prot · H10917 · 2013-10-23 00:00:00 — Ingen har väl undgått budgetdebaclet i . Alla metoder används för att sabotera ordning och reda i statsfinanserna och därmed sätta förtroende på spel. Om än detta är av betydligt mindre format vill jag påstå att samma synsätt nu präglar oppositionen i . Vem av er som tar på sig må vara osagt. Men resultatet av era ageranden kan hota den uppbyggda trovärdigheten gentemot omvärlden kring ordning och reda i den svenska budgetprocessen. Effekten av ert agerande kan förändra omvärldens syn på i negativ riktning och därmed öka riskpremien vid handel med svenska statspapper. Några räntepunkter upp påverkar statsskuldens räntekostnader ganska snabbt. Då väger de 3 miljarderna i minskade skatteintäkter på grund av höjd skiktgräns relativt lätt. Syftet med att höja skiktgränsen är faktiskt att öka antalet arbetade timmar i ekonomin och därmed stärka finansieringen av kommunernas och landstingens kassa – våra välfärdsgeneratorer som jag brukar kalla dem. betalar av de helårsarbetande statlig skatt. Vi vill sänka den andelen till . Vi vet att grunden för dagens skattesystem var att högst av löntagarna skulle betala statlig skatt. Vi har långt kvar dit trots vår justering av skiktgränsen för statlig skatt. Låt oss nu syna sakfrågan lite djupare. Praxis som vi har konstaterat är att den som samlar flest röster för sitt budgetförslag vinner, inte den som skapar majoritet för sitt förslag utan flest röster. Var och en av partierna , , och har egna budgetalternativ. Ja, men stå då för det eller sy ihop ett gemensamt budgetalternativ som samlar fler röster än regeringens budgetförslag! Allt annat är ju sandlådepolitik från er sida. Inte ens när vi synar respektive partis marginalskattepolitik finns det något gemensamt förslag. De försöker enas om något som inte är enligt deras egna budgetmotioner. vill ha det som , marginalskatt för alla med inkomster över ca 36 000 och för de med inkomster över ca 50 000. vill höja marginalskatten till för alla som betalar statlig skatt men inte för dem som betalar värnskatt. De får fortfarande en lägre marginalskatt. Socialdemokraterna vill höja marginalskatten för alla som tjänar över 60 000 , och deras marginalskatt blir . Det är en helt annan fördelningsprofil än vad har. vill öka marginalskatten för alla med inkomster över 40 000 och når inte riktigt de nivåer som och Socialdemokraterna föreslår. De har i sin tur dock en helt annan fördelningsprofil än Socialdemokraterna och . Dessa fyra partier med vitt skilda förslag och syn på marginalskatter skriver i betänkandet följande: Utskottet anser att förslaget utgör en oansvarig finanspolitik som dessutom får felaktiga fördelningspolitiska effekter. Eftersom alla fyra nu har olika syn på marginalskatterna undrar jag lite försynt och stilla: Vem av er har rätt fördelningspolitik och vilka andra tre har då fel fördelningspolitik? I detta anförande instämde (M). 109 (S): Regeringen har i sin budgetproposition klargjort sina prioriteringar. Det viktigaste är att låna till sänkta skatter. Regeringen lägger tio gånger så mycket på att låna till sänkta skatter som att investera i jobb. Regeringen lägger tjugo gånger så mycket på att låna till sänkta skatter som man gör på att investera i en bättre skola och hundra gånger så mycket på sänkta skatter som att investera i sjukvården. Så ser de borgerliga prioriteringarna ut. Det där är förstås inte rätt väg fram för . Vi gör ett annat val. Jobb och skola är viktigare än fortsatta skattesänkningar. Vi har och veckorna hört att både statsministern och finansministern börjat tala om möjligheten att kanske sluta låna så mycket till skattesänkningar för lånade pengar. Det har man förvisso väldigt goda skäl att fundera på, för politiken har ju misslyckats. Hela skattesänkarprojektet har nått vägs ände. Hela den modell som regeringens politik vilar på har ju rasat ihop nu framför ögonen på dem, när arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer, när underskotten i statsfinanserna