prot · H009106 · 2013-05-16 00:00:00 — Jag tror att vi alla är ganska nöjda med att det här inte står att man ska vara bosatt i för att kunna vara kontaktperson. Allt som man försöker sträva efter för att få enkelhet skulle i så fall försvinna. Precis som jag sade i replikskiftet med är det inget förbud mot att teckna kollektivavtal. Det framställs gärna som att det skulle vara någon form av förbud för denna utländska arbetsgivare att göra det. Det är inte så. Vi ställer inte det specifika kravet. Men det finns absolut möjlighet att göra det. Det vill jag verkligen poängtera. Det är mycket viktigt att detta fungerar i praktiken och att det är enkelt. Det som jag tror att vi alla är överens om är att vi vill skydda arbetstagarna. Det har också varit inne på. Att man har villkor som är bra för dem som jobbar här måste vara det som är viktigt för oss alla. Jag fick inget svar på min fråga om . Men är viktig i detta fall. Frågan är vad som står högst i detta sammanhang om detta skulle strida mot . 143 (MP): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen. anser att människor ska kunna röra sig fritt och arbeta var de vill inom EU. Vi vill också att människor ska kunna komma utifrån EU, och där finns det en överenskommelse från föregående mandatperiod om arbetskraftsinvandring som är med i. Dessa rörligheter får dock inte utnyttjas för att pressa ned lönerna, försämra villkoren eller hota rätten att teckna kollektivavtal, och de får heller aldrig användas för social dumpning. Lika lön för lika arbete enligt lagar och avtal ska gälla i EU. Principen om att svenska kollektivavtal ska gälla på svenska arbetsplatser handlar om att alla arbetstagare ska behandlas lika och om allas rätt till likvärdiga löner och arbetsvillkor oavsett nationalitet. EU:s ekonomiska friheter ska inte överordnas mänskliga rättigheter, däribland de grundläggande fackliga rättigheterna. Där har vi beslut från , och det har vi drivit i kammaren när det gäller direktiv inom sociala rättigheter. Det är därför viktigt att skyddet för arbets- och anställningsvillkoren på svenska arbetsplatser nu stärks genom att utländska arbetsgivare blir anmälningsskyldiga när de utstationerar arbetstagare till . En viktig del av det nya systemet är att arbetsgivaren blir skyldig att utse och anmäla en kontaktperson som ska kunna ta emot delgivningar. För att systemet ska fungera väl måste kontaktpersonen inte bara gå att nå utan också just vara behörig att för arbetsgivarens räkning ta emot delgivningarna. Om arbetstagarens villkor inte skulle nå upp till minimistandarden enligt ett svenskt, centralt kollektivavtal för den aktuella branschen och arbetsgivaren inte ändrar arbetstagarens villkor så att de uppnår en sådan standard ska och kan delge kontaktpersonen en förhandlingsframställan. Snabbt och utan dröjsmål ska sedan en förhandling kunna inledas. En representant som utöver detta skulle vara behörig att förhandla och ingå kollektivavtal skulle enligt sätt att se på saken vara en person som är väl insatt i verksamheten, även om det vid de tillfällen med hängavtal tidigare talare har tagit upp antagligen skulle kunna ha räckt med en inte så väl insatt person. Vi har dock i den här balansgången ansett att detta för framför allt mindre företag skulle kunna vara problematiskt, och därför tycker vi att rätten att kunna kalla hit behörig företrädare vilket i ett fåmansföretag kanske skulle röra sig om ägaren faktiskt ser till att arbetstagaren får dessa rättigheter tillgodosedda. Vi konstaterar också från sida att det inom andra delar av bemanningsdirektivets innehåll nu finns utredningar som pågår, där våra företrädare sitter med och bevakar att det som har varit problematiskt med lex i kommer att ses över ordentligt och förhoppningsvis leda fram till en omdaning inom området. Vi ser också att det finns en utredning som tillsatts och som tittar på om och hur där tror vi faktiskt att det är hur kringgåendet av företrädesrätten har gagnat de oseriösa aktörerna på arbetsmarknaden. Med detta vill jag än en gång yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationen, herr talman. 