtli, som har ett intressant samarbete med . Jag förstod att även ni i kulturutskottet hade besökt Jamtli. Jag hoppas att också ni fick höra museichefen berätta om hur man hade fått allt fler att besöka museet och höjt entréavgifterna. Det finns inte alltid en självklar koppling mellan entréavgift och antalet besökare. i har infört entréavgifter igen och konstaterar att den grupp som man trodde kanske inte skulle komma ändå kommer. Det är utrikes födda med intresse för det museet. Myndigheten för kulturanalys har kommit med en rapport, den är alldeles färsk, där man gör en analys av vilka som går på museerna. Det här finns det anledning att gräva djupare i. Det finns problem. Rapporten visar att det inte finns den koppling som tror mellan fri entré och att besöksovana går på museer, utan snarare tvärtom, säger för kulturanalys. Med fri entré tenderar de som ofta går på museer att gå ännu oftare, och det är ofta högutbildade och människor boende i storstäderna. Det är viktigt att museerna ska angå alla. Det är därför det är viktigt med samarbete med Skapande skola – och jag är glad att nämnde det – och viktigt att museerna själva kan anpassa. Många museer har fri entré någon dag . Jag vill tipsa om Kulturarvskortet, som inte kostar särskilt mycket men som ger rabatterad entré till runt 300 olika museer och andra kulturevenemang runt om i . Det är en väl vald investering. Naturligtvis är det viktigt att människor får behålla mer av sina intjänade pengar för att kunna gå på museer, köpa böcker, betala barnets kulturskola eller vad det nu kan vara. Det betyder en hel del. Avslutningsvis: Enligt är vi de mest kulturaktiva i hela , och antalet museibesökare har gått upp som en raket. Jag är glad för det, men vi behöver göra ännu mer. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2013/14:154 om bostadsbristen 113 Statsrådet (KD): Amineh Kakabaveh har frågat mig dels vilka åtgärder jag avser att vidta för att få fart på bostadsbyggandet, inte minst av hyresrätter, dels när jag tänker presentera förslag på åtgärder för att komma till rätta med det skattemässiga missgynnandet av hyresrätten som upplåtelseform. Jag vill börja med att tydliggöra att jag själv som bostadsminister och regeringen i övrigt tar bostadsbristen på största allvar. Åtgärder för att komma till rätta med bristen och få i gång bostadsbyggandet tar dock tid, särskilt när det gäller åtgärder för att effektivisera processer och minska tiden från idé till färdig bostad, som regeringen bland mycket annat har fokuserat på . Om man inte vill arbeta med statliga investeringsstöd, som i princip ingen annan än de politiska partier som finner sin hemvist på vänsterkanten förordar, finns tyvärr ingen genväg för att komma till rätta med bristerna på bostadsmarknaden. Regeringen har en omfattande reformagenda för att förbättra förutsättningarna för att bygga nya bostäder. De utredningar som regeringen har tillsatt, eller kommer att tillsätta , hanterar i stort sett samtliga de frågeställningar som majoriteten av berörda aktörer lyft fram som problemområden, till exempel regleringen kring buller, regler kring byggande av ungdoms- och studentbostäder, överklagandeprocessen och riksintressen. Det finns dock ingen quick fix, och åtgärder måste vidtas inom många olika områden. Men åtgärderna måste föregås av gedigna utredningar av omfattande och komplexa frågeställningar och ett tidskrävande lagstiftningsarbete. Det finns ingen genväg. Resultatet av dessa utredningar kommer att leda till förändringar som de facto har betydelse för dem som vill bygga och för omfattningen av bostadsbyggandet i landet. Om man genom att tillsätta dessa statliga utredningar i Amineh Kakabavehs ögon är handfallen må så vara. Amineh Kakabavehs recept stavas i stället subventioner. har tidigare haft subventioner under en lång följd av år. Trots detta har vi byggt hälften av vad våra nordiska grannländer har gjort per capita. Subventioner är inte lösningen på bostadsmarknadens problem. När det gäller hyresrätter är vi däremot eniga, Amineh Kakabaveh och jag. Förekomsten av hyresrätter är avgörande för ungas etablering, men också för rörligheten på bostadsmarknaden och för matchningen på arbetsmarknaden. Hyresrätten är med sin flexibilitet en viktig del i regeringens arbetslinje. För att främja utbudet av hyresrätter har regeringen sänkt fastighetsavgiften för flerbostadshus, förlängt perioden för helt undantag från fastighetsavgift och förlängt tidsperioden för hyror som kan ge kostnadstäckning vid nyproduktion, så kallade presumtionshyror.