prot · H009124 · 2013-06-17 00:00:00 — Vad som inte framkommer är att ökningen av anslaget är avsevärt mindre än vad verket självt har angett som nödvändigt för att kunna möta den nya situationen. Detta förhållande måste också sättas in i ett större sammanhang. har en helt central roll i upprätthållandet och skapandet av en god arbetsmiljö på landets arbetsplatser. Trots detta har man fått försämrade möjligheter att utföra sitt arbete som samhällsutvecklingen ställer allt högre krav på verkets arbetsmiljötillsyn. När det gäller antalet arbetsmiljöinspektörer i förhållande till antalet anställda ligger långt under och långt efter våra skandinaviska grannar och många andra europeiska länder. Antalet arbetsskador har ökat i rad och uppgick till 89 000. Utvecklingen mot allt fler och allt mindre företag gör verkets arbete mer komplicerat och mer kostsamt. Det faktum att människor fortsätter att arbeta och förväntas fortsätta att arbeta högre upp i åldrarna ställer också nya krav på och dess tillsyn. Detsamma gäller det faktum att det hårdnande samhällsklimatet medför att allt fler yrkesgrupper tvingas möta hot och våld i sin vardag. En ytterligare faktor som försvårar verkets arbete är den ökade förekomsten av utländska entreprenörer på den svenska arbetsmarknaden. Sammantaget utgör detta starkt vägande skäl för att förstärka resurser. kommer att anslå medel till detta i sin höstbudgetmotion, och vi hoppas att regeringen tänker om och gör detsamma i sin budgetproposition. 76 (V): Regeringen föreslår en ganska stor förändring av arbetsmiljölagstiftningen, där sanktionsavgifter, med några få undantag, kommer att ersätta den möjlighet till straffsanktioner som finns på arbetsmiljöområdet. I huvudsak motiverar regeringen det med att det är mer effektivt att direkt på plats kräva in en avgift än att gå genom rättsväsendet. håller delvis med om detta. Vi tycker att det finns goda skäl att använda sanktionsavgifter i fler fall än . Men vi tycker också att det måste finnas en viktning mellan olika slags överträdelser på arbetsmiljöområdet. I trafiken finns till exempel en sådan viktning som är ganska tydlig och enkel att förstå: Om du felparkerar din bil får du en lapp på rutan om att du ska betala in en avgift. Men om du kör berusad riskerar du dagsböter eller fängelse, och det kan du få även om du inte har skadat någon annan människa eller orsakat någon olycka. Det är en tydlig markering att det inte är acceptabelt ens att utsätta andra människor för risken att bli skadade i trafiken. På samma sätt menar vi i att brott mot arbetsmiljöbestämmelser måste anses väga olika tungt beroende på vilka konsekvenser en överträdelse faktiskt kan leda till. Vi tycker att det är bra om brott mot administrativa bestämmelser i arbetsmiljölagen kan hanteras med sanktionsavgifter, men när det handlar om människors säkerhet och hälsa menar vi att straffsanktionen bör behållas. Det ska inte vara mer acceptabelt att utsätta andra människor för risken att skadas på arbetsplatsen än i trafiken, och det bör också synas i de sanktioner som finns. Det är förvisso sant som regeringen skriver i sin proposition att alltför få arbetsmiljöbrott leder till rättslig prövning och dom. För det första tycker vi att man bör se över möjligheten att förbättra det utredningsarbete som görs om man vill komma till rätta med det. För det andra har regeringen och den utredning som ligger till grund för förslaget helt och hållet bortsett från den preventiva effekten av straffsanktionerna i arbetsmiljölagen. Det är en stor brist i förslaget. De fackliga centralorganisationerna har påpekat denna brist och varnar för att det förebyggande arbetsmiljöarbetet riskerar att försvagas när straffsanktionerna tas bort i den omfattning regeringen föreslår. anser inte att vi som lagstiftare ska ta denna risk. är inte motståndare till ett ökat användande av sanktionsavgifter, men vi tycker att regeringen borde ha gått mer varsamt fram och behållit möjligheten till straffsanktion