prot · H00987 · 2013-04-09 00:00:00 — Ett exempel ur handlingsplanen är att arbetar med att utveckla och öka kunskapen om skogens kulturarv. 21 (S): Det är trevligt med två damer i debatten. Jag tackar kulturministern för svaret. Jag har ställt interpellationen för att jag är orolig att det finns en dålig insikt hos den borgerliga regeringen om skogens betydelse. Man blir minst sagt lite bekymrad när man hör statsministern i , där han menar att industrin har mist sin betydelse. Man blir också lite bekymrad när man hör här raljera över vårt misslyckande när den borgerliga regeringen har drygt 400 000 ute i öppen arbetslöshet. Mer än halva landareal är skogsmark. Av det är skog, och resten är myr, berg, fjäll, åker, betesmark och bebyggelse. Trots det har det i den allmänna debatten framgått att den svenska skogen är hotad. Det alltmer samhället har gjort att färre människor är medvetna om skogens betydelse för svensk välfärd och att skogen måste skötas väl för att den ska växa bra. Svenska skogsägare producerar skogsråvara av hög kvalitet som säljs till vidareförädlingsindustrin. Här är det viktigt att stimulera och utveckla nya användningsområden för både skogen och virket eftersom det skapar företag och arbetstillfällen. Branschen omsatte 216 miljarder . Förädlingsvärdet var 51 miljarder, och man sysselsatte 60 000. Exportvärdet var 128 miljarder, och man hade nyinvesteringar på . Det finns vanföreställningar och misstro mot skogsproduktion. Det kan bero på att färre rör sig i skogen och allt fler bor i städerna. Fortsätter den utvecklingen riskeras framtida jobb och stora ekonomiska värden för samhället. Den ökade biofobin får även stora konsekvenser för friluftslivet, markägare och skogsindustrin. Hur kommer engagemanget för naturen och viltvården att påverkas om allt färre besöker skogen? Det finns önskemål om att skolan ska göra mer i dessa frågor. Men skolan enbart kommer inte att klara det uppdraget. Därför menar jag att det krävs gemensamma insatser från skolan och skogsindustrin, men det kan även ske i samarbete med kultursektorn och kanske också i samarbete med våra statliga museer. är det enda land i , utom , som inte har ett centralt skogsmuseum med ett övergripande ansvar för att dokumentera skogshistoria och utvecklingen i skogsbruket. Med tanke på den enorma betydelse som skogsbruket har och har haft för utveckling och ekonomi är detta ytterst otillfredsställande. i är det museum som har bäst förutsättningar att fungera som en rikstäckande kunskapsbas för skogsnäringen. Men intresset för att skapa ett nationellt historiskt skogsmuseum har tyvärr varit svagt i . Museet har ett brett nätverk som omfattar skogsnäringen samt kultur- och skogshistoriska museer och även samarbete i . i har länge utbildat skogstjänstemän och maskinförare i kulturmiljövård. Det innebär att man kan ta till vara kulturminnen och kulturspår i skogen och förebygga skador på träd. Det är viktigt att höja kunskapen om skogen, inte minst ur ett kulturhistoriskt perspektiv. Den borgerliga regeringen ser de statliga bolagen enbart som vinstoptimerade resurser. Annars vore det statliga bolag som skulle kunna ta ett initiativ till ett fördjupat samarbete mellan skogsindustrin och skolan. Med den borgerliga regeringens statliga bolagspolitik är det inte möjligt. Men det skulle kunna vara möjligt för kulturministern att ta ett initiativ för att öka kompetensen och kunskapen om skogen. 