ökar och när skolresultaten försämras . Om menade allvar med talet om att sluta med skattesänkningar borde de inte ha röstat ned vårt förslag i finansutskottet om att låta jobbskatteavdraget gå till investeringar i arbete, utbildning och sjukvård. Och om de menade allvar med att det är prioriterat att låna till skattesänkningar, ja då vore det enda raka att göra som finansutskottets majoritet nu föreslår, nämligen att dra tillbaka förslaget om den höjda skiktgränsen nu på en gång. Det är dessutom ett förslag som inte ser ut att ha majoritet i . fick vi, vad jag begriper, ändå ett tydligt besked från om att sitter fast i skattesänkarpolitiken. Budskapet från är framfört. framhärdar att det viktigaste är att sänka skatten, även om det sker med lånade pengar. Skiktgränsen är den sakfråga som det här betänkandet handlar om, alltså när man ska börja betala statlig skatt. räknas den gränsen upp i takt med löneutvecklingen. Det är alltså inte den förändringen vi vill göra. Vad vi nu säger är att det är orimligt att låna för att utöver denna uppräkning ytterligare sänka skatten i ett läge när regeringen inte klarar jobben och inte investerar i välfärden, när underskottet växer och regeringen misslyckas med att nå budgetmålet. Vi socialdemokrater lade som bekant fast det finanspolitiska ramverket med överskottsmål, utgiftstak, balanskrav för kommunerna och en sammanhållen budgetprocess. Det gjorde vi efter den svenska 90-talskrisen. Det är något som har tjänat väl, och det var bra att för sju anslöt sig till den ordningen. Syftet med ramverket var och är att skapa ordning och reda i statens finanser. Regeringen uppger nu att man står fast vid allt detta, också överskottsmålet. Men regeringen lever inte upp till överskottsmålet. De egna expertmyndigheterna , och konstaterar att målet inte nås. Regeringen lånar för mycket, och underskotten är för stora. Det innebär i praktiken att regeringen bryter mot budgetreglerna. Mot denna bakgrund är det naturligt för oss att ta initiativ för att försöka begränsa de ofinansierade skattesänkningarna . Vi vill att ger ett tydligt besked till regeringen att dra tillbaka förslagen om den höjda skiktgränsen i den statliga inkomstskatten. Regeringens förslag innebär att hela svenska folket ska sättas i skuld för att skatten ska sänkas för dem som tjänar bättre. Skulden ska dock betalas och räntas av alla 9,6 miljoner svenskar. Det är uppenbart och tydligt att det finanspolitiska ramverket skapades för att bidra till starka offentliga finanser. Lika tydligt var det att syftet inte var att en minoritetsregering ska kunna låna till hur mycket skattesänkningar som helst och driva de offentliga finanserna med hur stora underskott som helst år . ger en majoritet i en möjlighet att stärka statsfinanserna, och denna möjlighet vill vi att ska använda när det är nödvändigt. Där är vi dock inte . ger vi en uppmaning till regeringen att dra tillbaka detta förslag. Praxis för svensk finanspolitik är att regeringen verkar med ett starkt parlamentariskt stöd för sin politik. Det är förstås inget problem när man är en majoritetsregering. Har man problem då har man nog större problem. Men när man är i minoritet ställer det stora krav på regeringen. Under tidigare perioder har en socialdemokratisk minoritetsregering ingått breda överenskommelser med andra partier om den ekonomiska politiken. Det måste en minoritetsregering orka med. Regeringen har dock inte vinnlagt sig om att skapa någon majoritet för sina förslag, och därmed bryter regeringen mot den praxis som har rått. Man gör det för att man i de flesta fall kan räkna med att ger sitt stöd. Därför finns det inget skäl för regeringspartierna att gnälla på oss i oppositionen, även om det säkert är bekvämt och trevligt och känns bra för stunden. Det är inte vår uppgift att lotsa regeringens politik genom parlamentet. Ansvaret för att skapa majoritet för regeringens politik vilar inte på oss; det är regeringens ansvar. Om man på grund av svaghet eller oförmåga inte klarar