prot · H00988 · 2013-04-10 00:00:00 — Punkt 6 (Utbildning i svenska för invandrare (sfi)) 1. utskottet 2. res. 7 (MP) 3. res. 8 (V) Förberedande votering: 24 för res. 7 19 för res. 8 278 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 173 för utskottet 24 för res. 7 124 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 M, 22 FP, 18 C, 17 SD, 18 KD För res. 7: 24 MP Avstod: 100 S, 2 M, 1 C, 1 SD, 19 V, 1 KD Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 16 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde FiU27 Kungörelsetider vid likvidation Kammaren biföll utskottets förslag. FiU23 2012 Kammaren biföll utskottets förslag. JuU17 Förlängd försöksverksamhet med trafiknykterhetskontrollanter i hamnar Kammaren biföll utskottets förslag. FöU11 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om gemensam nät- och informationssäkerhet i unionen Kammaren biföll utskottets förslag. UbU6 Gymnasieskolan Punkt 1 (Framtidens gymnasieskola m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (S) Votering: 198 för utskottet 100 för res. 1 20 avstod 31 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 22 MP, 22 FP, 18 C, 17 SD, 19 KD För res. 1: 100 S Avstod: 1 MP, 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 2 MP, 2 FP, 5 C, 3 SD Punkt 3 (Grundläggande högskolebehörighet för elever på yrkesprogrammen) 1. utskottet 2. res. 3 (S, MP, V) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 6 (Utmaningar för duktiga elever) 1. utskottet 2. res. 6 (S) Votering: 203 för utskottet 118 för res. 6 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 23 MP, 22 FP, 19 C, 1 SD, 19 V, 19 KD För res. 6: 100 S, 1 MP, 17 SD Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 7 (Behörighetskrav till gymnasieskolans nationella program) 1. utskottet 2. res. 7 (S, V) Votering: 185 för utskottet 135 för res. 7 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 7 MP, 22 FP, 19 C, 18 SD, 19 KD För res. 7: 100 S, 16 MP, 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 11 (Arbetsmarknadens parter och yrkesprogrammen) 1. utskottet 2. res. 10 (SD, V) Votering: 283 för utskottet 38 för res. 10 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 100 M, 24 MP, 22 FP, 19 C, 19 KD För res. 10: 1 S, 18 SD, 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 16 (Självbestämmande och konsumentkunskap) 1. utskottet 2. res. 16 (MP) Votering: 295 för utskottet 24 för res. 16 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 22 FP, 19 C, 18 SD, 18 V, 19 KD För res. 16: 23 MP, 1 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 20 (Mobbning och kränkande behandling) 1. utskottet 2. res. 20 (S, MP, V) Votering: 160 för utskottet 161 för res. 20 28 frånvarande Kammaren biföll res. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 22 FP, 19 C, 19 KD För res. 20: 100 S, 24 MP, 18 SD, 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 21 (Registerkontroll av personal i gymnasieskolan) 1. utskottet 2. res. 21 (S) Votering: 202 för utskottet 117 för res. 21 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 23 MP, 22 FP, 19 C, 1 SD, 18 V, 19 KD För res. 21: 100 S, 17 SD Frånvarande: 12 S, 7 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD, 1 V Punkt 22 (Marknadsföring av gymnasieutbildning) 1. utskottet 2. res. 22 (SD) Votering: 303 för utskottet 18 för res. 22 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 100 M, 24 MP, 22 FP, 19 C, 19 V, 19 KD För res. 22: 18 SD Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. UbU10 Studiestöd Kammaren biföll utskottets förslag. Kammaren biföll utskottets förslag. SoU14 Värdlandsavtal för sekretariatet för Nordliga dimensionens partnerskap för hälsa och socialt välbefinnande (NDPHS) Kammaren biföll utskottets förslag. SoU13 Hälso- och sjukvårdsfrågor Punkt 1 (Allmänna utgångspunkter för hälso- och sjukvården) 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) Votering: 286 för utskottet 33 för res. 1 30 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 99 M, 10 MP, 22 FP, 19 C, 18 SD, 19 KD För res. 1: 1 S, 13 MP, 19 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD , Per , , , , , , och (alla MP) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 2 (Patienträttigheter) 1. utskottet 2. res. 2 (MP) Votering: 297 för utskottet 24 för res. 2 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 100 M, 22 FP, 19 C, 18 SD, 19 V, 19 KD För res. 2: 24 MP Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 5 (Tillsyn över spermabanker) 1. utskottet 2. res. 4 (SD) Votering: 302 för