22 (M): Jag måste börja med att tacka för att han har ställt en interpellation som handlar om i . Det är ett jättefint museum vi har och som jag är väldigt stolt över. Det har en stor betydelse för hela och framför allt för den norra regionen. Det har funnits och har haft många hundratusen besökare . Det är en viktig mötesplats för skolans värld och för utbildning, som efterlyser, och för näringslivets utveckling. Där ser vi väldigt mycket positiva effekter av att vi har ett aktivt och levande skogsmuseum i . Vi har en skogspolitik som är väldigt viktig. Vi har många små privata skogsägare. Därför är det ett ännu större incitament att fortsätta att driva på för ett aktivt och levande skogsmuseum som det vi har i . Jag måste få berätta något. Jag fick höra om ett jättehäftigt projekt som man gör i . Det är en indier som har köpt en massafabrik i och tillverkar viskos av pappersmassa som han sedan vidareförädlar i . Det är ett av de nya användningsområden inom skogen som efterlyser som jag tycker är positivt och som vi kan visa upp. Skolan har också stor betydelse för fortlevnad eftersom skolan är engagerad och gör många studiebesök där. Jag tycker att vår regering och vår kulturminister tydligt har klargjort betydelsen av ett fortsatt livaktigt museum, vilket jag är tacksam för. 23 (FP): Även om det är många hundratusentals människor som har besökt i under är det möjligen inte alla riksdagsledamöter som har varit där, och kanske inte ens statsrådet. Jag tillhör dem som har besökt museet vid många tillfällen, och jag tycker att det är en stor nationell tillgång. Museet ligger centralt i förhållande till , men i förhållande till många andra delar av ligger det inte helt centralt. Det är en komplikation i sammanhanget. Jag tror för min del att det är viktigt att man i denna typ av museer, och inte minst i andra sorters forskningsinstitutioner som vi har i olika delar av landet ända uppe i , där man fastställer åldern på trä tar i anspråk modern teknik. På så vis kan man möjliggöra för fler att ta del av de viktiga insatser som finns till exempel på . Vi har sådant också på andra ställen, där man med modern överföringsteknik kan ta del av de många viktiga saker som görs där, både när det gäller vilka tillgångar från skogen man har och vilka möjligheter skogen ger. Just i har en stor samling av äldre teknik som kanske inte just är så aktuell för skogen och för modernt skogsbruk. Däremot är det intressant att titta på detta när man kommer dit. Vattnet, malmen och skogen tillhör onekligen våra basindustrier. , som har ställt denna angelägna fråga, pekar också på vilket stort förädlingsvärde detta har och vilket nationellt intresse det finns av att utveckla dessa basindustrier för vårt land. Vi kan konstatera att när det gäller just skogen har vi mer skog eller fler träd nu än någonsin i detta land. Det finns ingen brist på skogsråvara, och för det har vi att tacka någonting som det är viktigt att vi slår vakt om, nämligen ett rationellt skogsbruk. Vi behöver en rationell verksamhet på alla områden, men det rationella skogsbruket är en mycket stor tillgång. Där spelar de kunskaper som kan skapas både vid skogliga akademier och på andra ställen, till exempel i , en viktig roll. Skogsindustrin är hårt konkurrensutsatt. Det gör att det är svårt att få fram pengar till att utveckla den typ av verksamhet som representerar. Det är alldeles uppenbart att företagen blir alltmer internationella är ett jättebra exempel på det och i stor utsträckning styrs så. Därför tror jag att det är viktigt att se att detta är en nationell fråga i bemärkelsen att det är angeläget att verksamheten kan fortbestå och utvecklas med just den inriktning som jag har talat om ungefär som som kan resa runt i landet. Man ska ta vara på den viktiga verksamhet som bedrivs på många fler platser i vårt land. Där ger den nya tekniken många fler nya möjligheter i dagens läge . 24 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tycker också att det är roligt att vi är flera som vill diskutera skogens betydelse, för detta är mer än ett museum. På lunchen fick jag anledning att tala med en av mina kolleger, , om just . Även han intygar att det är ett fint museum roligt så. Vi brukar tala om att är ett urbaniserat land. var också inne på det. Vid det senaste valet konstaterade vi att det var första gången som fler människor i bodde i de tre storstäderna än utanför. Inte desto mindre har alla vi som bor i en nära relation till skogen, oavsett om vi är där ofta eller om vi inte alltid har tillfälle till det. Inledningsvis vill jag säga till