av det riskerar man förstås att ibland inte få igenom det man önskar. Svårare än så är det inte. Regeringen är i budgetpropositionen mycket tydlig med att förslaget om höjd skiktgräns inte ger några jobb alls, och lyfte också upp det. Effekterna av förslaget är noll jobb. Om sysselsättningen är viktig är också denna uppgift viktig. Sammanfattningsvis innebär det att en regering som inte klarar jobben, som inte investerar tillräckligt i välfärden, som bryter mot budgetmålet och som kör med för stora underskott vill låna mer för att sänka skatten extra för dem som tjänar bättre utan att man ens tror att det leder till ökad sysselsättning. Till det säger vi socialdemokrater nej, och jag yrkar bifall till finansutskottets förslag i betänkandet med vårt tydliga besked till regeringen att dra tillbaka sitt förslag. 110 (M) replik: Det är lite ovant för mig att stå här, och det beror bland annat på att jag jobbar i alliansformat. Av de ca 2 000 beslut som fattar vinner vi de flesta, bland annat för att det inte finns ett annat block som slår Alliansen. Så ser ju det parlamentariska läget ut. Det innebär dessutom när man tillämpar riksdagsordning och praxis för budgetar att budgeten med det största underlaget i kammaren vinner. Det har vi gjort sju gånger i alliansformat, och jag ser fram emot en åttonde. börjar med saksynpunkter, och sådana kan man givetvis ha. är i lågkonjunktur i en orolig omvärld då det vore direkt skadligt för ekonomin att strama åt. Till och med skrev i en artikel i för sedan att lågkonjunkturer ska mötas med lägre finansiellt sparande. Det viktiga är att man når överskottsmålet över en konjunkturcykel. Sluta fara med osanning i den frågan, , så har vi rett ut den, hoppas jag. Vi ställer ju upp på samma viktiga principer för hur ramverket ska tillämpas. Vi skulle kunna ha en fortsatt sakdebatt, men det hinner vi inte . Det hade vi lite grann när budgetpropositionen presenterades. Då stod här med från och diskuterade, debatterade och nästan förhandlade om hur de skulle skräddarsy sina förslag till varandra för att plocka kortsiktiga politiska poänger. Varför, , är du beredd att tillsammans med riskera trovärdigheten i det ramverk som ni själva brukar vara så stolta över och som har byggt så starkt? 111 (S) replik: Jag blir upprörd över den beskrivningen. Jag har givetvis inte förhandlat med om detta eller något annat. Det som gör mig extra upprörd är att jag vet att är helt medveten om detta. Det är bara ett sätt att försöka smutskasta i stället för att våga diskutera sakfrågan, nämligen att gör vad som helst för att få igenom sin skattesänkning. Ni är i politiken för att sänka skatter. Det är när ni talar om skatter som ni verkligen brinner för frågorna. Vreden tycks inte väckas när skolresultaten faller eller när kvinnor tvingas föda på toaletterna på våra sjukhus. Den väcks bara av utsikten att inte få igenom ytterligare en skattesänkning. De 130 miljarderna är inte nog; man måste få 3 miljarder till. Det är häpnadsväckande. Det är inte jag som påstår att överskottsmålet inte nås på det sätt som det ska. Det är de tre expertmyndigheterna , och . Det är de som säger att regeringen inte når målet. Man kan välja att lyssna på dem och använda deras kunskap i den ekonomiska politiken. Det gör vi. Vi lägger därför fram en budget som är 3,6 miljarder stramare än regeringens. Det gör vi för att vi vill komma tillbaka till de mål som vi har varit överens om, och tydligen fortare än regeringen. Därför har vi en något stramare budget. Det innebär inte att vi stramar åt den svenska ekonomin . Vi har gott om förslag för att öka efterfrågan. Vi tror dock att det är väsentligt mer effektivt att rikta in sig på de grupper som har störst behov, inte dem som tjänar mest. Därför har vi en annan fördelning i vår politik. Svara gärna på frågan om varför ni har fått ett återfall i skattesänkningar. 