144 (FP): beslutade om ett tillkännagivande till regeringen om behovet av en representant vid utstationering av arbetstagare till . Man anförde bland annat vikten av att det införs krav på företag att ha en representant i landet som ska vara behörig att företräda företaget vid förhandlingar med arbetstagarorganisationer eller i kontakter med myndigheter. Detta skulle göra det möjligt att kontrollera att utstationerade arbetstagare har rimliga arbetsvillkor och rimliga avtalsvillkor. Genom tillkännagivandet uppmanades regeringen att återkomma med förslag på åtgärder för att värna den svenska arbetsmodellen om ett sådant krav var förenligt med och under förutsättning att EU-medborgare från andra länder inte diskrimineras genom krav på bosättning i . Regeringens bedömning, herr talman, är att slutsatserna i kommissionsmeddelande 159 tyder på att kommissionen inte skulle anse att kravet på behörig representant är förenligt med . Bedömningen är att det bör vara tillräckligt att utse en person till exempel bland de utsända arbetstagarna att fungera som kontaktperson och mellanhand mellan företaget och tillsynsmyndigheten. I regeringens förslag finns därför inte krav på att representanten måste vara behörig att företräda arbetsgivaren i exempelvis arbetsrättsliga tvister. Vi ska dessutom ta hänsyn till åtminstone två , nr 98 respektive nr 154, som har ratificerats av . Det som är av intresse i detta sammanhang är två artiklar. Det är artikel 4 i konvention nr 98 om att staterna ska vidta lämpliga åtgärder för att skapa reglering av anställningsvillkoren genom kollektivavtal samt artikel 5 i konvention nr 154 om att staterna genom olika åtgärder ska främja kollektiva förhandlingar. I artikel 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt slås fast att inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster inom unionen ska förbjudas. Ett krav på att representanten ska vara behörig att förhandla och ingå kollektivavtal gör att personen måste vara väl insatt i arbetsgivarens verksamhet eller åtminstone ha högt uppsatt ställning och befogenhet inom företaget. Det kommer att skapa en inskränkning i den fria rörligheten för tjänster och kan medföra krångel och även stora kostnader. Det räcker med att arbetsgivaren har en kontaktperson i och att en förhandlingsbehörig representant för företaget i stället kan delta i förhandlingar när kollektivavtal ska inledas. Propositionen innehåller också förslag om sanktionsavgift respektive vitesföreläggande mot den arbetsgivare som inte fullgör sin anmälningsskyldighet enligt lagen. Med ett krav på anmälan om utstationering till i kombination med ett krav på en kontaktperson som kan fungera som mellanhand mellan företaget och tillsynsmyndigheten blir det möjligt att reglerna i utstationeringslagen skulle kunna fungera bra. Regeringsförslag på dessa åtgärder borde därför räcka. 145 (V) replik: Återigen får vi höra att det nog kan tolkas så att ett uttalande från kommissionen eventuellt innebär att det inte skulle vara tillåtet att ställa krav på att representanten i ska vara behörig att teckna kollektivavtal. Jag köper inte den rättsliga grunden, och jag tycker tyvärr inte att det blev tydligare när var uppe och talade om detta. Återigen: Det finns ingen annan reglering av löner i än kollektivavtalen. I hela den plågsamma Lavalprocessen var ett av resultaten en av de saker man kom fram till att svenska fackföreningar från och med när lagen började gälla ska lämna in sina avtalskrav till så att företag i andra EU-länder som tänker utstationera arbetstagare hit i förväg ska veta vilka krav facket kan tänkas komma att ställa. Det är väldigt svårt att se hur det skulle kunna vara omöjligt för ett företag att utse en representant som har behörighet att underteckna detta avtal, som rimligen alla personer i detta företag har haft möjlighet att ta del av i förväg innan