prot · H10941 · 2013-12-06 00:00:00 — Systemet är för krångligt , och för den som vill göra en aktiv placering utifrån miljökriterier är det svårt att få bra information. Banta antalet fonder så att det blir en kostnadseffektivitet, men gör det möjligt att välja för dem som vill! Ta också med i beräkningen AP-fondernas placeringar och vilka konsekvenser för hållbar utveckling som de ger inom pensionssystemet men också miljömässigt globalt! Placera pensionspengar i fossilenergi eller ställ etiska och miljömässiga krav, likaväl som ekonomiska krav på förvaltningen! Pensionssystemet måste bygga på långsiktighet och vara stabilt både ekonomiskt och socialt. Jag yrkar bifall till reservation 29. 79 (S) replik: Det är, , många saker som du nämnde som jag tror att vi i grunden är rätt eniga om. Väldigt mycket som jag nämnde i mitt anförande och som ligger utanför pensionssystemet har också förändrats rätt mycket . Egentligen är pensionssystemet en spegelbild av hur arbetslivet har fungerat historiskt. Det är därför det ser ut som det gör. Jag vill ändå ge en tillrättavisning. Gruppen heter Pensionsgruppen – inte den parlamentariska pensionsgruppen. Det vill jag förtydliga. Jag skulle vilja höra lite mer från och om den flexibilitet som ni kraftigt lyfter in. Ett av de bekymmer som jag upplever är att bryggan mellan människor som drabbas av sjukdomar och förslitning går över i pensionssystemet, alltså sjukförsäkringen, som tidigare debatterades, och det är en svårighet när vi pratar om ökad flexibilitet i pensionssystemet. Som regelverken ser ut skapar det ökade klyftor mellan människor beroende på hälsan och utvecklingen i livet. Jag skulle vilja veta lite mer om hur har funderat när det gäller den ökade flexibiliteten i pensionssystemet. 80 (MP) replik: Pensionsgruppen är inte parlamentarisk, rättade . Ja, tyvärr har det blivit lite av de fems gäng. Jag önskar att debatten vore mer utanför och inte bara inom gruppen. Från sida är vi ödmjuka. Det var därför vi sade att vi är beredda att gå med i Pensionsgruppen och ta ansvar. Vi ser ju att det finns förändringar som behöver göras. Vi är väldigt tveksamma till att man skulle ändra möjligheten att ta ut pension, det vill säga höja den lägre gränsen. Det har ju diskuterats att man inte skulle få gå i pension , och även riktåldern 65–har diskuterats, att den skulle höjas till , vilket en utredning som ni har tillsatt har föreslagit. Vi tycker att det skulle vara bra att ha en flexibilitet mellan till exempel 61 och . Men jag håller med om att man inte ska tvingas gå i pension, precis som jag beskrev i mitt anförande om den 62-åriga läraren, som inte orkade bråka med . Vi ska inte putta över människor till pensionssystemet som egentligen vill komma till arbetslivet. Det hade varit mycket bättre för den här kvinnan om hon hade fått möjlighet att vara deltidssjukskriven eller ha deltidsförtidspension och kunna jobba . Då tror jag att hon hade kunnat stanna kvar längre i arbetslivet. Den typen av flexibilitet vill vi se över. Men det handlar inte enbart om regler i pensionssystemet, utan det handlar också om regler i sjukförsäkringen och människors livsvillkor. 81 (S) replik: Jag upplever att vi nog är väldigt överens om förändringarna i sjukförsäkringen och svårigheterna för många äldre som har drabbats av nedsatt förmåga att vara med på arbetsmarknaden, med de skärpta reglerna i sjukförsäkringen. Jag har precis som mött ett antal personer som inte har fått halv förtidspension utan i stället har valt att ta ut sin ålderspension . Det är ingen bra utveckling. Det är en utveckling som lite grann oroar mig att fler människor väljer tidiga uttag, att fler människor som inte har några andra förutsättningar väljer det. Det har kommit många utredningar. De är offentliga för alla att ta del av. Det är en rätt stor materia att ge sig in i. En viktig grund kunde vara hur har tagit till sig en del av de här frågorna. Ytterst kommer debatten, förslagen och besluten att hanteras i Pensionsgruppen, i socialförsäkringsutskottet och genom beslut här i kammaren. På det viset är det ingen större skillnad. I många utredningar är det väl mindre grupper som fördjupar sig i de utredningar som har kommit för att lägga fram olika förslag. Som jag nämnde i mitt anförande finns det sannolikt flera olika saker som man måste göra. En sak förefaller vi vara överens om med : Fler arbetade timmar är kanske den allra viktigaste nyckeln för att pensionerna ska vara på bättre nivå och fungera bättre än . 