112 (M) replik: Det går bra att på hemsida följa tal, debatter och handlingar från stämman. Då kan man se att vi hade många debatter om tillväxt, om konkurrenskraft och om faktorer som gör att den svenska ekonomin har kunnat växa sig mer än dubbelt så stark som till exempel den holländska . –2012 växte svensk ekonomi med närmare 1 ½ procent, vilket inte är mycket jämfört med många andra regioner i världen. Men det är som sagt mer än det dubbla mot till exempel , och det är bättre än många andra jämförbara länder. Det är sådana pengar man kan använda till skola och välfärd, . Det är därför tillväxt är viktigt, och det är därför det är skadligt att strama åt i lågkonjunktur. Det är därför det är viktigt för tillväxten med brytpunktsförslaget i sak. Det är också därför man måste läsa tabellen . I den tabell som nollan står som du refererar till står det också 17 000 i helårsekvivalenter i arbetade timmar för de reformer vi har gjort på brytpunktssidan, och i bnp-ökning. i bnp – det är sådant man kan göra skolreformer för, . Det är sådant man kan investera i välfärden för. Det är sådant som vi behöver om ska stå starkt i de oroliga tider vi har . Jag förstår att det kanske till och med känns obehagligt att stå här med det första budgetrelaterade betänkande som socialdemokrater, sverigedemokrater, vänsterpartister och miljöpartister står bakom tillsammans. Men jag håller det här i handen, och det måste också resten av ledamöter göra – om det nu blir eller . Jag beklagar gärna det. Jag tänker rösta emot det, för jag står upp för och slår vakt om det ramverk som har byggt så starkt. Det ska vi vara rädda om och inte urholka. 113 (S) replik: Det är en märklig logik som ger uttryck för. Hon menar att Socialdemokraterna och de andra partierna i oppositionen inte kan föra fram sin politik. Vi kan inte rösta på den, och vi kan inte driva den, för om det är så att också gör det så är det så fult av oss att vi därför ska avstå från att driva vår politik. Det är ett fullkomligt absurt sätt att se på politiskt arbete. Det är regeringen som misslyckas med att skapa majoritet för sin politik. Ni måste ju tala med någon annan om ni vill vara säkra på att få igenom de förslag som ni lägger fram till riksdag. Man kan inte hantera saker så oansvarigt som regeringen gör. Ni bryter mot praxis . Vi kan se hur socialdemokratiska regeringar har räckt ut handen till andra partier för att skapa majoritet för den ekonomiska politiken just därför att den är så viktig. Det var väl inte för att är så jätteroliga att umgås med som gjorde det. Inte ens med V och MP gjorde man det för att man älskar att dela makten med andra. Regeringen gjorde det för att det var nödvändigt att få igenom sin politik i riksdag. Det är den grundläggande demokratiska uppfattning som jag har att man ska ha majoritet. Man ska eftersträva majoritet. Det är de som har majoritet som får igenom sin politik. Det är en hemläxa för och att gå hem och göra. Ni kan inte jobba på det här sättet; det håller inte. 114 PER ÅSLING (C) replik: Jag känner inte igen socialdemokratin. Vi har en ny generation socialdemokrater som inte verkar känna till eller som i värsta fall bortser från bakgrunden till det budgetpolitiska ramverket. Detta ramverk innebär att budgeten fastställs med ett enda klubbslag här i kammaren efter en samlad avvägning mellan inkomst- och utgiftsområdena. Vi har tillsammans byggt detta ramverk, – Socialdemokraterna och . Vi fortsätter att värna det, och vi gör det i opposition såväl som i regeringsställning. Jag kan notera – vilket jag tycker är positivt – att socialdemokratiska partiledare har satt en heder i att vårda det regelverk som med i spetsen och med som Socialdemokraternas finansminister gemensamt byggde upp. har vårdat regelverket, och har också gjort det. vill ni klubba ett utskottsinitiativ som sätter oss på ett sluttande plan. Därmed frångår vi en drygt 20-årig praxis. Jag har två frågor, . Den första är: Ska budget, alla utgifter och alla intäkter, tas med ett enda klubbslag såsom har gällt ? Min andra fråga är: Är det viktigt att behålla den samsyn som har gällt i snart två decennier över blockgränserna om ramverket – att en budget är en helhet som bara kan fällas av en majoritet för ett alternativt budgetförslag? Ja eller nej, tack – ! 