prot · H00964 · 2013-02-13 00:00:00 — Men det är också viktigt att en betydligt större del av biståndet än tidigare går till att stärka kvinnornas situation. Enligt Missing the Target den rapport som Kvinna till Kvinna, 1325 och har sammanställt angående kvinnor, fred och säkerhet i har inte ens av biståndet gått till att stärka kvinnornas situation. Det är knappast någonting okänt, herr talman, att det råder stor brist på mänskliga rättigheter i och att kvinnor och flickor har ett stort behov av skydd mot våld. Enligt vissa källor är landet ett av de allra farligaste för kvinnor att leva i. Rättssäkerheten är i stort sett obefintlig, och kvinnors deltagande i politik och andra beslutande församlingar är mycket begränsat. De kvinnor som organiserar sig de som över huvud taget kan och vågar det behöver mycket stöd. Tyvärr är det alltför vanligt att kvinnor som engagerar sig i samhällsfrågor får betala för engagemanget med sina liv. Så här kan det inte vara, och så får det inte vara. Med tanke på att nu är vårt största biståndsland måste vi ta avstånd från detta, herr talman, och vara tydliga med vår uppfattning när det gäller kvinnors och flickors rättigheter och mänskliga rättigheter över huvud taget. Det gäller oss alla och inte minst regeringen, utrikesministern och biståndsministern. är det tyvärr inte bara i som kvinnor lever under hot och förtryck. Vi vet vad som händer i många andra länder i , , , och . Man kan göra listan lång. Det handlar också om flickors och kvinnors och liv i och , för att titta åt ett annat håll i världen. Det är inte heller bra. Nog kan det tyckas märkligt att kvinnorna, som är i majoritet när det gäller jordens befolkning, inte har tillträde till de beslutande rummen där fredsprocesser och uppbyggnad av stater diskuteras. I stället utsätts de för manligt förtryck och förmynderi, hög förekomst av misshandel och sexuellt utnyttjande. Listan kan göras lång när det gäller den förnedring och brist på respekt som kvinnor utsätts för. När det gäller kvinnors och barns situation och respekten för de mänskliga rättigheterna över huvud taget anser vi socialdemokrater att det är oerhört viktigt att på olika sätt, inte minst från regeringshåll, bidrar till och verkar för en gynnsam utveckling. Detta, herr talman, kan vi göra både som enskilt land och genom EU. Det urusla stödet för ett svenskt medlemskap i visar på behovet av nya ansträngningar från sida när det gäller mänskliga rättigheter. Vi socialdemokrater vill se någon form av nystart i svenskt MR-arbete, och vi anser att vi ska utarbeta en ny strategi i nära samverkan med det civila samhället för att försöka återställa det anseende som har förlorat på det här mycket centrala området. Det är också högst angeläget, herr talman, att omgående och utan dröjsmål ratificerar konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. Partier i opposition kan uträtta mycket, men ett parti eller partier i majoritet sätter dagordningen i olika sammanhang. Därför kräver vi socialdemokrater att de i regeringsställning tydligare än tidigare kritiserar kränkningar av de mänskliga rättigheterna oavsett var eller av vem kränkningarna görs. 80 (M) replik: Jag måste börja med att säga att jag håller med om väldigt mycket av det säger. Det är ingen nyhet, varken för henne eller för mig utifrån att vi har väldigt många lika åsikter i den här frågan. Jag vill fråga om det svenska bistånd till som vi nu har fattat beslut om. Det är ett mycket stort bistånd där vårt fokus i första hand ligger på kvinnor och barn. Om jag förstod det rätt ville se en gynnsam utveckling av detta. Då är min fundering: Vad ser som ett ytterligare komplement till den satsning som den gör för att vi ska få den här gynnsamma utvecklingen? 