för de överträdelser som rör människors liv och hälsa. Följaktligen anser vi att även i fortsättningen måste ha möjlighet att belägga nya föreskrifter med de sanktioner som man anser vara mest lämpliga och effektiva. Den omfattande avkriminalisering regeringen nu genomför riskerar annars att sända en signal om att samhället ser mindre allvarligt på brott mot arbetsmiljölagen. Det menar vi är olyckligt och ett steg i fel riktning. Nyckeln i arbetsmiljöarbetet är trots allt det förebyggande arbetet. De lokala och regionala skyddsombudens arbete och inspektioner är A och O för att upptäcka och förebygga farliga och ohälsosamma arbetsvillkor. Jag upprepar därför det vi i säger varenda gång vi debatterar arbetsmiljöfrågorna i : Regeringen måste prioritera och ge mer resurser till det förebyggande arbetsmiljöarbetet. har den borgerliga regeringen lagt fler och fler arbetsuppgifter på som verkets anslag har minskat kraftigt. Det har lett till att inspektionerna ute på arbetsplatserna har blivit färre och att inspektörerna fått allt svårare att hinna med annat än de mest akuta utryckningarna. kommer på grund av sparbetinget inte ens att kunna ersätta de arbetsmiljöinspektörer som går i pension. Redan alltför få inspektörer kommer alltså att bli ännu färre. Detta sker som antalet arbetsolyckor och arbetssjukdomar har ökat . Allra mest ökar arbetsolyckorna bland unga. Vi vet att förändringar av risker i arbetsmiljön syns tydligast på lång sikt. Regeringens besparingar på arbetsmiljöinspektioner, skyddsombud och arbetslivsforskning riskerar landets löntagare därför att få betala av . betraktar arbetsmiljöfrågorna som helt centrala välfärdsfrågor. Hur vi har det på jobbet påverkar hela våra liv ända in i pensionen och ålderdomen. Vi har som mål att inte en enda människa ska skadas eller förolyckas på sitt jobb, och då måste staten prioritera arbetsmiljöarbetet. Därför fortsätter vi att föreslå högre anslag till och ökade resurser till skyddsombudens utbildning och verksamhet. Vi vill också satsa på den viktiga forskningen om arbetslivets villkor. Precis som från Socialdemokraterna föreslår vi en nollvision för dödsolyckor i arbetslivet. Den ska följas av samma slags målmedvetna och breda arbete som nollvisionen mot dödsolyckor i trafiken. Återigen: Det är inte mer acceptabelt att människor skadas och förolyckas på jobbet än på vägarna. Jag tror inte jag har träffat en enda människa på de många arbetsplatser jag har besökt som inte har pratat om stress och press. Det är inhyrda lagerarbetare som packar på ackord som är omöjliga att nå om man inte lyfter fel. Det är vårdpersonal som stressar på underbemannade arbetsplatser och knappt hinner sitta ned ens på matrasten. Det är tjänstemän som jobbar övertid i stort sett för att hinna med sina arbetsuppgifter. Det är timvikarier som med mobilen i hand alltid måste vara beredda att rycka in och jobba med kort varsel och som aldrig kan planera någonting i förväg. Det är många olika berättelser från olika arbetsplatser, men de har samma gemensamma nämnare. Precis denna kombination av hög arbetsbelastning, liten kontroll över det egna arbetet och den egna tiden är extremt farlig för människors hälsa. Stress i sig själv kan göra oss mycket sjuka. Det syns tydligt i sjukskrivningsstatistiken, inte minst bland kvinnor. Stress och trötthet ökar också risken för olyckor och slarv med säkerheten på jobbet. En politik för bättre arbetsmiljö måste därför också vara en politik för ökad anställningstrygghet, för mer inflytande för de anställda på arbetsplatserna och för rimliga arbetstider. Det måste vara en politik som tar sin utgångspunkt i att vi också på våra jobb ska betraktas som människor och inte som produktionsenheter som man kan använda och göra sig av med efter behov. Här ligger den stora och avgörande skillnaden mellan regeringens arbetsmarknadspolitik och den som står för. Låt mig slutligen ta upp en fråga som många tycker att det är lite känsligt eller till och med