att jag delar hans oro, inte minst för att många människor kanske inte får möjlighet att komma ut i skogen. Det betyder inte bara kunskap om skogens betydelse, till exempel ett sådant faktum som att vi i lär använda fem gånger så mycket träprodukter per invånare som något annat land i . Det är kunskap som är viktig i sig. Det ger jobb, och det är en basnäring. Men skogen är också en källa till själslig ro; så är det i alla fall för mig. Det handlar också om att kunna lyfta fram jaktens positiva betydelse, miljöaspekter och mycket annat. Skogen spelar absolut en stor roll. Jag kan också glädjas åt att museerna inte blott är det som många kanske tänkte förr när man talade om någonting som var musealt. Museerna har en helt annan roll i samtidsdebatten. De lyfter fram frågor som är relevanta inte bara för det som har varit utan också för det som ska komma. Här finns en intressant koppling. Detta gör också i , som har ett intressant samarbete med andra museer som också har ett skogligt engagemang med forskning och med universitetsvärlden. Det är inte bara i som lyfter fram skogens betydelse; jag har fått uppgift om att det finns runt 7080 museer i som förvisso inte är så stora som just i men som också tar det skogliga arvet och de skogliga intressena på allvar och når en publik. Det är viktigt att fortsätta att bygga ut det nätverk som finns. Det är också på gång, och vi får se hur långt det kommer. Jag tror att var inne på att det finns fler utöver museerna som har ett engagemang i skogen. Det gäller skogsindustrierna och skolan, som nämnde. Även för skolan, såväl grundskola som gymnasieskola, finns det program framtagna som har varit i bruk . Jag hoppas att de också används av skolorna, och jag har ingen anledning att tro någonting annat. Vi har och Skogsmulleverksamheten, som inte heller ska glömmas bort. Ungefär en och en halv miljon svenskar har gått i Skogsmulles verksamhet. Det finns ett hundratal ur och skur-förskolor inte bara i , utan sådan verksamhet finns också i ett tiotal andra länder. Det finns ett starkt engagemang för skogen, och det är jag glad över. Men jag ser det inte som möjligt att ge fler museer nationella uppdrag. Det finns många önskemål på området, och det skulle bli svårt att gradera det. Men det innebär inte att jag på något sätt inte skulle ha kunskap om vad i arbetar med och för. 25 (S): Det var väldigt vad vi blev överens! Jag tackar för hennes inlägg och även för ett bra inlägg. Skog och trä ger jobb och rekreation, så även friluftsliv. Det handlar om livets möjligheter till svampplockning, jakt och fiske. Allt detta kan vi göra i skogen och ha en industriell produktion. Jag har ställt interpellationen utifrån det faktum att jag är orolig. Allteftersom urbaniseringen tilltar tappas mycket gammal kunskap om skogens betydelse. Då är det viktigt att man kan lyfta på flera olika stenar för att se vad vi kan göra åt detta. Ett sätt är att, precis som kulturministern är inne på, öppna möjligheterna för fler i stadsnära miljöer att besöka skogar. Det handlar då både om avsatta skogar och om produktionsskogar. Det är betydligt lättare att gå i en välskött produktionsskog det finns även bär där än i en misskött skog eller en urskog som kanske är vacker att titta på men inte riktigt lätt att vara i. Kulturministern har nämnt Skogsriket i sitt svar som en av regeringens stora satsningar. Det kanske det är, men det är ändå väldigt få som vet vad Skogsriket är, vad Skogsriket egentligen har till uppgift och vad man har uppnått med Skogsriket. Det är lite diffust vem man än pratar med. Det kan vara på sin plats att regeringen förtydligar vad man egentligen ska göra och vad man har för målsättning med Skogsriket. Kulturministern säger i sitt svar att i är en viktig mötesplats för det skogshistoriska arvet och skogens framtid. Det visar att kulturministern har insatt sig i betydelsen. Det som är viktigt kanske inte är de gamla samlingarna utan forskningsprojekten med universiteten och samarbetet med skogsnäringen i vissa delar. Men icke förty skulle det stärka om man fick ett uppdrag att tillsammans med till exempel eller något av de statliga museerna öka insikten om skogens betydelse nationellt. Det är någonting som kulturministern faktiskt kan se till. Det här är bara en liten idé. Det är möjligt att göra praktisk verkstad av den nu när det i alla fall i retoriken låter som att vi är överens. 