81 (S) replik: Först och främst handlar det om att bygga upp en demokrati i . Då måste kvinnor på olika sätt tillåtas att delta i det här uppbyggnadsarbetet och vara med i olika diskussioner. Jag tror att kvinnor och män tillsammans kan forma en mycket bättre framtid för ett land. Det här handlar om en demokratiseringsprocess, och där måste vi bidra. Det finns också en annan viktig faktor som vi måste jobba med, och det är korruption. Väldigt mycket av biståndspengarna till försvinner på vägen enligt olika källor. De pengarna skulle i stället behövas till satsningar på kvinnor på olika sätt. 82 (M) replik: Korruption är ett jättestort problem. Vi vet att det är mycket framträdande i framför allt . Jag skulle uppskatta om vi hade gemensamma ståndpunkter och en enad front från oppositionen och den styrande Alliansen när det gäller hur vi ska hantera sådana här viktiga frågor för att vi ska kunna nå den demokratiutveckling som verkligen behövs i framför allt . Vi vet att har varit utsatt för ockupation och haft fokus på någonting annat än utveckling . Därför ser jag fram emot ett positivt samarbete med oppositionen i de här frågorna. 83 (S) replik: Jag kan tillägga att det är mycket viktigt att man samverkar med det civila samhället. Det finns många organisationer som har stor kunskap om hur saker och ting ser ut i olika länder, inte minst i eftersom vi nu pratar om det. Vi har Kvinna till kvinna, 1325 och . Jag besökte dem och tittade på deras olika projekt när jag var i . Jag tycker att de har åstadkommit otroligt mycket värdefullt och bra. Jag tror att vi har allt att vinna på att samverka i större utsträckning än vad som har gjorts . 84 (M): Som varandes medierapportör i tänker jag säga några ord om yttrandefrihet och mediefrihet i framför allt . Jag tänker börja med ett svenskt exempel på yttrandefrihet. har en helsida där det står: vill rusta sig ur förnedringen. Därför har den svenska försvarsdebatten flammat upp igen. Det är en bra artikel, som finns där man minst väntar sig att finna sådana artiklar, där man kan läsa om det som pågår i . Det är en artikel om som kan publiceras i men knappast i . Jag har också en lång lista på kolleger i . Det är journalister som har mördats och misshandlats . För att spara tid säger jag bara att den finns på nätet. Det finns en grupp som heter som man kan söka upp. Det är en eländeslista, och det är inte bara i som det finns sådana listor. dödades mer än 100 journalister i världen. Tusentals greps och förföljdes. Efter Sovjetimperiets upplösning och omvälvningarna i , som vi har talat om , har den globala demokratiseringsvågen avstannat. skriver i sin färska årsrapport, som kom för någon vecka sedan, att dess frihetsindex har försämrats . Av 195 undersökta stater är bara 90, med mindre än hälften av jordens befolkning, klassade som fria. Detta sagt apropå det meningsutbyte som förekom om demokratier och diktaturer i . gick 27 av världens länder åt fel håll i den här demokratistudien. Inte heller är immunt mot diktaturens virus. Även i vår världsdel försämras skyddet för det fria ordet och dess utövare. Det är därför som jag och andra har arbetat med en rapport till om tillståndet i de 47 medlemsstaterna. Glädjande nog antogs den rapporten i av rådets parlamentariska församling med stöd från alla fem partigrupperna från vänster till höger. Arbetet för yttrandefrihet och mediernas självständighet utgör kärnan i existens. I artikel 10 slås fast att: Var och en har rätt till yttrandefrihet. Denna rätt innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser. Problemet i , och för den delen i andra liknande församlingar, är att många parlamentariker är där av olika anledningar. En del av oss är där för att försvara principer som de i . Andra är där för att försvara sin regering och dess intressen. Det innebär att rapporter som min, som kritiserar förhållanden i namngivna länder, ofta blir kontroversiella beroende på utpekandet snarare än de värden som förespråkas. I min rapport utpekas en rad medlemsstater där förhållandet att man respekterar yttrande- och mediefrihet inte är självklart. Främst gäller det som sagt . En rad försämringar under Putins styre gör landet till svarta får