82 (MP) replik: Jag håller just nu på att läsa tre stora tegelstenar som ligger på mitt bord som handlar om pensionerna. De handlar om åldern, men de handlar också om bromsen och om premiepensionssystemet. Det jag saknar är den offentliga debatten. Jag tycker att det är bekymmersamt att vi inte pratar om hur vi ska kunna förena ett mänskligt arbetsliv med ett fungerande pensionssystem. Jag är väldigt bekymrad när jag hör folk säga att vi ska skrota bromsen eller helt skrota premiepensionssystemet. Hur kommer då pensionerna att se ut för våra kommande generationer? har som en av sina grundvärderingar ideologiskt att värna de kommande generationerna. Vi måste se till att få ett pensionssystem som fungerar både och för våra barn och barnbarn. Det gäller även de etiska argumenten om hur man placerar pengarna. När det gäller fler arbetade timmar handlar det inte enbart om att de enskilda individerna ska arbeta fler timmar utan också om att se till att människor ska kunna ha ett arbete att gå till. Jag tror i grunden att är helt överens med om att vi måste skapa fler arbetstillfällen och investera för fler jobb, så att alla människor som vill arbeta också kan ha ett jobb att gå till. 83 (SD): Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom är det område som vi sverigedemokrater har valt att satsa mest på av dem som vi debatterar här . får var tredje pensionär enligt ut . Siffran är den gräns där människor under det inkomstbeloppet klassas som fattiga. Det beloppet menar vi är inte tillräckligt. vision är att alla ska ha råd att leva på sin pension, och ett första steg är att öka garantipensionen. /13 var det 800 000 personer som helt eller delvis fick sin ersättning från garantipensionen, varav ca 100 000 pensionärer erhöll endast garantipension. Det handlar alltså om för gifta och för ogifta enligt dagens nivåer. Då kan man tänka på att den genomsnittliga bostadskostnaden enligt i är , i och i övriga kommuner 4 500–. Då blir det inte så mycket pengar kvar att leva på. har i en nyligen presenterad rapport visat på stora mörkertal gällande tilläggsersättningar. Detta betyder att en viss andel är berättigad till tilläggsersättningar men har inte ansökt om dem. Oavsett om den andelen är i fråga om bostadstillägget och i fråga om äldreförsörjningsstödet, som menar, eller betydligt mindre, som regeringen menar, visar detta att den viktigaste grundtryggheten inom pensionen är garantipensionen som betalas ut automatiskt. Den bör ligga högre än . – alltså – ökar vi anslagen till garantipensionen vid ålderspension med nästan . Det innebär en ungefärlig höjning , alltså för ogifta och för gifta. En annan viktig aspekt för individens privatekonomi är pensionärsskatten. menar att pension är uppskjuten lön och ska beskattas som lön. Det finns varken logik eller rättvisa i att pensionärer ska beskattas högre än vanliga löntagare. Vår ambition är att kraftigt reducera skillnaden mellan lön och pension. I vårt budgetförslag avsätter vi för att sänka pensionsskatten. Detta motsvarar för en genomsnittlig pensionär en höjd nettoinkomst på . är vårt mål att helt eliminera skatteskillnaden, och detta är ett första steg på vägen. Utöver direkta åtgärder för att förbättra individernas privatekonomi vill vi även förbättra för pensionärerna på många andra sätt. Exempelvis vill vi höja den övre gränsen på det allmänna tandvårdsbidraget så att alla erhåller den högre nivån på och inte endast de . Vi vill även förstärka äldreomsorgen med sammanlagt , inrätta äldrevårdcentraler och förbättra anhörigstödet. Dessutom vill vi öka insatserna mot brott mot äldre och satsa på fler kategoriboenden med husdjursprofil. satsar vi även på vad vi kallar för ett matlyft. är hela parti, inte minst pensionärernas. Även på detta utgiftsområde har vårt förslag till budgetram fallit i tidigare votering. Jag får därför hänvisa till vårt särskilda yttrande. 