prot · H10933 · 2013-11-22 00:00:00 — Jag tror att man måste ha lite fakta i diskussionen för att inte blåsa upp detta till någonting annat än vad det är. Problemen finns där, och dem måste man ta på allvar. De kan variera , de kan variera mellan olika myndigheter och de kan också variera geografiskt över landet. Detta måste vi följa både när det gäller vad som är specifikt för enskilda arbetsplatser och enskilda myndigheter och när det gäller vad som är generellt för hela statsförvaltningen. Jag kan försäkra alla om att såväl som och regeringen följer frågorna noggrant både från ett arbetsmiljöperspektiv och från ett förvaltningspolitiskt perspektiv. Vi har som sagt också beredskap för att vidta ytterligare åtgärder när vi får den nya undersökningen, som ger mer kött på benen när det gäller hur utvecklingen ser ut. Då får vi se om vi behöver vidta ytterligare åtgärder utöver dem som och andra myndigheter jobbar med just . 29 (S): Jag måste säga att det kanske hade blivit en annan debatt om vi hade fått föra den med arbetsmarknadsministern. Det här blir inte seriöst, statsrådet . I det ena fallet säger statsrådet att det har minskat om vi jämför med 2006. Då tittar han på statistiken. När han sedan talar om pengar säger han att vi ska jämföra med 2010. Vad jag hävdar är att resurserna minskar till och att de kommer att fortsätta att göra så. hade vi 390 inspektörer i . är prognosen till 2017 att antalet ska ned till 200. Det finns tillfälliga projektpengar som ramlar ur. Man fortsätter att svälta ut. Regeringen svälter ut ; så är det bara. Jag frågar vilka nya pengar man får, hur man gör och hur man ska bygga upp det hela. Jag hoppas att DN eller någon annan tar och granskar dessa påståenden. Och hur är det i rad? Det är ju det jag säger. Attefall hade kunnat jämföra med 1956 om han hade velat och säga att den var mycket högre då. Men det blir ingen seriös diskussion. Ni fortsätter att svälta ut. Statsrådet kan stå här och le lite försmädligt, men jag påstår att statsrådet ljuger i kammare när han säger att får mer pengar. Jag påstår att han far med osanning när han säger att olycksfallsstatistiken går åt rätt håll. Jag tycker att det går åt fel håll när den stiger. Det har den gjort i rad. Det här är inte en seriös diskussion, och jag är ledsen för det. Nästa gång ska jag skriva en interpellation som går direkt till arbetsmarknadsministern. 30 (S): Kanske är det så att vi har ett statsråd som inte kan svara på detta eftersom det egentligen är statsministern som borde svara på det. Varför har vi ministrar i regeringen som lyfter över ansvaret till statsanställda som därmed får en arbetsmiljö som inte går att hantera? Varför blir de psykosociala förhållandena på statliga arbetsplatser bara svårare och svårare? Varför ökar sjukskrivningarna, och varför är det så i att två statsanställda får arbetsskada på grund av hot och våld beviljad? Hur många utsätts för hot och våld om två får arbetsskada orsakad av detta beviljad ? Hur mycket påverkar det här, och hur mycket är det här hot och våld mot demokratin? Det är viktigt att man i fortsättningen står för den politik man för och inte flyttar över ansvaret till statsanställda som ska stå där, hos personer som behöver stöd och hjälp och som inte får det, och försvara det som de själva inte har fattat beslut om. 31 Statsrådet (KD): Det blir en lite absurd diskussion när vi påstås svälta ut som får i anslag. Det är , och det är att svälta ut en myndighet. Det är korrekt att det var mer 2006, men det är också korrekt att det har ökat . Av de här exempelvis dryga 30 miljonerna som anslaget har ökat med är en del en satsning mot hot och våld inom arbetslivet. Det görs stora insatser. Sedan vet vi också att organiserar sitt arbete för att vara maximalt effektiva. Man har gjort stora insatser för att effektivisera sin verksamhet, bland annat overheadkostnader och liknande saker, och det ska ju alla skattebetalare självklart vara tacksamma för. När det gäller statistiken var det 