i permanent strid med och i topp i statistik över fällande domar. Det aktuella fallet med åtal av en död man, advokaten , som hämnd för hans avslöjanden av korruption och kriminalitet högt upp i statsledningen visar att inte har ett fungerande rättssystem. Bland övriga kritiserade länder i min rapport nämner jag och . Om dem bör dock sägas att deras regeringar, till skillnad från Kreml, reagerar på internationell kritik med lagändringar för att försöka åtgärda påtalade brister. Vi är inte nöjda med de åtgärder som har vidtagits i och , men det är ändå skillnad mellan de länderna och . Sammantaget pekar reaktionen mot min rapport och andra i liknande ämnen på en tilltagande förmåga för en blockerande minoritet i att försvaga rådets ställning som försvarare av politiska fri- och rättigheter. Det bådar illa för framtiden. har antagit 50 resolutioner med rekommendationer för att stärka yttrandefrihet och fria medier. Min rapport lär inte bli den sista, däremot är den min första och sista. Med detta vill jag tacka er som fortsätter i för gott samarbete. Jag vill också tacka över partigränserna, särskilt mina socialdemokratiska kolleger som har varit goda allierade i yttrandefrihetsfrågor. Lycka till i det fortsatta arbetet! 85 (SD): tror på ett ansvarsfullt bistånd där varje satsad krona ska göra så mycket nytta som möjligt. Vi nöjer oss inte med en kvantitativ målsättning utan fäster större fokus vid kvaliteten och ett bistånd som är inriktat på effektivitet. Bistånd ska vara till för en positiv utveckling i mottagarlandet, och det långsiktiga målet måste vara att länder utvecklas till den grad att de inte längre behöver något bistånd. vill stärka det humanitära biståndet, öka stödet till världens flyktingar samt verka för ett långsiktigt utvecklingsbistånd som utgår från fattiga människors vardag, behov och levnadsvillkor. Konflikter, naturkatastrofer och andra humanitära kriser kan skapa stor förödelse i ett land . Det är för en självklarhet att efter bästa förmåga ska bidra vid dylika katastrofer. De humanitära behoven har ökat , bland annat beroende på ett ökat antal naturkatastrofer och konflikter. anser därför att anslagen till humanitära insatser bör öka. Så sent som vädjade till omvärlden om pengar för att ha råd med flyktinghjälp. FN och flyktingorganet vill ha motsvarande för det växande behovet av mat, medicin och övriga grundläggande förnödenheter som behövs för att rädda flyktingar i bland annat . flyr runt 5 000 syrier till grannländerna, och sammanlagt har ca 700 000 redan flytt till grannländerna. Revolutionen i har utvecklats till att bli ett fullskaligt inbördeskrig där såväl rebeller som Asads regim begår hemska brott. De som förlorar mest på detta hemska elände är oskyldiga civila. Kvinnor och barn som förhoppningsvis lyckas klara sig måste lämna sina ägodelar och sitt liv bakom sig. Det är i dessa sammanhang som rika länder som har en möjlighet att hjälpa till, och det handlar inte bara om . Det är min absoluta uppfattning att borde utöka engagemanget för världens flyktingar genom en effektiv biståndspolitik. har i sina budgetförslag utöver en ökning av det humanitära biståndet föreslagit en ökning av stödet till med , alltså totalt . Dessa pengar kan rädda hundratusentals och åter hundratusentals människor undan svält och krig samt kan vara avgörande för människor som kämpar för sina liv. Det är på plats i kris- eller krigsdrabbade länders närområden som en stor majoritet av världens flyktingar finns, och det är på dessa platser som behovet av hjälp är som störst. Enbart en mycket liten och relativt privilegierad del av världens flyktingar har en möjlighet att ta sig till . Många av dem har inte alltför sällan det lite bättre ekonomiskt ställt eller en i sammanhanget god utbildning. blir de allra flesta kvar i krisområden där hjälpbehovet är som störst, och länderna utarmas på såväl kompetens som pengar. Oavsett hur man vrider och vänder på det är det de hårdast drabbade