84 (V): Varannan kvinnlig pensionär ligger under fattigdomsgränsen som är . En förklaring till det är den stora löneskillnaden mellan kvinnor och män. Kvinnors taxerade inkomst är i snitt av männens. Drygt hälften av alla kvinnor som går i pension i får garantipension – efter skatt. Det ligger under EU:s definition av fattigdom. Självklart är det ett resultat av det ojämställda arbetslivet. Om det ska förändras krävs så djupgående förändringar att man knappt vill ta i det, säger , huvudsekreterare i regeringens delegation för jämställdhet i arbetslivet i ett samtal i P1-Morgon. Den stora förklaringen ligger enligt henne i att kvinnorna tar huvudansvaret för hem och barn. Hon pekar på att kvinnor i snitt ägnar mer åt obetalt arbete. Hon säger: Det är inte jätteskillnader mellan kvinnor och män. Men det adderar faktiskt , som kvinnor arbetar obetalt. I snitt arbetar kvinnor och män lika många timmar , men medan män är på jobbet och får lön och pensionspoäng, så arbetar kvinnor hemma. I ett annat sammanhang säger att det bästa sättet att göra något åt ojämställdheten i arbetslivet som följer kvinnor ända in i pensionen är att individualisera, alltså tudela, föräldraförsäkringen. Hon konstaterar dock att det inte finns något parti som driver den frågan. Där har hon fel. driver frågan om att jämställa föräldraförsäkringen så att den delas på två, lika för båda föräldrarna. Löneskillnaderna är också rejäla mellan traditionella kvinno- respektive mansdominerade yrken. I nio av de tio största arbetskategorierna tjänar män mer än kvinnor. Självklart påverkar det pensionens storlek. Man kan naturligtvis tycka som , ledarskribent på . Hon skrev att man får skylla sig själv om man blir fattigpensionär för futtiga . Att helt eller delvis ställa sig utanför arbetsmarknaden har sitt pris, skriver . Hon lyckas helt – precis som regeringen verkar göra – trolla bort samhällets strukturer när hon tycker att problemet med kvinnors lägre pensioner beror på kvinnorna själva. Ja, det har sitt pris att vi har massarbetslöshet och en föräldraförsäkring som inte självklart delas lika mellan föräldrarna. För är könsskillnaderna i pensionerna i stället ett mycket konkret exempel på hur den bristande jämställdheten i samhället drabbar många kvinnor. Principen att hela livsinkomsten påverkar pensionen innebär att den genomsnittliga pensionen är lägre för kvinnor än för män eftersom kvinnor har lägre förvärvsfrekvens, större andel deltidsarbete, högre sjukfrånvaro, längre föräldraledighet och lägre löner. Eftersom vi i ser dessa strukturer har vi förstås förslag till förändringar som ändrar dessa system och minskar de ekonomiska skillnaderna mellan kvinnor och män. Vi tycker, precis som , att en tvådelad föräldraförsäkring är en bra början för att råda bot på detta eftersom den bristande jämställdheten kommer att ha inverkan på pensionerna långt in . Därför är det viktigt att vi genomför reformer . Vårt gemensamma pensionssystem måste vara utformat så att det ger ekonomiska förutsättningar för ett värdigt ekonomiskt liv när man så att säga har gjort sin tjänst i jobbet, alltså när den aktiva arbetsperioden är slut. Pensionssystemet bör vara utformat så att det inte missgynnar den som varit sjuk, arbetslös, fött barn eller haft otrygga anställningar. Vi vet ju att alla inte kan jobba tills de är . Det nuvarande pensionssystemet missgynnar LO-kollektivet och kvinnor som grupp. Pensionssystemet i sig må vara hur robust som helst, men inbromsningar och dyr förvaltning av premiepensionen gynnar inte pensionären. Vi menar att man bör låta avgifterna till PPM gå till