26 (M): Jag måste börja med att säga till att det är jättetråkigt att inte alla riksdagsledamöter har fått besöka i . Det tycker jag vore en utflykt som vi kanske skulle bjuda in till, . Vad säger du? Det tror jag skulle vara nyttigt för alla att få se. i har en stor utvecklingspotential, vilken det kommer att utveckla. Det finns stora planer på utbyggnad för att skapa intresse hos fler människor, öka insikten om skogens betydelse och dess olika näringar och för att få bättre tillgång till det stora arkiv för forskning som finns på . Jag vet av den tidigare debatten med att finanserna är begränsade i dagens situation. Därför är jag väldigt nöjd med och tacksam för det arbete som görs och de olika intressenter som är engagerade i utveckling. Jag har stor respekt för att alla intressenter kommer att göra det bästa de kan för att lyfta fram vårt gemensamma intresse för att fortsätta utvecklingen av ett livaktigt Skogsmuseum i . 27 Kultur- och idrottsminister (M): frågade mig om visionen med Skogsriket. Det är framför allt en fråga för landsbygdsminister , men jag kan nämna så mycket som att det finns en handlingsplan som gäller till och med utgången av detta år, 2013, och som består av fyra grenar: hållbart brukande, förädling och innovation, upplevelse och rekreation samt i världen. Ett av dessa mål, upplevelse och rekreation, är någonting som arbetar med och, det är jag övertygad om, i god anda tillsammans med i och många av de övriga museer som är engagerade i skogsfrågor. Den här visionen ska utvärderas i slutet av detta år, och då finns det kanske anledning att återkomma. Det är inte första gången som i har uppvaktat regeringen eller har diskuterats här i kammaren. Jag vet att man har uppvaktat tidigare socialdemokratiska ministrar, såväl den framlidne miljöministern som kulturministrarna , som samtliga tre i budgeten har avvisat ökade anslag till i . Frågan har alltså har varit uppe ett antal gånger tidigare. Vad de har gjort för bedömningar vet naturligtvis inte jag. Däremot kan jag konstatera och vara glad över att nog är det museitätaste landet i världen. Enligt statistik finns det, bortsett från de 7080 museer som jag nämnde som har ett skogsintresse, över 2 000 museer i . Jag vet inte om och hans partifränder har tänkt att det ska vara fri entré på alla dessa, för då måste det till ett rejält tillskott i kulturbudgeten, vilket jag inte tror att man har planerat för. Därutöver finns ungefär 1 400 arbetslivsmuseer som drivs ideellt och av hembygdsrörelsen, som i sin tur har närmare en halv miljon medlemmar. Det finns alltså ett enormt intresse för kulturarvet, och en stor del av detta är skogen, skogen som näring, skogen som rekreation. Jag är själv intresserad inom ett annat av mina ansvarsområden, idrottsområdet, av att fortsätta samarbetet med kopplat till skolan och . Det finns redan ett sådant uppdrag. Här kan vi göra mycket mer för att fler barn och unga ska kunna komma ut i skogen, få uppleva skogen, lära sig mer av både djur och natur och kanske också mer om allemansrätten. Det här är någonting som vi måste lära om och om för varje generation. 