de ens kom till . Det går inte att riktigt frigöra sig från tanken att regeringen och de borgerliga partierna återigen struntar i kollektivavtal, att man så att säga inte vill främja tecknandet av kollektivavtal. Man tycker att det är okej att de här företagen ska komma undan med mindre. Jag skulle jättegärna vilja höra hur ställer sig till det jag precis har sagt. 146 (FP) replik: borde ha lyssnat på vad jag sade beträffande artikel 56, nämligen att det är viktigt att inte inskränka friheten att kunna tillhandahålla tjänster inom unionen. Också tog upp frågan om den fria rörligheten för småföretag och mycket annat. Enligt artikel 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är det förbjudet att inskränka den friheten. Här är det inte meningen att vi ska krångla till det, , utan vi ska ha anmälningsskyldighet, vilket även ni tycker är bra, samt utse en representant som ska fungera som mellanhand mellan arbetsgivare och myndigheter om det skulle behövas. Jag kan förstå att ni, , av ideologiska skäl är emot den fria rörligheten och fördraget när det gäller Europeiska unionen. Jag tycker inte alls att tillkännagivandet går emot det som finns med i regeringens proposition, nämligen att det ska finnas en anmälningsskyldighet och man ska ha en representant. Det borde vara viktigt. Om de regler som gäller i inte följs finns det möjlighet för exempelvis att utöva tillsyn vad gäller läget, arbetsmiljön och mycket annat. Därför finns dessa två möjligheter, sanktionsavgift och vitesföreläggande. Vi från regeringspartierna tycker att det är tillräckligt. 147 (V) replik: står som sagt bakom propositionen. Vi säger ja till den, men vi vill ha ett tillägg. Vi tycker att det är jättebra med anmälningsskyldighet och att , liksom och andra, har möjlighet att träda in. Det är inte det vi ser som problem. säger att det är viktigt att inte inskränka den fria rörligheten. Men minst lika viktigt är väl att inte tillåta fri rörlighet på bekostnad av löner och arbetsvillkor. För är det viktigt att vi inte tillåter lönedumpning på den svenska arbetsmarknaden. Jag tycker att är svaret skyldig när det gäller på vilket sätt löner och arbetsvillkor för utstationerade arbetade ska kunna garanteras i , om vi inte ens kan ställa krav på att utstationerade företag ska kunna underteckna ett hängavtal som de känt till redan innan de kom hit, som uppfyller de minimikrav som vi ju är skyldiga att garantera utländska arbetare som kommer till för att jobba. Vad är skälet till att ni inte tycker att det är en självklarhet att vi ska ställa det kravet på företag som ska verka här? och regeringens förslag riskerar att leda till att svenska byggföretag och andra utsätts för illojal konkurrens och inte kan klara sig jämfört med företag som medvetet betalar lägre löner och erbjuder sämre villkor. Om vi inte kräver att dessa måste följa samma regler som deras svenska kolleger, på vilket sätt är det bra för det svenska näringslivet? På vilket sätt är det bra för svenska löntagare eller i första hand för de lönearbetare som kommer hit och inte får de löner som de har rätt till? 148 (FP) replik: Vi är inte på något sätt emot kollektivavtal. För dem som jobbar i är det kollektivavtal som gäller. Det finns möjlighet för många småföretagare att komma hit och sedan åka tillbaka. Skillnaden mellan oss och är kanske att vi vill ha flexibilitet i stället för krångel. Vi vill ha rörlighet i stället för inskränkningar. Tyvärr är det en ideologisk låsning från sida som vi inte kan råda bot på. 149 (C): Detta betänkande och denna debatt handlar om anmälningsskyldighet vid utstationering. I ett mycket väl känt och omdebatterat idéprogram står att läsa: Ett öppet land, en öppen attityd till andra och till varandra, utgör grunden för vårt ekonomiska välstånd och berikar oss i långt vidare bemärkelse. Vårt lands välstånd har byggt på ett ständigt utbyte med omvärlden. har vi präglats av emigranter, återvändare och invandrare. välkomnar att samhället består av människor