34 600 arbetsolyckor med frånvaro i arbetslivet 2006. Den siffran var på sin lägsta nivå 2009, 26 600, och har stigit till 30 000 . Att siffrorna var låga 2009 när vi hade lågkonjunktur är inte konstigt. har siffran legat på 29 000–30 000. Detta följer vi självklart, men det är lägre nivåer än 2006. När det gäller dödsfall inom arbetslivet, som ju är det mest anmärkningsvärda, var det 68 dödsfall . är det 45. var det 57, och 2010 var det 54. Jag kan inte läsa statistiken på något annat sätt. Möjligtvis tycker ni att budgetpropositionen, där siffrorna är hämtade, ljuger, men detta är fakta. Svartmåla inte utvecklingen! Utvecklingen och problemen vi har att brottas med är tillräckligt allvarliga ändå. Vi har problem med hot och våld ute på våra arbetsplatser. Vi har det i kommunerna, och vi har det i den statliga förvaltningen. Orsakerna är mångfasetterade, och dem måste man jobba med, både ansvariga chefer och myndighetschefer, men man måste också göra det på ett övergripande plan. Vi har en dialog med våra fackliga organisationer, med och med . De är på frågorna, och vi får snart en ny rapport. När den kommer lovar jag att vi kommer att läsa den noggrant och se vad vi ytterligare kan göra för insatser. Vi följer frågan noggrant och har en bra kommunikation med ansvariga myndigheter och de fackliga organisationerna, så jag tror att oppositionen ska dämpa tonläget något i de här frågorna. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2013/14:70 om att jämställa ekonomiska villkor för hyresrätt och ägd bostad 32 Statsrådet (KD): har frågat mig när förslaget till om att jämställa de ekonomiska villkoren för hyresrätt och ägd bostad kommer. En grundläggande olikhet i de ekonomiska villkoren för ägda bostäder och för sådana som hyrs ut i näringsverksamhet är hur de prissätts på marknaden. Hyrorna för hyresbostäder sätts på grundval av kollektiva förhandlingar, där den enskilde har möjlighet att få sin hyra prövad mot förhandlingsutfallet för likvärdiga lägenheter. Den som köper en bostad agerar i stället på en marknad där prissättningen är helt individuell. Denna grundläggande skillnad är inte föremål för omprövning. Sedan alliansregeringens tillträde har den statliga fastighetsskatten för bostäder ersatts med en låg fastighetsavgift, vilket har inneburit lägre kostnader för de boende och en större legitimitet för skattesystemet. Så sent som sänktes fastighetsavgiften för flerbostadshus. Den av regeringen tillsatta kommer att lämna sitt slutbetänkande senast . Kommittén har bland annat i uppdrag att förbättra den skattemässiga ställningen för bostäder som upplåts med hyresrätt i syfte att öka utbudet av hyresbostäder. Kommittén ska också överväga möjligheterna att utvidga skattereduktionen för ROT-arbete till att omfatta hyresrätt och dessutom behandla vissa skattefrågor som relaterar till kooperativa hyresrättsföreningar och oäkta bostadsrättsföreningar. Alla överväganden som rör skatter påverkas av om bostäderna upplåts inom ramen för näringsverksamhet. Det finns fler aspekter som gör att de ekonomiska villkoren för att bygga, äga och förvalta olika former av bostadshus kommer att skilja sig åt. En väsentlig förutsättning är villkoren för finansiering. Beslut om penningpolitiska insatser fattas av . Banker och andra finansinstitut övervakas av . 33 (S): Jag ska börja med att tacka bostadsministern för svaret på interpellationen. har de ekonomiska villkoren för boende förändrats på ett sätt som gjort att hyresrättens konkurrenskraft ytterligare har försämrats gentemot den för ägd bostad. Till stor del beror detta på förändringar i skattesystemet och att det stöd som tidigare funnits för att kompensera hyresrätten har slopats. För mig är detta inte en fråga om att åstadkomma exakt lika villkor. Däremot tycker jag att mycket kan göras för att undanröja den stora obalans som vuxit fram mellan hyresrätt och ägd bostad i fråga om ekonomiska förutsättningar för nyproduktion. Det rekordlåga bostadsbyggandet oroar alla, från