flyktingarna som drabbas mest av dagens politik. I har vi en ytterst märklig inställning till flyktinghjälp. Åtskilliga tiotals miljarder satsas på den misslyckade invandringspolitiken, inte alltför sällan också i skenet av välvilja. Flera miljarder som ska gå till bistånd skickas direkt tillbaka till staten för att hantera massinvandringen till i stället för att användas till medicin, mat och andra basala förnödenheter i . Utöver detta är det lätt att förfäras över regeringens ineffektiva bistånd då endast omkring ½ miljard av den totala biståndsbudgeten på ungefär 30 miljarder går till UNHCR. UNHCR gör en insats och erbjuder vanligt folk möjligheten att köpa gåvor till de flyktingar som är i störst behov av hjälp. Några dunkar rent vatten eller lite skolmaterial till några av alla flyktingarna som sitter i olika läger kan göra en stor skillnad. Ännu större skillnad kanske det gör att köpa filtar till flyktingarna som fryser i där vintern slagit till. Eller varför inte köpa nötkräm till de undernärda barnen i ? Faktum är att det är otroligt dyrt med försörjning i , och det finns inga flyktingar som behöver hjälpen mer än de som befinner sig i krisdrabbade länder och de ländernas närområden. vill och avser att kunna rädda och hjälpa så många flyktingar som möjligt. Detta kan vi åstadkomma genom att prioritera riktig flyktinghjälp genom en effektiv biståndspolitik. Det handlar inte bara om kriget i . Runt 40 miljoner människor är på flykt runt om i världen. De allra flesta av dessa är i behov av hjälp på plats. En human flyktingpolitik handlar inte om hur mycket pengar man satsar. En human flyktingpolitik handlar om hur många flyktingar man kan hjälpa. Det handlar om att vara effektiv och finnas behjälplig för alla dem som har det svårast. I detta anförande instämde (SD). 86 (S): Jag tänker ägna mitt inlägg i debatten åt nedrustningsfrågan som har nämnts alldeles för lite i dagens debatt. Nedrustningsområdet är ett av de områden som vi socialdemokrater tar upp i vårt dokument som heter Om viljan finns. I svensk utrikespolitik i modern tid har nedrustning i allmänhet och kärnvapennedrustning i synnerhet haft en framträdande plats. har gjort sig ett namn internationellt som förpliktar. , , , och är några av alla som bidragit till att som litet land ändå har tagit stor plats internationellt kring de bord där nedrustningen diskuterats. Inte minst då provspränger kärnvapen förtjänar nedrustning att lyftas fram i debatten. Kärnvapenhotet är inte bara ett minne blott från det dagar. För människor på den koreanska halvön är det en skrämmande verklighet. provsprängning måste förstås fördömas. Det krävs hårdare sanktioner och gemensamma tag från hela det internationella samfundet för att hitta en lösning. Vi socialdemokrater är oroade över att frågan om nedrustning är för lågt prioriterad av den nuvarande borgerliga regeringen. Vi menar att kan bättre, om bara viljan finns. har arbetat mycket aktivt med att få till stånd en rörande en zon fri från kärnvapen och massförstörelsevapen i . Ett annat exempel från senare år har varit frågan om ett internationellt förbud mot klustervapen. Det var ett initiativ från den norska regeringen och kom att benämnas Oslokonventionen. position pendlade från att först vara skeptisk till att bli milt avvaktande för att till slut landa i att motvilligt skriva under konventionen. Den är nu ratificerad här i , vilket vi välkomnar, men regeringens saktfärdighet och bristande engagemang i frågan förskräcker. Återigen ser vi nu att den norska socialdemokratiskt ledda regeringen tar kraftfulla initiativ på nedrustningsområdet, och återigen ser vi hur den står passivt bredvid. Den här gången gäller det kärnvapennedrustning och de humanitära konsekvenser som faktisk användning av kärnvapen innebär. Det är ett nytt spår inom nedrustningsområdet som vi menar är väl värt att pröva. På samma sätt som man tidigare visat på de katastrofala humanitära konsekvenserna av användningen av till