inkomstpensionssystemet. Då kanske några inbromsningar kan pareras. PPM-systemet är otryggt och kostar oerhört stora summor i förvaltningsavgifter. Hade avgiften på 2 ½ procent tillförts inkomstpensionssystemet redan från början hade minskningen av pensionerna kunnat undvikas. Det hade vi gärna sett att man hade gjort. Det skapar nämligen stora spänningar i samhället när inkomstutvecklingen mellan dem som fortfarande jobbar och pensionärerna går åt olika håll. Både äldre och yngre drabbas av denna broms, eller balansering – de äldre genom att pensionerna sänks och de yngre genom att deras pensionsrättigheter inte räknas upp lika mycket som de skulle ha gjort utan denna inbromsning. Det är negativt för alla generationer. är det så att inte har en helt fix och färdig lösning för hur pensionerna bör förändras, men vi vet hur vi vill att det ska fungera för att det ska utjämnas och för att människor ska kunna ha ett aktivt och värdigt ekonomiskt liv efter att de har slutat jobba. Det duger inte längre att de fem partier som står bakom systemet sitter i slutna rum. Ni må komma och ge aldrig så bra utredningar, men man har alltid en fördel av att vara med där själva idéerna man sedan lägger på bordet formas. Jag tycker att det är ett odemokratiskt sätt. Det är nu hoppade av den pensionsuppgörelse som var, eftersom vi redan då såg att bristerna skulle uppkomma. Vi tycker att det är dags att utvärdera och analysera pensionssystemet, som inte är så himla nytt längre. Vi tycker att det borde göras i god parlamentarisk ordning, på riktigt. Vi tycker nämligen inte att det fungerar när så många som varannan kvinnlig pensionär ligger under fattigdomsgränsen. Då tycker vi att det finns någonting att göra åt systemet. Pensionärer går back, och mest back går kvinnorna. Jag yrkar bifall till reservationerna 30 och 31. 85 (S) replik: uppehöll sig rätt mycket kring förutsättningar som ligger vid sidan om pensionssystemet och som påverkar pensionerna mycket. I mycket av det har sagt kan vi instämma. Som jag sade tidigare är arbetslivet en spegelbild av den pension som blir, i och med att det är ett system som finns under hela livet. Löneskillnadsfrågan är naturligtvis väldigt svår. Då tycker jag att det känns bra att komma från . Det är den kommun i det här landet som kanske ligger allra längst fram och där i princip alla som jobbar i kommunen har rätt till heltid. Det vill jag framhålla. Det är, precis som har tagit upp, en oerhört viktig del hur det ser ut i arbetslivet och vilka förutsättningar det faktiskt finns för människor att få en löneinkomst och få en rimlig pension. Sedan kommer lite grann in på pensionssystemet och lyfter fram föräldralediga kvinnors situation. Hon säger att även de som är föräldralediga missgynnas av pensionssystemet, och där vill jag ställa en fråga. Vi har konstruerat en lösning som egentligen ger kvinnorna – det är främst kvinnor som tar föräldraledigt, men det gäller även killarna – en möjlighet att faktiskt på tre olika sätt få en fördel i de olika modeller man har tagit fram, för att verkligen lyfta in pensionsrätten på ett mycket bättre sätt . Jag funderar på hur egentligen ser på det när hon är kritisk mot lösningen kring vad man ska göra för justeringar där. Det är nämligen en fråga som har diskuterats väldigt lite. Den andra delen är PPM-systemet och de avgifter som finns. Där gjorde vi en förändring , så att Sjunde AP-fonden Såfa, med en mycket låg administrativ avgift, står öppen för de allra flesta att välja. 