arbetsgivare till studenter. Många menar att detta kommer att påverka tillväxten. Många hyreshusprojekt blir inte av till följd av att kalkylerna inte går ihop. För att öka nyproduktionen av hyresrätter krävs flera olika åtgärder. I den här debatten vill jag lyfta fram den del som handlar om likvärdiga ekonomiska villkor för hyresrätten jämfört med äganderätt och bostadsrätt. Hyresrätten är skattemässigt missgynnad. Det tycker jag. Tycker bostadsministern det? Vi skulle behöva få ett svar på det. Enligt , och , som tillsammans gjort en analys av skatteeffekten för boende i olika upplåtelseformer, gör skattereglerna det ca dyrare att bo i en nybyggd hyresrätt jämfört med en nybyggd bostadsrätt. Om bostadsministern anser att det finns en obalans undrar jag varför den nu pågående inte får föreslå förändringar som skulle kunna rätta till den obalansen mellan upplåtelseformerna. Det har lagts fram ett förslag från , och att regeringen ska lägga till direktiv med innebörden att ta fram förslag som ger investeringar i hyresrätter mer likvärdiga ekonomiska villkor i förhållande till ägd bostad. Detta initiativ har bostadsministern stoppat. Du vill ju inte att detta ska utredas. Eller vill du att detta ska utredas? I första hand tycker jag att lösningen för detta bör finnas inom ramen för skattesystemet. Anser bostadsministern att hyresrätten är skattemässigt missgynnad i relation till ägd bostad? När kommer i så fall förslaget till om att jämställa de ekonomiska villkoren för hyresrätt och ägd bostad? Det är många som förväntar sig att det ska komma förslag kring detta. Utredningen som pågår just nu borde kunna komma med ett förslag som kan rätta till det. Jag efterlyser, som sagt, dessa förslag. Jag är medveten om att en utredning pågår, men det har redan börjat läcka ut en del om vad utredningen förväntas landa i. Det gör att det ställs en del frågor om detta är allt som kommer att komma ut av utredningen. 34 (FP): Det är en intressant interpellation. Jag instämmer helt i bostadsministerns svar på frågan. Det är en komplex bild som interpellanten öppnar upp för med sin fråga. Det är svårt att se om ekonomiska villkor speglar prissättningen eller om det uteslutande är skattedelen av neutralitetsfrågan. Jag noterar att frågan har debatterats mycket . Även den dåvarande innan alliansregeringen kom till makten noterade att frågan fanns men landade inte kring något förslag eftersom frågan är komplex. Jag noterar också att de tre parterna – , och Fastighetsägarna – inte längre uttrycker frågan som neutralitet utan som balanserade villkor mellan upplåtelseformerna, just eftersom frågan är komplex. Att ta det här stora greppet och vända på varje sten och titta på hur man kan skapa förutsättningar för varenda upplåtelseform som bostadsministern har gjort är utomordentligt. Konsumenterna efterfrågar både äganderätter och hyresrätter. Hur skapar man då de goda förutsättningarna? På skattesidan nämnde bostadsministern fastighetsskatten som har blivit avgift. Jag skulle också vilja lägga till presumtionshyrorna för att underlätta nyproduktion av hyresrätter. När det gäller de långsiktiga spelreglerna tycker många av oss att bostadsministern är utomordentligt tydlig. Det har nästan blivit ett mantra att långsiktiga spelregler är det som behövs på marknaden. Vi vet alla att riskpremien för att bygga finns där. Om man har långsiktiga spelregler, transparens och tar bort onödiga hinder skapar det också bättre ekonomiska förutsättningar och långsiktighet. Bostadsministern kommer säkerligen att få en stor eloge 2018. Det tar nämligen så att få igenom förändringarna. Vi kommer alla att hjälpas åt att påminna om alla insatser som görs just . var hos i går. Där fick vi det breda perspektivet på hur allt hänger samman. Det finns inte en faktor; det är många faktorer som hänger ihop. Därvidlag tycker jag att det sätt på vilket bostadsministern hanterar frågeställningen är viktigt, nämligen att alltid påtala de finansiella förutsättningarna