115 (S) replik: Jag tillhör dem som kanske är mest väl skolade av i och med min hemvist i . Han påverkade definitivt mina första år i politiken. Men det är inte han som är domare i denna fråga heller. Det naturliga för en minoritetsregering är att skaffa sig stöd för sin politik i . Om man inte orkar eller förmår det kommer man till slut att hamna i problem. Om man inte hamnar i problem som regering så hamnar demokratin i problem, för människor kommer i längden inte att acceptera att en minoritet driver igenom en politik mot en majoritet. Med den historia som har – ni var ju med och sanerade finanserna – förvånar det mig att ni väljer denna attacklinje. Ni mer än någon annan borde förstå behovet av att skapa en majoritet och behovet av att skapa breda allianser i stället för att bara sitta på sin egen kammare. Det förvånar mig alltså att just väljer denna typ av hårda ord. Det finanspolitiska ramverket skapades för att bidra till starka offentliga finanser. Syftet med ramverket är inte att en regering ska kunna sänka skatterna hur som helst. måste kunna ta initiativ, och den kan också göra det om man så önskar och känner att det behövs. Det visar inte minst uttalande där han säger att han vill ändra det system som gäller så att det ska bli lättare för regeringen att få igenom den typ av förslag som ni nu för fram. Vi tycker inte att det ska bli lättare. Det ska åtminstone krävas att man klarar det finanspolitiska ramverket och budgetmålen. Frågorna till är: Hur dålig ska skolan bli innan ni slutar sänka skatten? Hur dåliga ska vägarna bli, hur ofta ska tågen stå stilla och hur dålig ska sjukvården bli innan ni slutar sänka skatten? Hur långt ska vi vara i underskott innan ni slutar att låna till sänkta skatter? 116 PER ÅSLING (C) replik: Låt mig kommentera skattefrågan först. Statens skatteintäkter har ökat med – från 1 423 miljarder till 1 566 miljarder. Denna skatteintäktsökning har inneburit att vi har kunnat investera i välfärd, forskning och innovation, infrastruktur etcetera. Åter till principfrågan: Jag blir bekymrad. Du gav mig inget tydligt svar. I den bok jag har med mig här, Över blockgränsen, säger : Jag brukar säga att det är bara och socialdemokraterna som varit ansvarstagande för . Jag blir förvånad, , om det bara är av våra två partier som med ansvarstagande ska ta ramverket med sig in . Du måste lämna besked här i , . Ska budget tas med ett enda klubbslag? Ska alla utgifter och alla intäkter, såsom har gällt , behandlas enligt de principer som vi vet gagnar svensk ekonomi väl? Är det viktigt att behålla den samsyn som har gällt över blockgränserna? Ja eller nej, ? 117 (S) replik: Samsyn om viktiga saker är naturligtvis viktigt för ett land när man ska ta sig vidare in i en osäker framtid. Så är det givetvis. Men samsyn bygger inte på att en kör över den andra. Det bygger just på samsyn – att man diskuterar frågorna med varandra och skapar de breda allianserna. Men det vill inte Per Åsling göra ens i den begränsade frågan om sänkta skatter med lånade pengar. Inte ens i den frågan har ni varit beredda att sträcka ut handen över blockgränsen för att komma överens om den politik ni vill ha igenom. Därmed bryter ni med det som gjorde under hela sin tid i regeringsställning, nämligen att skapa de breda allianserna och räcka ut handen till andra partier för att skapa den grund som en demokrati behöver – att man får en majoritet för sina förslag. Det är ohyggligt viktigt att göra det, men det klarar inte av längre. Jag skyller inte på er. Jag tror nämligen inte att det är ni som styr regeringen. Jag är rätt övertygad om att det är som ska kritiseras för sitt misslyckande här, och inte Per Åsling. 