86 (V) replik: Jag börjar med de föräldralediga. Jag kanske var otydlig. Jag menar att föräldraförsäkringen i sig, så som den ser ut , inte gynnar ett jämställt uttag. är det alltså så. Jag menar inte att pensionssystemet borde ändras, utan det är en av de andra saker vi ändå är hyggligt överens om – massarbetslöshet och annat befrämjar inte en bra pension. Jag vill bara säga det, så att det blir rätt. När det gäller löneskillnader är det jättebra att det är så himla bra i . I där vi är med och styr är det också rätt sjyst; där har alla rätt till heltid som vill ha det. När det gäller PPM får gärna stå för vad S egentligen tycker. Jag har nämligen hört säga att vi nog borde se över PPM-systemet och om vi inte ska lyfta in de 2 ½ procenten – eller någon del av procenten – i inkomstpensionssystemet. Jag tyckte nog att slirade lite grann och undvek att säga vad han tyckte och i stället pekade på Såfa. Ja, man kommer in i Såfa. Jag har väl i stort sett mina pengar i Såfa, antar jag, för jag har inte brytt mig om det. Jag ägnar mig inte åt spekulationer på börsen – inte för att det inte är fint nog, men vem har tid med det? Man har ju fullt upp med att jobba. Vad jag förstår är dock inte Såfa den bästa fonden. Det är en högriskfond. Det kanske inte är riktigt så att man om man inte är intresserad av att spekulera med de pensionspengar man har skulle vilja ha dem i en högriskfond. Jag vill gärna höra vad säger om det. Hur ska ni ha det med PPM egentligen? Vi och LO är överens. Var står ni? 87 (S) replik: Premiepensionen, PPM, är väl än så länge rätt enkel att ta ställning till på sitt sätt. Vi har i grunden, som säkert vet, ett kongressbeslut där vi har tyckt att inledningsvis skulle räcka när det gäller premiepensionen. Kompromissen och överenskommelsen mellan partierna landar på 2 ½. Det är precis som jag nämnde naturligtvis en fråga som verkligen behöver diskuteras, för vi kan väl vara överens om att det utfall som de allra flesta som trodde på utvecklingen väntade sig skulle fortsätta vara inte har varit under de ungefär som har gått sedan pensionssystemet föddes. Det fanns väl en grundtanke där att kapitalet historiskt har växt mer än löneutvecklingen. Men så har inte varit fallet , och då blir det en annan utveckling. Det är alltså en av de frågor som absolut fortsatt behöver diskuteras när det gäller den delen. Vi kan ha en diskussion om huruvida högriskdelen är relevant eller inte . Det är inget politiskt beslut utan ett beslut av dem som förhoppningsvis förstår sig på placeringarna bättre än jag. Där kan man ha mycket att önska. Men modellen att man växlar över successivt från i den lösning vi valde för dem som inte bryr sig alls, så att människor har en säkrare och tryggare premiepension den dagen de behöver sin pension, tycker jag var ett steg i rätt riktning när det gäller den utveckling som har varit. Den försvarar jag. Sedan behöver man se på det här framöver, definitivt. Det jag var lite konfunderad över i motion var att pensionssystemet helt och fullt skulle följa löneutvecklingen. Det finns inget sådant system i världen, och jag funderar på hur man har tänkt att man över huvud taget ska klara en finansiering av ett sådant system. 88 (V) replik: Man ska inte se det som att det ska följa löneutvecklingen krona för krona, men det är i alla fall uppskjuten lön och bör hänga med. Det ska inte vara som , när vi ser hur varje jobbskatteavdrag urholkar pensionen i förhållande till vad vi som arbetar och tjänar pengar har. Det är alltså på det sättet. Vi är naturligtvis för en likvärdig beskattning, men det är också så att det för varje jobbskatteavdrag blir allt svårare att hänga med. Det kostar mer att ha lika beskattning, men det tycker vi att vi ska ha. När det gäller placeringarna tycker vi naturligtvis att man ska ha etiska fonder och annat. Vi inser också att vi inte kan ligga med våra pengar i madrassen; det tycker inte vi heller. Men man måste ha koll på det, och det tycker vi att man inom den lilla Pensionsgruppen – de fems gäng, som kallade er – ska ha. Det är inte så att vi är så himla sugna på att sitta med er. Det är visserligen ganska trevligt att umgås med några av er, men det handlar om insyn och möjlighet att vara med och påverka utvecklingen. Vi kan väl inte ha det på det viset att varannan kvinna får garantipension och lever på fattigdomsgränsen. Det vet ni med. Jag får heller inget svar på hur ni ska ha det med PPM. Jag har i alla fall läst att , som inte kan svara, har sagt att man kanske skulle ha lite mer av PPM-pengarna till inkomstpensionssystemet. duckar, och har väl duckat också. Vi är dock överens med LO om det. Det finns alltså en del att göra i pensionssystemet. Vi är gärna med och bidrar. 