utskottet 18 för res. 4 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 24 MP, 22 FP, 19 C, 19 V, 19 KD För res. 4: 18 SD Frånvarande: 12 S, 8 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 8 (Nationella center) 1. utskottet 2. res. 5 (MP) Votering: 297 för utskottet 24 för res. 5 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 100 M, 22 FP, 19 C, 18 SD, 19 V, 19 KD För res. 5: 24 MP Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 12 (Långsiktig handlingsplan för psykiatrin) 1. utskottet 2. res. 8 (S, MP, V) Votering: 178 för utskottet 142 för res. 8 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 100 M, 22 FP, 19 C, 17 SD, 19 KD För res. 8: 99 S, 24 MP, 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 3 SD Punkt 13 (Övriga insatser inom området psykisk ohälsa) 1. utskottet 2. res. 10 (SD) 3. res. 11 (V) Förberedande votering: 18 för res. 10 22 för res. 11 281 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 258 för utskottet 19 för res. 11 43 avstod 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 S, 100 M, 22 FP, 19 C, 18 KD För res. 11: 19 V Avstod: 1 S, 24 MP, 18 SD Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD, 1 KD Punkt 14 (Vård och behandling av olika sjukdomar) 1. utskottet 2. res. 12 (S, MP) 3. res. 13 (SD) Förberedande votering: 122 för res. 12 19 för res. 13 180 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 160 för utskottet 124 för res. 12 37 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 22 FP, 19 C, 19 KD För res. 12: 100 S, 24 MP Avstod: 18 SD, 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 17 (Nationella riktlinjer vid behandling av ofrivillig barnlöshet) 1. utskottet 2. res. 16 (S) Votering: 220 för utskottet 100 för res. 16 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 24 MP, 21 FP, 19 C, 18 SD, 19 V, 19 KD För res. 16: 100 S Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 3 FP, 4 C, 2 SD Punkt 22 (Könsstympning) 1. utskottet 2. res. 18 (SD) Votering: 303 för utskottet 18 för res. 18 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 100 M, 24 MP, 22 FP, 19 C, 19 V, 19 KD För res. 18: 18 SD Frånvarande:12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 23 (Elektronisk kommunikation för patienter inom rättspsykiatrin) 1. utskottet 2. res. 19 (S, MP) 3. res. 20 (SD) Förberedande votering: 126 för res. 19 18 för res. 20 177 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 179 för utskottet 123 för res. 19 18 avstod 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 22 FP, 19 C, 19 V, 19 KD För res. 19: 99 S, 24 MP Avstod: 18 SD Frånvarande: 13 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU16 Alkoholfrågor Punkt 1 (EU-strategi) 1. utskottet 2. res. 1 (MP) Votering: 297 för utskottet 24 för res. 1 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 100 M, 22 FP, 19 C, 18 SD, 19 V, 19 KD För res. 1: 24 MP Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 3 (Privatinförsel) 1. utskottet 2. res. 2 (S) 3. res. 3 (V, MP) Förberedande votering: 100 för res. 2 43 för res. 3 178 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 177 för utskottet 106 för res. 2 38 avstod 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 22 FP, 18 C, 18 SD, 19 KD För res. 2: 100 S, 6 MP Avstod: 18 MP, 1 C, 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 7 (Mängdrabatt) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 177 för utskottet 143 för res. 4 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 22 FP, 19 C, 18 SD, 18 KD För res. 4: 100 S, 24 MP, 19 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD, 1 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU15 Narkotika- och dopningsfrågor Punkt 1 (Narkotikapolitik) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 178 för utskottet 142 för res. 1 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 22 FP, 19 C, 18 SD, 19 KD För res. 1: 99 S, 24 MP, 19 V Frånvarande: 13 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 2 (Droginformation till ungdomar) 1. utskottet 2. res. 2 (S, V) 3. res. 3 (MP) Förberedande votering: 120 för res. 2 24 för res. 3 177 avstod 28 frånvarande Kammaren biträdde res. (M) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Huvudvotering: 177 för utskottet 119 för res. 2 24 avstod 29 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 22 FP, 19 C, 18 SD, 19 KD För res. 2: 100 S, 19 V Avstod: 24 MP Frånvarande: 12 S, 8 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD (M) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats som frånvarande. Punkt 3 (Internationellt arbete för en restriktiv narkotikapolitik) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP) Votering: 196 för utskottet 125 för res. 4 28 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 M, 22 FP, 19 C, 18 SD, 18 V, 19 KD För res. 4: 100 S, 24 MP, 1 V Frånvarande: 12 S, 7 M, 1 MP, 2 FP, 4 C, 2 SD Punkt 4 Kammaren biföll utskottets förslag. 