28 (S): Jag är från . är det län som ligger i topp när det gäller satsade kronor per invånare på kultur. Bland annat är det de satsningarna som gör det möjligt att ha ett skogsmuseum i . Självklart skulle jag vilja att i blev statligt. Men jag ser som ett första steg att få ett utvecklat samarbete med något av de statliga museerna, vilket är görligt inom liggande budget. Det skulle alla tjäna på, tror jag. För det krävs det politisk vilja och att man skriver ett regleringsbrev till något av museerna som pekar på det behov som vi i retoriken i debatten här tycks vara överens om finns. Den debatt som startades av visar på hur stora skillnader det finns i landet om vems syn som ska göras gällande, vilken syn som ska råda och vad vi egentligen har skog för. Vi riskerar att få en disneyfierad syn på skogen. Kanske känner inte jag och många med mig som bor ute i landet igen det här, men många som växer upp i städerna och aldrig får tillgång till och aldrig får ta del av skogen gör det. De får inte samma insikt med sig, och då kan det lätt bli man hamnar i en disneyfierad tillvaro. Så vill vi inte ha det. Hela samhället måste därför bli bättre på att öka medvetenheten om vad som genererar inkomster, arbetstillfällen och rekreation . Tyvärr är inte arbetstillfällena regeringens skarpaste kniv i lådan, men med tanke på den här interpellationsdebatten finns det möjligheter att ta initiativ. Jag kommer att fortsätta att driva på, och jag ska definitivt fråga vad som händer med Skogsriket. 29 Kultur- och idrottsminister (M): Jag tycker att det är positivt att just i lyfts fram i kulturplanen, som är ett resultat av den nya kulturpolitiken, där regioner har ett ökat inflytande över de statliga medlen. Det är bra att man så tydligt betonar detta i kulturplanen. Vi kommer förhoppningsvis eller att inleda en myndighetsöversyn. Det har vi skrivit om i budgetpropositionen. Jag kan konstatera att vi har ökat kulturbudgeten . Det går mer pengar, både i relativa tal och i absoluta tal, till kulturen än i . Vi kan jämföra och se hur det är i övriga . Inte desto mindre är jag glad över att väljer att prioritera kulturen, särskilt som man där kommer att ha en europeisk kulturhuvudstad . Jag fick inte riktigt svar på min fråga hur man från Socialdemokraternas sida har tänkt sig att finansiera kultursektorn, framför allt museivärlden. Ska det förslag som man nu har återupptagit med så kallad fri entré på statliga museer, det vill säga de 19 som vi har i och varav nästan alla ligger i , också gälla de drygt 2 000 övriga museerna i landet? i har en entré på beroende på när det är och fri entré för barn och unga upp till . Det uppskattar vi mycket, för det har de statliga museerna också. Men hur har Socialdemokraterna tänkt sig att finansiera kulturen framöver om museerna inte ska kunna ta betalt? Det får vi återkomma till . Tack för debatten! Det är i alla fall glädjande, tycker jag, att vi känner lika stor uppskattning för vad museet gör och för skogens betydelse för , när det gäller såväl rekreation som näring och kulturhistoria. Överläggningen var härmed avslutad. 11 § Svar på interpellation 2012/13:332 om varsel inom järnvägssektorn 30 Statsrådet (M): har frågat mig varför regeringens historiska satsningar inom järnvägssektorn leder till varsel i stället för nyanställningar, vilka åtgärder jag tänker vidta för att undvika varsel inom underhållssektorn och vilka åtgärder jag tänker vidta för att komma upp till den nivå på underhållsinvesteringar som anser krävs för en fungerande järnvägstrafik. Mitt svar är att regeringen har gjort en mycket kraftfull satsning på järnvägens underhåll. Denna grundar sig på den kapacitetsutredning som redovisade . Här redovisade också de medelsbehov som finns för att underhållet ska återställa järnvägssystemets avsedda funktion och möjliggöra en fungerande järnvägstrafik. Men det står också klart att det kommer att ta av målmedvetna och uthålliga satsningar för att uppnå en tillfredsställande och hållbar underhållsstandard. Det behov som finns har regeringen mött genom att lägga fram en infrastrukturproposition med förslag på historiskt höga nivåer för underhåll och reinvestering. Avsättningarna för drift, underhåll och reinvestering uppgår i propositionen till . Det innebär att disponerar mer än dubbelt så mycket pengar för drift och underhåll jämfört med under den tidigare, socialdemokratiska regeringen. Tillsammans med banavgifter och interna effektiviseringsarbete kommer utrymme att skapas som motsvarar de behov