118 (FP) replik: Jag blir mer och mer bekymrad när jag hör . Jag ska ställa två eller möjligen tre frågor. Hur många beslut tillåter riksdagsordningen? Det ni nu föreslår är att det blir minst två, sannolikt tre beslut om ni får er vilja igenom. Den enda rimliga tolkningen av detta är att ni är beredda att agera så att ordalydelsen i riksdagsordningen bryts. Ni vill bryta mot riksdagsordningen. Det är detsamma som att säga: Vi vill ha en helt annan tolkning än den som har funnits under . Man tar på sig ett oerhört ansvar om man säger att vi ska göra en helt ny tolkning av riksdagsordningen. Jag citerade i mitt anförande. Han är professor i konstitutionell rätt, och han är kristallklar om att detta är ett brott mot riksdagsordningen. Men ni är tydligen beredda att göra detta. Vad blir innebörden av detta i svensk maktpolitik? säger att man måste se till att man har . Det säger inte riksdagsordningen. Riksdagsordningen säger, precis som sade tidigare, att man ska vara störst. Det kan vara . Men om man driver den linje som nu driver ställer man in mitt i maktcentrum i . Det är att ge dem en vågmästarroll i svensk politik och en makt som de över huvud taget har kunnat tänka sig att drömma om. Effekten, konsekvensen av Socialdemokraternas vilja att bryta riksdagsordningen och införa en helt ny tolkning blir precis denna. Det är den som har drömt om . Jag tycker att det är vämjeligt att höra er. 119 (S) replik: Jag har tyckt att det är ganska vämjeligt att läsa den dynga som sprider efter sig i våra stora tabloider och höra en del av det som sägs i anförandet här i talarstolen. Vi samarbetar inte med . Det är på grund av er oförmåga att skapa en majoritetsregering och majoriteter för er politik som vi befinner oss i den här situationen. Du tycker att det är omoraliskt att vi vill hindra en skattesänkning på 3 miljarder, som vi inte föreslår i vår budget, för de grupper som tjänar allra bäst, . Du tycker att det är fel om det visar sig att röstar på samma sätt. Men du tycker att det är helt okej att genomföra jobbskatteavdragets 12 miljarder med hjälp av . Det har du inga problem med. Det är ett enormt hyckleri. Dessutom har tydligen inte lärt sig någonting. Här står han återigen och argumenterar för stora ofinansierade skattesänkningar. Det är precis samma typ av politik som drev som statssekreterare i . Det är samma oförmåga att se sambanden, samma oförmåga att finansiera sina beslut och samma oförmåga, vilket det var för det mesta, att klara ut politiken här i kammaren. Då vände ni er faktiskt till slut till Socialdemokraterna. Också då förstod man att man måste skapa underlag för sin politik. Det var förvisso före ramverkets dagar, men principen är naturligtvis densamma. Man måste skapa underlag här i kammaren för den politik man vill bedriva. Jag vill uppmana debattörerna att vara försiktiga och vårda språket väl. Ni ligger båda två på gränsen med vad ni använder för uttryck här. 121 (FP) replik: Det är ett falskt smicker att börja tala om min tidiga ungdom. Det är ett sätt att undvika kärnfrågan. Är det så eller är det inte så, , att ni förespråkar mer än ett beslut i konflikt med riksdagsordningen? Såvitt jag förstår, och jag kan räkna, föreslår ni två eller tre beslut i budgetfrågan, och det strider mot riksdagsordningen. Sedan har vi det här med sällskapet. Ni tre partier har flyttat den politiska anständighetens gräns i riksdag. Ni har anpassat och skräddarsytt ert agerande till politik, och ni har gjort det så att det har blivit rumsrent. Du har haft som partiledare, . Hon kämpade för ett öppet och tolerant och fortsätter säkert med det. Hur känns det att nu i stället agera på ett sätt som legitimerar och ökar acceptansen för ett parti som bygger sin existens på främlingsfientlighet och som har sin grund i nazismen? Känner du dig stolt, ? Eller känner du dig nedkletad? 122 (S) replik: Det råder ingen tvekan om vad försöker göra. Han står här och kletar så gott han kan med någonting som han själv har kokat ihop och är ansvarig för. Han har inga som helst problem att genomföra det femte jobbskatteavdraget med , men han tycker att det är omoraliskt om vi driver vår politik och lägger fram våra förslag.