tillsammans med regelverken. Hos noterade vi i går att bostadspriser, konsumtion, företagsfrågor, kreditförluster, förtroende, finansieringskostnad och skulder hänger samman. Ja, det finns mer att göra. Men det jag inte riktigt kan få grepp om i debatten, än så länge, är vad och egentligen menar. Vilken åtgärd ska leda till balanserade ekonomiska villkor? Jag noterar att i den budgetmotion som Socialdemokraterna har lagt fram har man föreslagit ökade investeringsstöd för endast , 2015. Är det lösningen för att uppnå balanserade villkor, eller vad handlar lösningen om? Det vore intressant att få höra mer från kring hur Socialdemokraterna kommer att se till att det uppstår neutralitet, eller om man nu väljer att kalla det balanserade ekonomiska villkor mellan de olika upplåtelseformerna. Jag ser fram emot svaret. 35 Statsrådet (KD): Jag håller helt med om att detta är en komplex fråga. Jag skulle vilja svara så här på fråga om jag anser att hyresrätten är skattemässigt missgynnad: Ja, i ett investeringsskede har hyresrätten en tuffare situation. Det är mer komplext att svara så generellt. För att komplicera frågan ytterligare kan jag säga att det finns ett antal faktorer som är till fördel för hyresrätten jämfört med exempelvis småhuset. Man har mindre än halva fastighetsavgiften om man bor i hyresrätt jämfört med om man bor i småhus. Vi har kollektivt förhandlade hyror. Vi har alltså inte marknadshyror på hyresrätten vilket, inte minst i storstadsområdena, håller tillbaka hyrorna jämfört med ett marknadshyresläge. Men småhusägaren har ett marknadshyresläge och köper sin bostad till marknadspris. Det gäller även bostadsrättsinnehavaren. Om jag dessutom är en person som äger en hyresfastighet som privatperson och inte i aktiebolagsform kan jag dra av räntorna på hyresfastigheten upp till vissa gränser. På det området finns begränsningar som Socialdemokraterna införde för , men det finns ändå en möjlighet. Beroende på vilken företagsform du bedriver hyresfastigheter i får du alltså lite olika villkor. När vi gör lättnader för företagsbeskattningen, sänkt bolagsskatt, gynnar vi också ägare av hyresrättsfastigheter, men vi gynnar inte småhusägare. Å andra sidan, som Socialdemokraterna ofta säger, har det införts ROT-avdrag som i första hand går till dem som äger sin bostad. Utredningen tittar bland annat på det också. Jag försöker komplicera frågan och, som var inne på, visa att det är en komplex fråga. Därför finns det inga enkla svar. Vi har dock en utredning som tittar på frågorna, och självklart funderar vi också på hur vi ska göra för att skapa så goda långsiktiga spelregler som möjligt, med ansvar för skattebetalarnas pengar. Om man gör skatteförändringar ska det stämma överens med och vara i rimlig balans med andra skatterättsliga principer och skatteregler, men man ska också se till att insatserna uppnår avsedda effekter. Det är där det blir intressant. Vad är socialdemokratins förslag? Socialdemokratin har en så kallad byggbonus på i sin budget. Jag vet inte hur de tänker utforma den. Det antyds att det är samma regler som gällde . Hur var reglerna då? Jo, det var vissa typer av hyresrätter som skulle få subventioner. Det innebär att man inte är ute efter att jämställa de ekonomiska villkoren mellan hyresrätt och ägd bostad; man vill styra subventioner mot vissa hyresrätter. Vi kan säga att vi behöver bygga mer smålägenheter. Jag ska ge ett illustrativt exempel på varför man måste tänka ett varv till innan man går på det lättköpta resonemanget om att pumpa in miljarder i subventioner. Jag besökte bygget utanför och pratade med dem som bygger husen där. Jag frågade: Vad skulle ni göra om ni inte hade alla regler att följa? De svarade: Vi skulle bygga fler smålägenheter. Vad var problemet? Jo, bullerregler tvingar dem att bygga tvåor som har en tyst sida bakåt mot innergården i stället för att bygga fler smålägenheter där en del lägenheter har fönstret ut mot den trafikerade vägen eller järnvägen. Det var tyst inomhus, men bullerreglerna innebar att bullret på andra sidan fönstret överskred de normer man nu följer. Detta illustrerar att de bullerregler vi praktiserar omöjliggör byggande av smålägenheter. Då hjälper inga subventioner. När vi nu ändrar reglerna kommer vi att skapa förutsättningar för att bygga fler smålägenheter utan att vi har belastat skattebetalarnas pengar. Är det inte där vi ska lägga energin? 