som redovisat för att kunna återställa järnvägssystemet och återta eftersläpande reinvesteringsbehov. Det är ansvar att upphandla underhåll och reinvestering. Verket har valt att kanalisera delar av de ökade anslagen genom pågående underhållskontrakt för att på detta sätt få tillskotten snabbare omsatta i förbättrad underhållsstandard. behövde färre baskontrakt upphandlas än . Variationer i upphandlingsvolymer medför emellertid inte samma variationer i faktiska utbetalningar till entreprenörerna. Det avspeglas också i att 2012 betalades ca mer ut till leverantörsmarknaden för underhåll och reinvesteringar inom järnvägen än 2011. Jag vill också peka på vikten av ökad produktivitet i genomförandet av underhållet och reinvesteringarna. Regeringen tog initiativ till bildandet av med syfte att skapa en kompetent och renodlad beställare av infrastruktur och förvaltare av denna. Regeringen tog även initiativ till effektivisering av statens egen underhållsverksamhet genom bolagiseringen av . har också startat program för att öka produktiviteten och därmed få mer nytta för pengarna. Ökad produktivitet och smartare lösningar i genomförandet är en förutsättning för att säkerställa att varje skattekrona resulterar i en robustare järnväg. över med ökade anslag till underhåll och reinvesteringar bör leverantörsmarknaden kunna utvecklas positivt , till nytta för resenärer och godstransportörer. tog initiativ kring ett återförande av löpande och avhjälpande järnvägsunderhåll till egen regi. Jag kan konstatera att detta skapade oro och ovisshet inom hela branschen vad gäller stabiliteten och långsiktigheten för järnvägsföretagens villkor. Detta var inget som regeringen hade önskat. 31 (S): Jag tar det sista först. Det finns ingen gräns för vad som i detta rike är socialdemokratins fel. Trots att regeringen har regerat och det är varslen i järnvägsbranschen började rulla in är det inte regeringens fel utan den socialdemokratiska oppositionens fel att det blivit så. Det är en märklig hållning. Tre saker har ständigt återkommit som haft en moderatledd regering som ansvarat för järnvägen. De återkommer med ungefär samma regularitet som årstidernas växlingar: försäkranden om att järnvägen har alla pengar som den behöver, tågkaos med huttrande passagerare och fallande kontaktledningar. Därefter kommer historiska satsningar som presenteras på tjusiga presskonferenser med leende partiledare eller infrastrukturministrar. Sedan börjar allting om igen. Det kommer nya försäkranden om att järnvägen har alla pengar den behöver följda av tågkaos med huttrande passagerare och fallande kontaktledningar. Och sedan, lika säkert som fallfrukter om hösten, kommer nya historiska satsningar och nya tjusiga presskonferenser alltmedan resenärernas uppfattning om järnvägen faller till nya bottennivåer. Min huvudfråga i interpellationen är mycket enkel. Hur kommer det sig att det regeringen, i alla fall inte med avsiktlig ironi, kallar historiska järnvägssatsningar ändå resulterar i mindre underhåll och massuppsägningar av den personal som ska utföra underhållet? Det borde vara tvärtom mer pengar och historiska satsningar borde leda till nyanställningar, inte till varsel om uppsägningar. Dagens händelser följer exakt samma mönster. hette det att järnvägen har alla pengar den behöver. presenterade de fyra partiledarna vad som kallas en jättesatsning men som inte innebär en enda ny krona till järnvägen. Jag vågar lova att kommer kontaktledningarna fortsätta att falla som fallfrukt, regeringen hävda att järnvägen har alla pengar den behöver och sedan presentera ännu en innehållslös men historisk satsning på järnvägen. Jag har tappat räkningen på alla historiska satsningar som har gjorts på järnvägen. Regeringen har uppenbarligen tappat greppet om järnvägen. Om det nu ligger någon verklighet bakom regeringens satsningar måste jag avsluta med några enkla frågor till regeringen: När kommer pengarna ut på rälsen? När kommer varsel och uppsägningar att vändas i nyanställningar?