89 (M): Vi ska nu debattera pensionssystemet, ett område som är en av grundpelarna i den svenska socialförsäkringen. Nästan alla människor och partier har väl uppfattningen att vi ska ha bra och generösa pensioner, som kan ge medborgarna en tillräckligt bra ersättning för att kunna leva på och även kunna ha pengar till de nödvändigaste utgifterna. Då är frågan: Har vi det , och hur kommer det att se ut ? Det som kommer att vara helt avgörande är hur stor sysselsättning vi har och kommer att ha i . Den ekonomiska politiken kommer att ha avgörande betydelse för hur stora pensioner vi kommer att kunna skaffa oss. För man en politik i landet som till exempel medför att tiotusentals jobb försvinner, på grund av höjda skatter eller någonting annat, slår det direkt på pensionssystemet. Därför är det av stor vikt att våra ungdomar kommer i arbete , såväl för dem själva som för samhället i stort. Vi kommer att behöva varje arbetad timme vi kan uppbåda framåt. Därför är det av synnerlig vikt att skolsystemet fungerar och att vi kan integrera våra nysvenskar på arbetsmarknaden. Det är viktigt för , för människorna själva och inte minst för pensionssystemets uthållighet att kunna ge bra pensioner. Dessutom måste fler människor jobba lite längre om denna ekvation ska gå ihop. Tittar vi utanför behöver vi inte leta länge förrän vi hittar system som inte är finansierade och som kommer att krascha om det inte tillförs mycket pengar från staten eller någon annan. Många stater, även här i , kommer att ställas inför svåra politiska avvägningar och prövningar av det finansiella systemet där man kommer att ifrågasättas inför förslag om kraftiga sänkningar av pensioner och höjda pensionsåldrar. Det är frågor som påverkar hela EU, och därför har man tagit upp dessa frågor på dagordningen. Hur ser det då ut i ? Ja, den raka sanningen är att vi har ett system som kommer att hålla , men även här har vi utmaningar och påfrestningar som kan ge sänkta pensioner om vi inte gör någonting alls. Vi ska vara tacksamma mot våra företrädare som på ett bra sätt tog ansvar för kommande generationer genom att i grunden ändra pensionssystemet. Det gamla ATP-systemet hade naturligtvis sina fördelar för den enskilde på det viset att det lättare gav full pension vid färre arbetade år. Men det hade också ett kraftigt systemfel som hade gjort att det finansiellt hade gått så att säga i väggen om det inte hade fått årliga tillskott i form av allt högre avgifter. Det hade ingen koppling till tillväxten och livslängden och heller ingen koppling till arbetade timmar. Därför kan man lite vanvördigt säga att ATP-systemet verkligen skickade sin nota till våra barn och barnbarn. Det innebär inte att vi inte också har utmaningar i vårt nuvarande pensionssystem. Det är därför som Pensionsgruppen, som företräds av fem partier, följer utvecklingen och har tagit fram ett antal utredningar som alla på olika sätt ska förstärka och förbättra pensionssystemet totalt sett. Det är en stor styrka att vi så här kan arbeta över blockgränserna för att det ska resultera i långsiktiga lösningar som håller . En av de viktigaste utredningarna är den så kallade . Eftersom vi har glädjen att få bli äldre och äldre ökar medellivslängden, och har gjort så . Men det riskerar också att sänka pensionerna så kraftigt att många får en för liten pension för att kunna leva på. Därför är det så viktigt att hitta en bred överenskommelse för att fler som är friska och vid god vigör ska kunna bli kvar i arbetslivet längre än vad som är fallet. Det är bra för den enskilde, för arbetslivet och för samhället i stort, men det är också bra för dem som inte orkar ända fram till en så kallad normal pensionsålder, eftersom det ger mer resurser i alla system så att vi får pengar även till dessa människor.