36 (S): Tack, bostadsministern, för att du svarade som du gjorde på frågan! Det är bra att du säger att du ser att det inledningsvis, i ett investeringsskede, finns en obalans mellan hyresrätt och ägd bostad. Jag har i frågestund ställt frågan till dig tidigare. Då valde du att inte svara på det viset utan hävdade att det finns andra faktorer än skattefrågor som kan lösa frågan. Detta är i så fall ett steg framåt. Det är bra. aviserade Hases Per , ordförande, i en av större tabloider att utredningen kan komma att föreslå slopande av fastighetsavgiften för hyresrätter. finns ett undantag för detta . Då kan man fundera på vad förslaget egentligen skulle ha för effekt. Jag har försökt att förhöra mig om detta. Jag har bland annat talat med ett av större bolag på bostadsmarknaden, nämligen . De har gjort beräkningar på förslaget, som de har skickat in till . Detta förslag, som har presenterats i en av de större tidningarna i , har beräknats få en effekt på av den totala produktionskostnaden, det vill säga lite. har också beräknat effekten till . Jag tycker också att detta är ett förslag i rätt riktning, men vi måste kunna beskriva detta som ett rätt blygsamt förslag från utredningen. Det behövs mer. Det är ändå positivt att statsrådet säger att han ser obalansen och att regeringen ska återkomma med lite fler förslag om hur man kan komma till rätta med obalansen. Om vi ska hitta något positivt ur den här debatten är det att vi får försöka fortsätta att pressa regeringen att återkomma med förslag i frågan och ta steg framåt. I bostadsministerns interpellationssvar framgick det att kommittén ska utreda om det går att införa ROT-avdrag för hyresgästerna. Enligt utredningsdirektiven ska det bara utredas om vissa hyresrätter ska omfattas av ROT-avdrag, nämligen i de fall där det har avtalats att hyresgästen själv ska ansvara för det inre underhållet. Om man ska vara lite mer offensiv och positiv i frågan tycker jag att man borde våga säga att ROT-frågan ska utredas utifrån att avdraget ska gälla för alla hyresrätter. Jag förstår inte varför man inte riktigt vågar utreda frågan. Det är inte farligt att utreda frågan och se vad det kan ge för svar. Det skulle vara ett positivt besked att se på allt. Avser regeringen att återkomma till med förslag om att balansera villkoren mellan ägd bostad och hyresrätt? 37 (FP): fråga tog fasta på nyproduktionen. Vi som bor i , granne med , har verkligen välkomnat bostadsministerns besök. Äntligen har vi en bostadsminister som talar om det stora krånglet på nivå. En del är naturligtvis markpolitik, men det handlar just om arbetet med att ta bort krångel och hinder som gör det svårt att bygga nytt. Alla regler och allt krångel gör det dyrare att bygga. Jag välkomnar verkligen bostadsministerns tydlighet, ambition och vision om att ta bort så mycket av krångel och hinder som inte behövs. Det ska byggas bra och säkert, och vi ska tänkta på folkhälsan. Men eftersom jag har varit kommunpolitiker tycker jag att det ibland har varit alldeles för tufft att producera nya bostäder. Ministern nämnde bullret. Vidare har regeringen och ministern jobbat med frågor om planprocessen. Det handlar om strandskyddet och att skapa förutsättningar för en hyressättning med presumtionshyror. Det handlar om studentbostäder och mindre bostäder. Det handlar om markpolitiken, att se till att vi får fler aktörer som kan få del av marken för att bygga. Jag välkomnar verkligen det omfattande, stora och breda greppet som ministern och regeringen har tagit. Det finns inte en unik åtgärd för att få i gång nyproduktionen. Det