pinsamt att tala om. Det handlar om mobbning och trakasserier i arbetslivet. Det är ett fenomen som vi oftast förknippar och talar om i samband med skolgårdar och kompisgäng bland barn och unga. Mobbning är dock ett utbrett fenomen också bland vuxna människor i arbetslivet. Enligt uppger så många som var tionde anställd att man varit utsatt för mobbning eller trakasserier av chefer eller kolleger på sitt jobb. Det är en häpnadsväckande hög siffra. Även om bara en liten andel av de här fallen är riktigt allvarliga vet vi att konsekvenserna av mobbning kan vara fullkomligt förödande. Hjärnforskaren , som är en av främsta experter på området, har visat att människor som utsatts för allvarlig mobbning får samma slags symtom som tortyroffer. Att utsättas för utstötning, förtalskampanjer och oförklarad degradering på arbetsplatsen kan bokstavligt talat vara livsfarligt. Tabut kring vuxna människors mobbningsbeteende måste brytas. Det måste bli en självklarhet att arbetet mot detta är en del av det systematiska arbetsmiljöarbetet. Precis som nämnde har bland annat fackförbundet lyft upp denna fråga på ett förtjänstfullt sätt. Vision har också lyft upp att det i den svenska lagstiftningen saknas möjlighet för den person som drabbats av mobbning att få upprättelse. menar att det är viktigt att denna möjlighet finns. Upprättelse är en viktig del i läkeprocessen för den som blivit utsatt för mobbning. I likhet med den som utsatts för diskriminering ska man kunna få upprättelse och skadestånd. har tagit fram ett förslag på hur en sådan lagstiftning skulle kunna se ut och inlemmas i den svenska arbetsrättsliga lagstiftningen. Vi tycker att det är en alldeles utmärkt utgångspunkt för att komma i gång med ett sådant lagstiftningsarbete. Därför föreslår vi att beslutar att påbörja utredningen av ett lagförslag mot mobbning med utgångspunkt i Visions förslag. Jag har suttit med i paneldebatter om mobbning och trakasserier i arbetslivet där alla riksdagspartier varit överens om att något behöver göras i frågan och att det förmodligen finns behov av en bättre lagstiftning. Jag ser därför fram emot att höra motiveringen till att inget annat parti har ställt sig bakom vårt förslag eller ens lagt fram något eget. Jag står självklart bakom alla förslag men nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna 1, 4 och 13. 77 (M): Vi behandlar ett betänkande som huvudsakligen handlar om en proposition från regeringen som heter Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna m.m. En utredning tillsattes , och det har varit en bred remissomgång. Propositionen syftar till att modernisera metoderna för när brott mot arbetsmiljö- eller arbetstidslagarna begås. Det finns också ett antal motioner från allmänna motionstiden med många förslag som vi behandlar i detta ärende. Jag tillstyrker förslaget i betänkande AU11 och avstyrker samtliga motioner och reservationer, herr talman. kan man konstatera att få fälls för arbetsmiljöbrott i . Det var faktiskt bara av anmälningarna som ledde till en fällande dom. En fjärdedel av de anmälda brotten ledde till någon sorts påföljd. Såväl som polis och åklagare har lagt ned mycket tid och resurser på utredningar som sällan har lett till något resultat. Om i stället använder sig av föreläggande, förbud eller avgifter hamnar fokus på att rätta till bristerna, i stället för att tid och resurser läggs på att utreda själva skuldfrågan. Regeringen menar att vissa överträdelser på arbetsmiljö- och arbetstidsområdet ska avkriminaliseras och att straff ska ersättas med sanktionsavgifter, vilket blir mer kännbart när brott begås. Det finns dock vissa undantag. tog upp det i sitt inlägg. Jag vill bara påpeka att hela området inte omfattas av sanktionsavgifterna. Jag vill också påpeka att fortfarande gäller för allvarliga brott. Arbetsmiljöpolitiken har en viktig funktion att bidra till att vi kan arbeta utifrån de förutsättningar vi har. Arbetsmiljöarbetet ska förebygga ohälsa och olycksfall och i övrigt