med olika bakgrund och erfarenheter, där alla är lika värda och där gemenskapen ska vara öppen för alla. Vi vill göra upp med de system och strukturer som hindrar människor från att vara delaktiga i samhället. Vi vill riva de murar och den uppdelning mellan innan- och utanförskap som en exkluderande politik skapat. Tekniska landvinningar, nya idéer och hårt arbete har fört jordens folk närmare varandra. Det fanns då vi betalade tull vid stadsgränsen. har vi förenat både och EU genom fri rörlighet och fri handel. vill fortsätta att avlägsna de hinder som finns för enskilda människors rörlighet i världen. Vi vill se en framtid där är ett land dit människor kommer med en dröm om ett bättre liv och bidrar till att bygga vårt samhälle. Det var ett citat från idéprogram. Den fria rörligheten inom EU är en storhet som vi tar för självklar. När jag växte upp var stängt, misstänksamt och ofritt. Där fanns spänningar i allra högsta grad påtagliga mellan öst och väst, mellan demokratier och diktaturer. Med öppenheten rör sig arbete och tjänster, arbetskraft och företag, utflyttare och inflyttare över gränserna på ett positivt sätt som medverkar till utveckling och till en dynamik som är nödvändig för att klara konkurrensen från resten av världen. Allt det positiva som öppenhet och fri rörlighet för med sig har självklart också en baksida. Att det finns regler uppsatta för hur rörligheten får nyttjas är självklart. Men det finns självklart de som rundar, utnyttjar eller i okunskap inte följer de spelregler som finns därför denna anmälningsskyldighet som vi debatterar . Det regeringen föreslår och utskottet instämmer i är att arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i enligt utstationeringslagen ska vara skyldiga att anmäla utstationeringen till och att utse och anmäla en kontaktperson här. Denna kontaktperson ska vara behörig att ta emot delgivningar för arbetsgivarens räkning och tillhandahålla sådana handlingar som visar att kraven i utstationeringslagen är uppfyllda. har ett tillsynsansvar, och det finns sanktionsavgift och vitesföreläggande mot arbetsgivare som inte fullgör sin skyldighet. I utskottet har vi ändrat i dels nedsättningen av sanktionsavgiften, dels förfarandet när sanktionsavgift ska tas ut för att bättre överensstämma med den nya lydelsen i arbetsmiljölagen enligt proposition 2012/13:143. Lagändringarna ska träda i kraft . Det är en reglering som ska fortsätta stödja den fria rörligheten med dess dynamik men som ska tydliggöra spelreglerna för vad som gäller när man kommer hit och en uppföljning av detta. Så långt är vi alla överens i utskottet. När det kommer till vilken behörighet denna kontaktperson ska ha går meningarna isär i utskottet och i . Socialdemokraterna och kräver att kontaktpersonen inte bara ska vara behörig att ta emot delgivningar utan även vara behörig att gå in i förhandlingar och teckna kollektivavtal. Övriga partier instämmer inte i det eftersom det skulle innebära en inskränkning av den fria rörligheten. En inskränkning i den fria rörligheten för tjänster är endast tillåten om den motiveras av allmänintresset, är nödvändig och är proportionerlig i förhållande till målet. Reglerna i utstationeringslagen bygger inte på att kollektivavtal nödvändigtvis ingås med utländska arbetsgivare utan innebär framför allt en möjlighet för arbetstagarorganisationerna att följa upp att villkoren följs. Inte heller har de övriga nordiska länderna, med liknande arbetsmarknadsmodeller som , bedömt det som nödvändigt att kräva förhandlingsbehörighet hos kontaktpersonen. För att en person ska vara behörig att förhandla och teckna kollektivavtal krävs god insyn i företagets verksamhet. För stora företag är det troligtvis möjligt, även om det självklart kostar även för dem. Men för små företag skulle det innebära näst intill en omöjlighet att utstationera arbetstagare i över huvud taget, vilket innebär en stor inskränkning i den fria rörligheten för tjänster på grund av att det är få personer, kanske bara ägaren, som har insynen och behörigheten. Att, som S och V vill göra, begränsa rörligheten ställer inte upp på. En väl fungerande inre marknad och fri rörlighet för varor och tjänster är för en förutsättning för en bra utveckling. Jag yrkar bifall till förslaget i arbetsmarknadsutskottets betänkande 9 och avslag på reservationen. 