17 § Naturvård och biologisk mångfald m.m. Föredrogs miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2012/13:MJU12 Naturvård och biologisk mångfald m.m. 120 (S): ska vi debattera miljö- och jordbruksutskottets betänkande 12 Naturvård och biologisk mångfald m.m. Här finns 107 motionsyrkanden från allmänna motionstiden som rör många olika områden, bland annat rovdjur, vissa jaktfrågor, skydd av natur, arter och områden. Det är ett varierande och intressant innehåll, men jag ska välja att uppehålla mig vid några av områdena. Vi är alla i vårt utskott väl medvetna om den stora betydelse som biologisk mångfald har. Vi vet att rent vatten, ren luft och ren mat förutsätter att våra ekosystem förmår producera det vi behöver. För att ekosystemen ska vara robusta och kunna stå emot påfrestningar behövs mångfalden av arter. Alla arter är beroende av vatten. Därför är vattnet i vår natur oerhört viktigt. Merparten av våra vattendrag finns i skogen och hyser ett myller av liv. Allt vatten, våtmarker, älvar och skogsbäckar, har avgörande betydelse för den omgivande skogen. Det som händer med skogens vatten kommer förr eller senare att ge effekter nedströms och slutligen i havet. Därför är miljömålet Myllrande våtmarker så viktigt. Våtmarker står för många ekosystemstjänster, till exempel att binda och lagra koldioxid, rena vatten, fungera som översvämningsskydd och biologisk produktion. Skadade våtmarker har en sämre förmåga att leverera dessa viktiga tjänster. Många utdikade våtmarker är kolkällor och släpper ifrån sig koldioxid och bidrar därmed till den pågående klimatförändringen. Våtmarker har skadats av fysiska ingrepp som utdikning och annan verksamhet som påverkar mark- och vattenförhållandena. Våtmarkerna påverkas också negativt av olika föroreningar, till exempel gödande ämnen. Att våtmarker växer igen beror även på att de inte längre används lika mycket till bete för djur och slåtter. Utanför fjällområdet har bara enstaka våtmarkstyper gynnsam bevarandestatus. Många djur och växter som lever i våtmarker finns på den nationella rödlistan och är i behov av åtgärder och hänsyn. Den negativa bedömningen vad gäller miljömålet Myllrande våtmarker på nationell nivå överensstämmer med länsstyrelsernas regionala bedömningar. Det är bara två län som bedömer att de är nära att nå målet, men de påpekar att det krävs mer resurser för detta arbete. Flera län lyfter fram problem med dikesrensning. Nya vägar anläggs fortfarande på ett sådant sätt att de stör våtmarker. Illegal terrängkörning är ett annat problem som lyfts fram. Många län tar också upp det faktum att äldre diken och andra ingrepp fortsätter att avvattna våtmarkerna. Ansökningar om nya torvtäkter har kommit in till länsstyrelserna, och brytningen har enligt de senaste uppgifterna ökat något. När torv utvinns drabbas den biologiska mångfalden. Bundet kol som frigörs vid brytningen och eldningen påverkar klimatet. Detta försämrar möjlighet att nå miljömålen. Det är bekymmersamt att möjligheten att uppnå målet Myllrande våtmarker tycks vara långt borta, som det står att läsa i betänkandet. Ambitionen om anläggning av våtmarker till 2010 har endast uppnåtts till . Det krävs alltså mycket mer. Vi socialdemokrater anser att det är avgörande att vattenhänsyn blir en större del av den skogliga planeringen. Arbetet med att återskapa våtmarker, förbättra kantzoner och minimera körskador måste intensifieras. Ett annat miljömål som diskuteras i betänkandet är målet Levande skogar. Även här är uppföljningen något nedslående. På miljömålsportalen konstateras att det inte är möjligt att nå målet med de beslutade och planerade styrmedel som finns. Det går inte att se en tydligt positiv riktning för miljön. Det finns dock en del positiva inslag. Mängden hård död ved och arealen gammal skog bedöms öka. Även om ökningen ännu inte motsvarar de samlade behoven får vissa hotade arter bättre chans att säkra sin fortlevnad. Ett tecken på det är att flera fågelarter med höga krav på livsmiljöer ökat i antal . Tyvärr har andra arter minskat. Arealen av formellt och frivilligt skyddad skog fortsätter att öka. Det innebär att förlusten av