exempel personminor och klusterbomber kan man driva frågan om ett internationellt förbud mot kärnvapen. Genom att med fakta och forskning visa på de fullständigt oacceptabla konsekvenserna av användningen av kärnvapen skulle det kunna vara möjligt att nå fram till ett sådant förbud. Den aspekten av kärnvapennedrustningen har vunnit kraft . Låt mig ge några exempel. I slutdokumentet från översynskonferensen om ickespridningsavtalet 2010, som alla parter är eniga om, uttrycker man följande oro: The conference expresses its deep concern at the catastrophic consequences of use of nuclear weapons. Ett annat exempel är att den internationella rödakorsrörelsen antog en resolution som fastslår att de har svårt att tänka sig att någon användning av kärnvapen skulle kunna vara förenlig med bestämmelserna i humanitär rätt. Låt mig nämna ytterligare ett exempel. presenterade 35 länder ett uttalande med följande budskap: Kärnvapenanvändning får katastrofala konsekvenser och detta faktum utgör incitament för starkare nedrustningsinitiativ. Bland våra närmaste grannar fanns , och med bland undertecknarna. Man skulle kunnat tro att även fanns bland undertecknarna, men så var det inte. Det tycker vi socialdemokrater är mycket anmärkningsvärt. står värd för en internationell statlig konferens som syftar till att vidare kartlägga de humanitära konsekvenserna av kärnvapenanvändning. Vi socialdemokrater kommer att närvara, och vi hoppas att regeringen visar ett större intresse och deltar aktivt i det arbete som satts i gång av den norska regeringen. Vi menar att på ett konstruktivt sätt bör driva frågan om en konvention som förbjuder all användning av kärnvapen på grund av deras oerhörda humanitära konsekvenser. bör därför i FN föreslå att arbetet för en internationell konvention om ett fullständigt förbud mot kärnvapen inleds. Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att fler aktiva och kraftfulla röster för nedrustning, icke-spridning och rustningskontroll behövs. Med en progressiv utrikespolitik kan göra skillnad om viljan bara finns. 87 (M): Med hjälp av en sådan apparat som jag här visar upp för kammaren kan jag få information om mycket. Jag kan få information om hur det gick för i senaste matchen i realtid till och med. Jag kan få information om när tåget går och vad som händer i kammare. Jag kan läsa berättelser om övergrepp mot homosexuella eller titta på bilder från , där de slåss för sin frihet och sina demokratiska rättigheter. Dessa funktioner har, kan man säga, olika värde, och min mejlbox är full framför allt av den sista varianten. Där är problemet närmast att kunna sålla bland informationen. Jag kan också, herr talman, med denna telefon och med hjälp av mer avancerade datorer få information om nya affärsmöjligheter. Jag kan jämföra regler i olika länder. Jag kan till och med flytta pengar. Det är detta, herr talman, vi kallar globalisering information och ekonomi är globala och människor, med undantag av vissa visumregler, har möjlighet att röra sig över gränserna. Jag tror att det i grunden är positivt och viktigt. Det innebär att vi kan jobba utomlands. Vi kan lära känna nya kulturer och människor och utvecklas. Vi kan knyta band mellan folk. Vi kan sänka kostnader genom handel och utbyte. Vi kan räkna upp nästan hur många fördelar som helst, men det är inte problemfritt. Konkurrensen kan lätt leda till ett race to the bottom, där det handlar om att hitta den lägsta kostnaden. Det i sin tur kan leda till att vi söker de smarta lösningarna och ibland kanske tänjer lite grann på reglerna för att faktiskt gynna oss själva. Vi kan givetvis ställa oss frågan om det är okej att kunskap flyttar genom att kärnkraftsingenjörer i ett land åker till för att hjälpa dem med deras program. Vi kan också ställa oss frågan om det är okej att den som är misstänkt för brott i ett land kan shoppa jorden runt för att hitta ett juridiskt system som gynnar just hans eller hennes önskemål. Debatten kan inte