150 (S) replik: Jag har en fråga till utifrån hennes anförande i ärendet. Vi har tidigare här i kammaren debatterat 98 och 154, två konventioner som har antagit och ställt sig bakom. Jag har en enkel följdfråga kopplad till det som du har sagt i ditt anförande. Jag tror att alla partier som finns i denna kammare välkomnar den lagstiftning som är på väg, men vi vill från Socialdemokraternas och sida ha förstärkningar och tillägg i den. Anser du att regeringen efterlever konventionerna 98 och 154 utifrån syn? 151 (C) replik: Den svenska och den partssammansatta expertmyndigheten har tittat på förslaget och välkomnar det. De tycker att det är ett väl avvägt förslag som regeringen har lagt fram och som utskottet ställer sig bakom. De påpekar att en arbetstagarpart som vill förhandla inte längre riskerar att få söka upp en motpart i ett annat EES-land för att göra en förhandlingsframställan utan kan delge kontaktpersonen en sådan framställan. Därmed kommer de hit och kan genomföra den typen av förhandlingar. Vad man också säger i det remissyttrande som vi i utskottet har tagit del av är att det inte heller står i strid med åtagande enligt någon som är ratificerad av . 152 (S) replik: Jag har en följdfråga till ditt svar på min första fråga. Om man nu inte har en behörig representant i som har rätt att teckna kollektivavtal, hur ska det då praktiskt gå till? Vi tror att det i stället kommer att krångla till verksamheten för de utstationerade, både de som är anställda och de företag som är här, om de inte ges möjligheten att ganska enkelt lösa tvister som uppstår och teckna kollektivavtal. är det ett ganska enkelt system att följa de hängavtal som finns på nationell nivå och på annat sätt. Då är min fråga till : Gör och samma bedömning, att detta i stället riskerar att innebära att det kanske blir en krångligare situation för de utstationerande företagen? Det tror jag att ingen är betjänt av. 153 (C) replik: Jag gör tvärtemot bedömningen att det förslag som vi debatterar här och och som vi ska besluta om underlättar för de utstationerade. Det finns någon som är ansvarig för att ta emot delgivning. Är det någon som önskar någon form av diskussioner kring tvister eller liknande finns det en person som är utsedd som ansvarig för att ta emot en delgivning och säkerligen i vissa delar kommer att kunna hantera även tvister. Men när det gäller förhandlingar och att teckna avtal finns det en tydlig mottagare med det här förslaget, så jag bedömer att det kommer att underlätta för de utstationerade som kommer hit att få möjligheten att både lösa tvister och eventuellt teckna kollektivavtal när så önskas. 154 (SD): Vi behandlar arbetsmarknadsutskottets betänkande 9 angående anmälningsskyldighet vid utstationering. På grund av ett flygplan som inte ville lyfta kunde jag tyvärr inte närvara i utskottet vid justeringen av betänkandet, men jag vill här från sida meddela att vi yrkar bifall till reservationen från Socialdemokraterna och . Från sida är vi naturligtvis mycket positiva till gränsöverskridande handel och företagsverksamhet. Det är en helt omistlig del i skapandet av tillväxt och upprätthållandet av vår välfärd. Lika viktigt som att gränsöverskridande handel och företagsamhet sker i stor omfattning är att verksamheten är klokt och ansvarsfullt reglerad. Marknaden kan inte själv tillse att viktiga icke-ekonomiska värden som rättvisa och trygghet värnas. Det har bevisats vid otaliga tillfällen genom historien. Utländska företags och arbetstagares etablering i får inte ske till priset av att den svenska modellen undermineras, att utländska arbetstagare utnyttjas eller att svenska arbetstagare och