värdefulla livsmiljöer bromsas upp eller motverkas. Vissa ekosystemstjänster, till exempel virkesproduktion, bidrag till klimatarbete och jaktutbyte, upprätthålls. För oss socialdemokrater har det alltid varit väldigt viktigt att bevara tillfällen till sysselsättning och inkomst från skogen, lika viktigt som att säkerställa att vårt naturarv bevaras till framtida generationer. Det är en skör balans som är absolut nödvändig. Skog och skogsmark är en nationell tillgång precis som en internationell sådan. Självklart ska vi uppfylla våra internationella åtaganden. Lika viktigt som att skydda skog genom reservat, naturvårdsavtal och frivilliga avsättningar är att skapa incitament för en ökad naturhänsyn i den konventionellt brukade skogen. I det framtidskontrakt som den socialdemokratiska kongressen antagit slår vi fast att vi behöver arbeta fram tydliga åtgärder för att uppnå miljömålen. Den biologiska mångfalden ska skyddas, och vi är övertygade om att det är möjligt som vi värnar jobben. Vi socialdemokrater vill öka anslaget för skydd av värdefull natur med 100 miljoner. Vi ser problemen och vill göra något åt dem. Ett annat viktigt område i betänkandet rör strandskyddet. I betänkandet slår regeringen fast att det finns indikationer på att ändringen av strandskyddsbestämmelserna inte har fyllt sitt syfte, att bestämmelserna har tillämpats olika i olika delar av landet och att de har lett till oavsedda effekter. Man konstaterar att förändringarna 2009 och 2010 lett till en icke avsedd skärpning i vissa områden. I min hemkommun har vi arbetat mycket med att i översiktsplanen ta fram strandnära områden lämpliga för bebyggelse. Det har skett i samråd med lokalbefolkningen, och jag har upplevt arbetet som väldigt positivt. Självklart får inte ett sådant arbete på något sätt begränsa vårt rörliga friluftsliv eller allmänhetens tillgång till stränder. Hos oss har jag inte upplevt detta som ett problem, men i andra delar av landet har det, vad jag förstår, inte fungerat lika bra. En stor del av de hotade arter som finns på artdatabankens rödlista trivs i strandmiljö. Den omläggning regeringen gjort när det gäller strandskyddet riskerar att leda till en allt för stor exploatering av strandmiljöer och att arterna därmed hotas. De lättnader som införts när det gäller glesbygd anser vi socialdemokrater är mycket rimliga. Det är viktigt i dessa områden att kunna erbjuda attraktiva boendemiljöer, och det finns gott om plats. Men den ökade bebyggelse som lagen öppnar för i områden med redan högt etableringstryck riskerar att drabba den biologiska mångfalden och allemansrätten. Vi menar att länsstyrelserna ska ges möjlighet att överpröva besluten. Justeringar av strandskyddet måste syfta till att den biologiska mångfalden säkras och att tillgången till stränder för friluftsliv inte försämras. , herr talman, vill jag säga några ord om vargen. Det är många som följt det som hänt i mitt hemlän och den riksbekanta varghonans vandring tillbaka till . Det är omöjligt att inte fascineras av detta djur som vänder nosen norrut och helt enkelt går hem. Jag har stor respekt för det dilemma som uppstått med tanke på just denna individs viktiga genetik och de problem som åsamkas de som bedriver rennäring. Jag hoppas att det här kommer att kunna lösas på ett bra sätt. Det som gjorts har uppenbarligen inte fungerat, och det har inneburit stora kostnader och förmodligen ett lidande för denna varg. Vi socialdemokrater tror att naturlig invandring är tillräckligt för att vi ska få en livskraftig vargstam och tycker att försöken med utsättning av vargvalpar från djurparker bör avslutas. Helt avgörande för att vi ska kunna existera tillsammans människa och varg är att det finns en stor förståelse hos befolkningen för den förda rovdjurspolitiken och att man känner delaktighet och inflytande. När det gäller skyddsjakt är det av yttersta vikt att den fungerar, så att människor kan känna sig trygga och bedriva den verksamhet man vill. Vi är positiva till de nya regler för utökad skyddsjakt som regeringen beslutat om. I de nya gemensamma riktlinjerna för förvaltning av vargstammen bör det ingå ett ökat lokalt medinflytande för att vargen ska kunna hitta sin plats i svensk natur och i samspelet med människor. Målet för politiken måste utgå från den konflikt som finns mellan varg och människa i vissa områden samt målet att bevara en livskraftig vargstam i . Vi socialdemokrater har här i kammaren förklarat att vi gärna diskuterar rovdjurspolitiken med regeringen. Vi anser att en bred och långsiktig överenskommelse är nödvändig, men så här långt har regeringen inte visat något intresse för att samtala med oss. Jag tycker mig ana en viss handfallenhet hos regeringen efter att vi nu fått klart för oss att inventeringen visar att vi har ungefär 400 vargar i och att dubbleringstakten bedöms vara tre till . Det skulle kunna innebära 800 vargar . Jag tänker: Vad händer med sans och balans och sunt förnuft som vi brukar försöka visa här i kammaren? Nej, jag tycker att vi ska försöka att komma fram till en gemensam, långsiktig och hållbar rovdjursförvaltning. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 24 och 27. 121 (MP): Vad är en vitryggig hackspett värd, eller någon annan art för den delen? Det finns människor som försöker räkna på det, men det är olidligt svårt. Det är väldigt svårt att peka ut en art och säga att den är värd si eller så mycket. Däremot kan vi inte blunda för att samspelet mellan arter, det ekosystem som bildas av naturens levande och icke levande delar, är otroligt värdefullt och rentav livsavgörande för vår existens. De tjänster som naturen förser oss med gratis, ekosystemstjänster som de kallas, är otroligt värdefulla. Vi vet också att ett myller av arter, den biologiska mångfalden, är en viktig faktor för att förse oss med de här tjänsterna. Det är en försäkring, inte minst mot de förändringar som vi står inför med föränderligt klimat och andra förändringar. Vi kan inte säga att just den vitryggiga hackspetten eller någon annan art för den delen är totalt avgörande, men vi vet att mångfalden i sig är en försäkring som vi är beroende av. Så långt tror jag att alla här kan vara överens. Alla är ju principiellt för biologisk mångfald. Kruxet är när vi kommer till de enskilda arterna, när det kommer till kritan och den biologiska mångfalden ställs mot andra samhällsmål. Det är då som den biologiska mångfalden ofta får stryka på foten. Det är därför vi ser att målet om biologisk mångfald är ytterligare ett av alla de miljömål som missar. Jag tänker därför inte tala så mycket om den fina teorin om biologisk mångfald utan gå in på några av de konfliktpunkter där den biologiska mångfalden står i skottgluggen. Jag börjar med några som verkligen står i skottgluggen, nämligen rovdjuren. När det gäller andra arter, till exempel dammfladdermöss, diskuterar vi inte här i kammare hur många vi ska ha i , hur många som krävs, utan vi har regler och rutiner och tjänstemän som räknar på det och försöker se vad som är en livskraftig stam, vad vi kan ha för åtgärder för att vi ska ha livskraftiga populationer i . Men just rovdjuren har blivit väldigt kontroversiella. Och vi har en regering som beställer utredning efter utredning för att få en så låg siffra som möjligt, och när man inte får en så låg siffra som man vill ha kommer man med egna siffror. Det har blivit en otroligt politiserad process. Just eftersom det har blivit denna politiska cirkus kring rovdjuren tror jag att det är bra om vi kan vara tydliga från politiskt håll med vad vi ser som målet med rovdjurspolitiken. Och för oss miljöpartister är det självklart att det är en gynnsam bevarandestatus för de rovdjur vi har i , som är en naturlig del av den svenska faunan och som ska få fylla en viktig roll i naturen. Gynnsam bevarandestatus är ett lite tradigt begrepp. Det är inte bara ett biologiskt och vetenskapligt begrepp utan också ett juridiskt begrepp eftersom vi är bundna av på det här området. Precis som när det gäller många andra arter har man sätt att räkna på det här. Man brukar tala om en tumregel på 500 genetiskt effektiva individer för en livskraftig population, och det är något motsvarande man kan tänka sig för vargar och andra rovdjur också. Det behöver inte vara så krångligt. Det som möjligen krånglar till det är att vi också har inaveln att ta hänsyn till. Vi måste både ha ett mått på populationens storlek och på inavelsgraden. Vi behöver alltså jobba med båda dessa saker . Om vi inte uppnått gynnsam bevarandestatus, vilket vi inte har för exempelvis varg, är det rimligt att vargarna får växa till sig innan man börjar gå ut och skjuta dem. Vi kommer förstås att behöva ha skyddsjakt även innan vi har uppnått det, när vi ser att det är sådana konflikter som inte går att lösa på annat sätt och skyddsjakten blir den sista utvägen. Men att börja ha en jakt som bara går ut på att minska en population som ännu inte uppnått gynnsam bevarandestatus är oansvarigt. I takt med att vi når en bättre bevarandestatus för rovdjuren kan vi också ha en mer generös skyddsjakt.