skapa en god arbetsmiljö. Förtida utträde från arbetslivet måste motverkas, och möjligheterna till inträde ska ökas. arbetar endast hälften av dem som är . Det är en signal om att något måste göras. Ett effektivt sanktionssystem är betydelsefullt för att målen bättre ska kunna nås. För sanktionsavgifter behöver det endast visas att den aktuella regeln inte har följts. Den som bryter mot en regel ska enligt förslaget få ett avgiftsföreläggande. Godkänner man inte detta kan man gå vidare till förvaltningsrätt. Beloppet för en sanktionsavgift föreslås maximalt vara . Straffsanktionen kommer dock fortsättningsvis att behållas för vissa brott, till exempel reglerna om minderårigas arbete och att underlåta att anmäla en olyckshändelse. Och som jag sade: regler gäller fortfarande. Det är alltså inte enbart resurser som har betydelse om vi ska kunna förbättra arbetsmiljön. Det kan även vara de straff som utdöms, som ska vara avskräckande och ha en preventiv effekt. De ska också kunna bidra till att förhindra och förebygga dålig arbetsmiljö och kanske minska antalet slarviga arbetsgivare och arbetstagare. Regeringen vill både komma till rätta med de bakomliggande problemen och se till att det blir konsekvenser för dem som begår brott. har fått en resursförstärkning för arbetet med att anpassa sina föreskrifter till förändringen. Lagändringen träder i kraft , . Regeringen har sedan för avsikt att följa upp hur föreskrifterna utformas och hur de tillämpas och även göra en utvärdering av sanktionsavgifternas effektivitet. lade regeringen fram sin nationella handlingsplan inom arbetsmiljöområdet. Det huvudsakliga syftet var att peka på i vilken riktning utvecklingen bör gå och vilka områden och vad som ska prioriteras. Regeringen har också genomfört en rad insatser i handlingsplanen. Jag kan nämna bland annat våld i arbetslivet, kvinnors arbetsmiljö samt arbetsmiljö och lönsamhet i näringslivet. Dessutom har inom den grafiska branschen en ny metod på arbetsmiljöområdet prövats, så kallad screening. En utvärdering av detta projekt, som har tagits emot mycket positivt av alla, kommer att ligga till grund för eventuella förändringar som syftar till att effektivisera tillsynsområdet. Det är ju angeläget att tillsynen är effektiv och mer inriktad på de arbetsställen där det finns stora risker. Ett modernt arbetsliv kräver ett modernare sätt att göra tillsyn på arbetsmiljöområdet. Utgångspunkten är att god arbetsmiljö ska förebygga ohälsa och olycksfall och motverka att människor stängs ute från sitt arbete. Antalet anmälda arbetsskador har minskat. har antalet gått ned från drygt åtta fall per 1 000 sysselsatta till knappt sex per 1 000 sysselsatta . Antalet arbetsolyckor är något högre för män, medan antalet arbetssjukdomar är högre för kvinnor. Men det är ändå mycket glädjande att det totala sjuktalet orsakat av arbete har minskat drastiskt . Det är sant att arbetsmiljön är bättre nu än . Det är viktigt att påpeka att antalet dödsolyckor har minskat , även om det under något enstaka år kan variera. Det är också viktigt att påpeka att varje dödsfall i arbetslivet är ett misslyckande och oacceptabelt. omkom runt 400 personer i sitt arbete i . hade det sjunkit till 100150 personer. , 2012, var vi nere på 45 personer. Vi hade ett historiskt bra , när det endast var 41. Detta visar på en mycket tydlig och bra trend. I ett internationellt perspektiv har få dödsolyckor, men det är vissa branscher som är särskilt utsatta. Det ser regeringen och alliansen mycket allvarligt på. har genomfört och kommer att genomföra ett antal riktade åtgärder. Men även arbetsmarknadens parter har en mycket viktig roll att spela, liksom alla de som utbildar inom olika yrkesområden. En särskild tillsyn har skett inom bemanningsbranschen, vilket är bra, då detta är en ny och växande form av anställning på svensk arbetsmarknad. har numera också fått en mer drivande roll när det gäller information och kunskapsspridning. Ensamarbete är ett område som är