handla om huruvida vi ska ha globalisering utan hur vi hanterar den. Att informationen, tekniken och viljan finns är ett faktum. Därför måste vi ställa oss frågan hur vi hanterar det förhållandet att politiken är nationell som rörelserna är internationella. Låt mig ta exemplet med kapitalflykt. Vi har varit i under debatten. Jag var också med på den resa som det tidigare talades om. Lösningen kan knappast vara att vi står här och moraliskt fördömer . Det kan vi i och för sig göra, men vi kan inte stanna vid att moraliskt fördöma det som sker där, utan vi måste sätta fokus på hur man bygger de institutioner och system som ska säkerställa beskattning av inkomster i de länder där inkomsterna uppstår. Det är inte enbart en moralisk fråga. Det är också en praktisk fråga. Om vi gör den till enbart en moralisk fråga missar vi en del av poängen. Jag tror därför att lösningen ligger i att vi arbetar vidare med multilaterala och bilaterala avtal. Vi måste till exempel främja frihandel via handelsavtal så att vi inte får handelshinder. Vi måste ha skatteavtal. Vi måste se till att vi har avtal som garanterar rörlighet. Vi måste ha utlämningsavtal. För oss är detta en fråga om modernitet. För oss är detta en fråga om att möta framtiden inte genom att stänga oss inne och andra ute, utan genom att vara öppna och välkomnande. Har då stått helt handfallet inför detta? Nej, jag kan konstatera att både i utrikesdeklarationen och i annan politik har visat vägen. Vi har drivit på för nätets öppenheten, det vill säga informationsspridning. Vi har drivit på för att se till att kommunikationen fungerar. Lite ironiskt sades det i debatten att vi gärna talar fiberoptik över , men det är essentiellt att kommunikationen fungerar, och det ska vi inte slarva bort i en replik. Vi har drivit på för frihandel. Jag erkänner gärna att jag är någon form av frihandelstaliban, för jag tror att det är där möjligheterna erbjuds. Vi har drivit på för att bygga nationella institutioner. Millenniemålen har varit verkningsfulla verktyg för det, och när de ska omförhandlas måste vi tänka vidare på hur vi skapar de institutioner som krävs. Jag tror att vi även måste fundera på det faktum att allt fler av jordens länder inom en icke alltför avlägsen framtid snarare kommer att vara samarbetsländer i handel än biståndsländer. Om vår politik lyckas blir konsekvensen nämligen den att allt fler länder kommer att ingå i den grupp som har resurser att själva klara av sina åtaganden. Därför måste vi välkomna det men också förbereda oss . Debatten handlar som sagt, herr talman, inte om huruvida vi ska ha globalisering det tror jag är nödvändigt för överlevnaden utan hur vi hanterar den. Frågan handlar inte om vad vi ska tycka om andra utan hur vi ger stöd och i samverkan kommer vidare. För mig, herr talman, är framtiden global, och vi är beredda att ta itu med de utmaningar framtiden för med sig för att utveckla det globala samhället. 88 (S): har vi socialdemokrater inte presenterat en alternativ utrikesdeklaration, vilket vi brukar göra de dagar då utrikespolitiken och regeringens utrikesdeklaration debatteras. Vi har gjort det de gångna åren. valde vi att i stället sätta samman ett dokument som vi kallar Om viljan finns. I det dokumentet pekar vi på de tydliga skillnader som finns mellan den moderatledda regeringens utrikespolitik och en socialdemokratisk utrikespolitik. Det gör vi på område efter område, på punkt efter punkt. Det gäller även området biståndspolitik eller, som jag hellre skulle vilja kalla det, internationellt utvecklingssamarbete. För oss socialdemokrater är det viktigt att fortsätter att ge ett generöst bistånd. Om detta förs det i stort sett ingen debatt , utan enprocentsmålet är accepterat. Men vi reagerar på hur den nuvarande regeringen hanterar enprocentsmålet rent praktiskt. Man urholkar det till exempel genom skuldavskrivningar som man har blåst upp till värden som inte motsvarar den verkliga skuld som man skriver ned.