går inte att använda sig av ett alexanderhugg för att lösa den gordiska knuten. Här krävs mängder av olika åtgärder. Det krävs utredningar. När jag satt i opposition i 2002–2006 saknades ett utredningsarbete och det saknades ambitioner från den dåvarande regeringen. har vi en regering med hög ambitionsnivå. Även om det tar tid är jag helt övertygad om att vi äntligen är på rätt väg. 38 (S): Det är spännande med bostadspolitiska diskussioner där vi fokuserar på det viktiga. Det stora problemet i är bristen på hyresrätter och bristen på ökad produktion av hyresrätter. Lika glad som jag är över att vi har den tydliga diskussionen – tack, , för att du har väckt diskussionen – lika förvånad är jag över hur man regeringsinnehav, varav de fyra första i majoritet, kan vara så nöjd med utvecklingen. Man anser att det rullar på; man tittar vidare och tycker att det händer saker. Det är inte sant! Sanningen är att utvecklingen går åt fel håll, och sanningen är att det är politiska beslut som gör att utvecklingen går åt fel håll. Vi har en regering som konsekvent vid varje ekonomiskt bostadspolitiskt beslut har missgynnat hyresrätten och gynnat eget ägt boende. Det leder till att obalansen blir än större . Därför är fråga relevant. Är man nöjd? Ser man balansen? Ser man att den ger effekter på bostadsmarknaden? Alla de som finns utanför det här huset ser effekten. I , den kommun vi befinner oss i, har antalet, i reella tal, små hyresrätter minskat. Det låter helt galet, eller hur? Antalet små hyresrätter i har minskat . Det är klart att politiska beslut gör skillnad. Det finns både en borgerlig majoritet i som säljer ut och vägrar bygga och en regering som konsekvent missgynnar hyresrätten. Det spelar en roll. Under galgen har man tillsatt en utredning som ska bli klar. I direktiven till utredningen har man aktivt förbjudit den att titta på det som verkligen skulle göra skillnad på obalansen. Ja, det är obalans mellan upplåtelseformerna. Ja, hyresrätten är missgynnad. Ja, vi behöver en politik som gör skillnad. Där är vi socialdemokrater glasklara, nämligen att det ska råda skatteneutralitet mellan upplåtelseformerna. Vi behöver gå steg för steg och titta igenom hela strukturen och inte heller förbjuda utredningsväsendet att lägga fram bra lagförslag som vi kan fatta beslut om. Där finns en tydlig skillnad mellan regeringen och det socialdemokratiska alternativet. 39 (FP): kan man få intrycket att tideräkningen började . Så är dock inte fallet. Det fanns även före detta datum. Några av oss satt före detta datum i skatteutskottet. Även tidigare än så, herr talman, inträffade stora saker på bostadsbyggnadsområdet när det gäller skattevillkor. Det är dem jag ska hålla mig till. När var bostadsminister fanns en total avdragsrätt för räntor. Den minskades 1982 genom en uppgörelse mellan Socialdemokraterna och och begränsades till . i samband med skattereformen minskades den ännu mer, nämligen till – med ett maxtak. Dessutom togs räntebidragen bort omkring 1994–1995. Socialdemokraterna lovade valrörelse att återinföra dem. Det blev dock inte så. Det handlade om , vilket var lite mycket i det läget. Efter att ha hört och frustar vi alla efter att få höra vad Socialdemokraterna vill. Vi har inte fått ens minsta antydan om det. Jag har fyra förslag. Tre av dem har ni prövat tidigare. undrar jag vilket av dem ni tänker er. Det vill man veta i valrörelsen. Det första förslaget är statliga lånegarantier till i flerbostadshus, ett system som ni har prövat. Om det finns statliga lånegarantier kan man naturligtvis sänka räntorna. Man behöver inte ta något ansvar. Det är ett jättebra system för att sänka kostnaderna. Statliga lånegarantier är alltså det första förslaget. Det andra förslaget är räntebidrag, som ni också prövat. De kom till slut att uppgå till . Den förre finansministern var väl inte så där otroligt förtjust i dessa räntebidrag eftersom de hade en tendens att bara öka och sätta inflationen på hjul när det gällde byggkostnader.