förknippat med större risk, och därför är det bra att har fokuserat på just dessa områden . När det gäller till exempel hot och våld i detaljhandeln har rånrisken för ensamarbetande lyfts fram. ska till regeringen redovisa vad man har gjort för att förbättra säkerheten här. Skyddsombud har det redan talats om mycket i debatten. Vi anser precis som alla andra att de är en mycket viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombuden har en särskild roll, särskilt i mindre företag där många arbetar. avsätts drygt 100 miljoner för denna verksamhet. Men vi ska komma ihåg att det alltid är arbetsgivaren som har största ansvaret för en god arbetsmiljö. Kunskap, kompetens och yrkeserfarenhet hos arbetstagare är också nyckeln till ett tryggt yrkesliv. Arbetslivet förändras, nu snabbare än . Aldrig har så många arbetat som , och många nya företag och arbetsplatser kommer till. Den tekniska utvecklingen gör att jobb försvinner och nya skapas. Arbetskraft rör sig mycket mer nu än . Inom EU kan både företag och människor flytta över gränserna, och det ställer självklart särskilda krav på god arbetsmiljö och på att vi följer de regler vi har i . Regeringen har därför avsatt extra medel till för att de ska kunna kontrollera utstationerades arbetssituation i . Det förebyggande arbetet har också nämnts. Det är vi helt överens om. Det måste utvecklas vidare, liksom det systematiska arbetsmiljöarbetet. Arbetslivet måste anpassas så att vi kan klara ett helt yrkesliv, även efter pensionsåldern, om vi så vill. Det finns många områden inom arbetsmiljöområdet som är angelägna och som måste utvecklas för att bli bättre. Jag kan inte ta med alla här. I det moderna arbetslivet är det framför allt stressrelaterade sjukdomar och psykiska diagnoser som ökar. Detta måste vi ta på stort allvar. Alla parter måste förstå vad vårt nya informationssamhälle och ökande krav och tillgänglighet under dygnets gör med människor. Det är viktigt att arbetsmarknadens parter arbetar med detta, och det är självklart också angeläget att på ett effektivare sätt lyfter fram de faktorer och arbetssätt som påverkar arbetsmiljön. Varje individ som insjuknar och varje arbetsplats där människor löper risk för sin hälsa blir sammantaget ett stort samhällsproblem. Regeringen har därför i budgeten avsatt särskilda medel så att kan vara en kunskapsförmedlande resurs och nyttiggöra den forskning som finns kring arbetsmiljö och arbetsliv just för att minska sjuktalen som beror på arbete. Jag tror att vi alla är eniga om målen med ett gott arbetsliv men att vi har olika syn på och verktyg för hur målen ska nås. Vi sätter arbetsmiljön högt på den politiska agendan för ett långt och rikt arbetsliv. Varje olycksfall är oacceptabelt, och varje dödsfall är ett för mycket. Men det är härligt att kunna konstatera att framtiden faktiskt är ljusare än historien när det gäller svenskt arbetsmiljöarbete. Jag vill tillönska herr talman, alla i utskottet och kansliet en trevlig sommar. 78 (V) replik: Tänk om alla hade tillgång till sådana här ergonomiska arbetsredskap på sina arbetsplatser och att det är så enkelt att höja och sänka till exempel ett arbetsbord. Det är tyvärr inte alla förunnat. talar sig varm för att regeringen värnar om arbetsmiljöarbetet och tycker att det är viktigt, och hon målar upp en ljus framtid. betonar också gång på gång att det är viktigt att blir ännu duktigare och ännu effektivare och ska göra ännu mer för tillsynen på arbetsmiljöområdet. Då ter det sig en smula egendomligt att det enda som regeringen har gjort när det gäller är att spara in på deras resurser. Trots att man ständigt har lagt nya uppdrag på , bland annat för att kompensera för att man har lagt ned hela och att det inte finns någon samlad funktion för att sprida kunskap om arbetsmiljöforskningen, har mindre resurser totalt sett att röra sig med än 2006. genomförde betydligt färre inspektioner ute på arbetsplatserna och gjorde betydligt färre besök på arbetsställen än 2006, innan