företag trängs undan genom oetisk och illojal konkurrens. Regeringens och hittillsvarande bedömning av hur stora riskerna är för missbruk och mygel i dessa avseenden kan i bästa fall beskrivas som naiv och i värsta fall som cynisk. Hanteringen av det regelverk som omgärdar arbetskraftsinvandringen är ett av flera belysande exempel på detta. Vad den aktuella propositionen anbelangar är vi i grunden positiva till innehållet. Förslaget innebär en klar förbättring i förhållande till den nuvarande situationen. Det är bra att vi i är ensamma i om att inte ställa några krav på förekomsten av kontaktpersoner och att vi får lite mer ordning och reda. I betänkandet finns alltså en gemensam reservation från Socialdemokraterna och Vänstern innehållande krav på att de utländska företagens kontaktpersoner också ska vara behöriga att förhandla om och ha mandat att teckna kollektivavtal. Från sida ställer vi oss alltså bakom kravet. Till skillnad från regeringspartierna och har vi inte ändrat uppfattning i den här frågan sedan en enig riksdag 2011 ställde sig bakom ett tillkännagivande i frågan. I debatten här har vi hört företrädare för och säga att de inte kan ställa sig bakom reservationen som de anser innebär att man vill inskränka friheten. Den fråga som då uppstår, herr talman, är om och hade andra ideologier än vad de har , om de då stod för att inskränka friheten, om det nu bara är på basis av detta som man kan bifalla reservationen. Att kontaktpersonen saknar rättskapacitet och därför inte själv kan förhandla med relevant facklig organisation innebär att det kan komma att ta innan till exempel en förhandlingsframställan besvaras. Vår bedömning är att denna fördröjning i vissa fall, till exempel vid kortare utstationeringar, kan äventyra möjligheten till meningsfulla förhandlingar och därmed underminera det skydd som utstationeringsdirektivet förutsätter ska ges genom kollektivavtal. Vi anser att regeringen och borde lära sig av fiaskot med reglerna för arbetskraftsinvandringen och i förväg försöka täppa till alla tänkbara kryphål och möjligheter till missbruk, så att man slipper göra det i efterhand när mycket skada redan har skett. Utskottsmajoriteten anför som sin huvudsakliga invändning mot reservationen att och sannolikt inte skulle tillåta oss att ställa krav på att de utländska företagens kontaktpersoner också ska vara behöriga att förhandla och ha mandat att teckna kollektivavtal. Att EU inte hyser någon större respekt för vare sig den svenska modellen eller nationellt självbestämmande i allmänhet är tämligen väl fastställt vid det här laget. Vad vi sverigedemokrater anser om unionens och demokratiska legitimitet är också väl känt. Vad jag vill ha sagt med detta är att det säkert kan finnas en risk för att utskottsmajoriteten har rätt i sina farhågor om att kan försöka förhindra oss att själva bestämma över vårt land. Men att inte ens försöka ta strid och att lägga sig platt för unionen innan det ens är säkert fastställt att vi måste göra det är dock en linje som inte kan acceptera. Utskottsmajoriteten anför också att svenska i sitt remissyttrande gjort bedömningen att det föreliggande förslaget inte i någon del strider mot någon som har ratificerat. Värt att notera i detta sammanhang är dock att arbetstagarnas representanter i svenska inte delade denna bedömning och därför reserverade sig mot beslutet. I sin reservation pekar arbetstagarnas representanter bland annat på att vid upprepade tillfällen har klargjort att en regel som den föreslagna, som innebär att den kontaktperson som arbetsgivaren ska utse endast behöver vara behörig att ta emot delgivning och tillhandahålla handlingar men saknar rättskapacitet, inte är tillräcklig för att uppfylla det krav på främjande av kollektiva förhandlingar som finns i konventionerna 98 och 154. Det kan således finnas skäl att fortfarande betrakta det som en delvis öppen fråga huruvida den föreliggande propositionen i alla delar är fullt förenlig med som har valt att ratificera.