regeringen började med sina besparingar. Jag har lite svårt att se hur regeringens prioritering av arbetsmiljöarbetet egentligen ska gå till när det är så förtvivlat svårt för de inspektörer som finns på att hinna med mer än det absolut nödvändiga i det inspektionsuppdrag som man faktiskt har. 79 (M) replik: tar upp de minskade resurserna till . Det är sant att regeringen minskade dem ganska drastiskt . Men vi måste också komma ihåg att det har tillförts ganska mycket medel . Jag har en aktuell siffra här om att det handlade om 57 miljoner. Det har sedan tillförts ytterligare pengar i de projekt där man har prioriterat särskilt arbete, till exempel kvinnors arbetsmiljö. När det gäller effektivitet handlar det också om vad som görs och vad resultatet blir. Det är oerhört glädjande att antalet inspektioner per inspektör har ökat så pass mycket i runda slängar . Det är viktigt vad som görs och att det görs rätt inspektioner på rätt ställe, inte att man bara räknar antalet inspektioner. Det vore alltför enkelt. Det gäller att vi använder resurserna på rätt sätt. Man har visat att man har bättre verktyg för att få fram de branscher, de arbetsgivare och de områden där olycksrisken är störst. Där lägger man mer krut, och det tycker vi är bra. Det handlar också om att göra inspektionerna på ett modernare sätt. Det handlar till exempel om den screening som jag nämnde och att kunna använda teknik som gör att man får ut mycket mer av pengarna. Jag tror att man på är duktig på att använda resurserna rätt och kanske ta bort vissa verksamheter som man inte längre behöver i ett modernare yrkesliv. Vi är därför inte oroliga, utan vi ser med tillförsikt på den verksamhet som finns. Jag har i den rapport som kommer från tittat på vad man prioriterar. Det är faktiskt många handlingsprogram som sträcker sig . Det är nationella uppdrag som man har fått från regeringen där man särskilt prioriterar vissa områden, och det är bra. 80 (V) replik: Det blir lite fånigt när står och talar om hur många miljoner som har tillförts efter de gigantiska besparingarna 2006. Faktum är att 2006 hade 656 miljoner i anslag. hade man 606 miljoner. Det betyder att det fattas trots att priser och löner naturligtvis har stigit och att har fått betydligt fler arbetsuppgifter . Det är dessutom så att just på grund av alla de uppdrag som man har fått av regeringen att prioritera och som naturligtvis är bra måste man skära i någonting annat. har meddelat att när det gäller de pensionsavgångar som man förväntar sig framöver kommer av tjänsterna att återbesättas. Resten kommer att skäras ned. Det kommer alltså att bli färre inspektörer som arbetar med det kontinuerliga och förebyggande arbetsmiljöarbetet, där man är ute och besöker arbetsplatser och arbetsställen och påtalar problem och brott mot arbetsmiljölagen. Det går inte att komma ifrån, , att detta är en urholkning och en försämring av kvaliteten i det förebyggande arbetsmiljöarbetet. Jag har också de exakta siffrorna på hur många inspektioner som har gjorts. var det ungefär 25 000 inspektioner, och 2012 var det bara 20 000. Det är alltså en minskning av antalet inspektioner. Det skulle vara mycket intressant att få höra på vilket sätt det är någonting positivt, inte minst ur arbetsmiljösynpunkt, att varje inspektör på måste jobba mycket snabbare och göra många fler inspektioner. I vilken annan bransch tycker man att det nödvändigtvis är en kvalitetshöjning att färre personer gör fler saker? Ofta är det precis det som man brukar mena när man talar om att man har för lite resurser och att det är för mycket stress och press och att kvaliteten faktiskt försämras. 81 (M) replik: Precis som jag framhöll i mitt anförande är det inte enbart resurser som räknas utan vad man gör med de resurser som man har. har på ett fantastiskt sätt utvecklat de webbverktyg som man faktiskt har och använt sig av modern teknik, vilket gör att man på ett effektivare sätt kan sköta mycket av tillsynen. Det är mycket bra.