prot · H00988 · 2013-04-10 00:00:00 — 1 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Till hade inkommit följande skrivelser: Interpellation 2012/13:343 Till Interpellation 2012/13:343 punktlighet av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är brist på tider i kammaren samt tidigare inbokade resor och arrangemang. (M) Enligt uppdrag 2012/13:349 Till Interpellation 2012/13:349 Bristen på specialistläkare av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är redan inbokade engagemang. (KD) Enligt uppdrag 2 § Hänvisning av ärenden till utskott Föredrogs och hänvisades Skrivelse 2012/13:139 till socialförsäkringsutskottet EU-dokument KOM(2013) 147 till trafikutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 151 till socialförsäkringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . KOM(2013) 161 till näringsutskottet Åttaveckorsfristen för att avge ett motiverat yttrande skulle gå ut . 3 § Förnyad bordläggning Föredrogs och bordlades åter betänkanden /13:CU11 och CU15 betänkande 2012/13:KrU3 betänkanden /13:FöU4FöU6 4 § Kungörelsetider vid likvidation Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU27 Kungörelsetider vid likvidation. Kammaren biföll utskottets förslag att ärendet fick avgöras efter endast en bordläggning. Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) Föredrogs finansutskottets betänkande 2012/13:FiU23 2012 (framst. 2012/13:RB1, framst. 2012/13:RB2 och redog. 2012/13:RR2). 1 (S): Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag. behandlar vi ansvarsprövningen av och en utdelning till staten på 6,8 miljarder. Ser man kan man konstatera att verksamhet då präglades av finanskrisen och nedgången i den svenska ekonomin. I spåren av den kraftiga konjunkturnedgången sänktes reporäntan till historiskt låga , och vidtog extraordinära krisåtgärder . Läser vi sedan bokslutet visar verksamheten att alla de extraordinära krisåtgärderna avvecklades. Värdet på utelöpande sedlar och mynt i samhället minskade med 5 miljarder och 4 miljarder , vilket framgår av balansräkningens skuldsida. Det är som värdet på sedlarna minskar. Vi socialdemokrater och utskottet har tagit upp att det vore intressant att få en noggrannare analys av när det gäller dessa förändringar av antal utelöpande sedlar. har i årsredovisningen på ett förtjänstfullt sätt redovisat detta på s. 66. Men fortsätter trenden med färre sedlar i samhället kommer det att påverka samhället, finansiella ställning och kanske den finansiella stabiliteten. Detta område måste följas upp och utredas vidare om trenden fortsätter. har fått i uppdrag att främja ett säkert och effektivt betalningsväsen. roll i det centrala betalningssystemet är helt enkelt avgörande för att vårt land ska fungera. Själva det centrala betalningssystemet, , har en stor betydelse för det finansiella systemet. tillsatte en utredning om RIX-systemet. beslutade direktionen att även i fortsättningen ska tillhandahålla och svara för den funktionella driften. Men fattade ett inriktningsbeslut om att anlita en extern operatör för den tekniska driften av systemet. Vi socialdemokrater har poängterat våra farhågor om effekterna av en extern operatör. är den på plats och sköter verksamheten. Det måste utvärderas framöver hur det fungerar. Detta system är vitalt för vårt samhälle och vår samhällsekonomi. misslyckas med sin måluppfyllelse med 2 procents inflation . I genomsnitt uppgick inflationen till , vilket är under inflationsmålet på . Inflationen mätt i kpi var . Slutsatsen man drar är att sätter en något för hög ränta. Detta påverkar sysselsättningen och investeringar negativt. Varför gör man då detta? Är man rädd för en bostadsbubbla och att hushållen lånar för mycket? Eller är det så att regeringens oförmåga i bostadspolitiken gör att det byggs för lite och att det skapar högre bostadspriser när efterfrågan är högre än utbudet? Detta gör kanske att räntan hålls uppe något. I finanskrisernas spår har det startats många utredningar i och inom EU. har tidigare lämnat in en framställning till om utredningsbehov med anledning av finanskrisen. Detta har även vi socialdemokrater fordrat. Tyvärr blev inte de utredningarna parlamentariska, men utredningarna är i gång. Något delbetänkande från har också lämnats till regeringen. Regeringen har ännu inte kommit med några förslag. Jag vill belysa några saker när det gäller detta. Det är flera frågor som vi inte har fått beslutsförslag om som har tittat på. Det handlar om ansvars- och arbetsfördelning mellan myndigheter, stabilitetsfond, stabilitetsavgift och eget kapital. Läser man finansutskottets betänkande bland annat på s. 25 skapar det en del funderingar om beslutsordningen mellan riksdag, regering och myndigheter. har sett behov av att öka kapitalet och verkställde detta . Men läser man styrelsepromemorian från Riksgälden ser man att de har en helt annan analys. Dessa utredningar och myndigheternas olika åsikter gör att det känns viktigt att får förslag från regeringen om ansvar, roll, eget kapital, upplåningen till valutareserven, storleken på valutareserven och ansvarsfördelningen på detta område mellan och . Slutsatsen är att det behövs ett tydligare ramverk. 2 (M): I betänkande FiU23 behandlas utskottets granskning av . Utskottet föreslår att beviljar fullmäktige ansvarsfrihet för sin verksamhet och direktionen ansvarsfrihet för förvaltningen av 2012, att fastställer resultat- och balansräkning samt att godkänner Riksbanksfullmäktiges förslag till disposition av vinst , vilket i korthet innebär att levererar 6,8 miljarder till statskassan. I förvaltningsberättelse redogör för hur banken bedrivit penningpolitiken, främjat ett säkert och effektivt betalningsväsen samt utfört övriga uppdrag under räkenskapsåret. Vi kan notera att har börjat arbeta enligt en ny strategisk plan. En ökad integration mellan bankens huvuduppgift penningpolitiken och finansiell stabilitet har prioriterats. Detta har gjorts med anledning av erfarenheterna från finanskrisen. När det gäller penningpolitiken har den varit expansiv med tre sänkningar om totalt , och tillika har räntebanan justerats ned. Direktionen har varit överens om en expansiv penningpolitik, men det har funnits delade meningar om hur expansiv den ska vara. Reformarbete kring framtida regelverk och en förbättrad tillsyn i de finansiella systemen har också pågått , i olika internationella forum och med egna utredningar. Bland annat har tre rapporter tagits fram och presenterats. har också tillsammans med inrättat ett temporärt samverkansråd för att utveckla samarbetet kring analysen av systemrisker, finansiell stabilitet och makrotillsyn. har man haft två möten. När det gäller kontantförsörjningen kan vi notera att värdet av kontanter i omlopp har fortsatt att minska även . Som en jämförelse är värdet uttryckt i förhållande till bnp nu mot . Prognosen är att denna trend fortsätter. Vidare har det med anledning av Panaxias konkurs funnits anledning att se över kontanthanteringens funktionssätt och med ett helhetsperspektiv göra en översyn av ansvarsfördelning och tillsyn. har med anledning av detta gjort en framställan till om att regeringen ska tillsätta utredningar gällande detta. har till regeringen tillkännagett detta. Det är viktigt att vi har en fungerande kontanthantering och att den sker på ett tillförlitligt sätt; det är vi alla överens om. har beslutat om förstärkningar i valutareserven. Med anledning av ökat svenskt deltagande i IMF:s stödprogram togs beslut om en förstärkning med 10 miljarder , och togs ett beslut om en förstärkning med 100 miljarder. Detta skedde mot bakgrund av en tilltagande oro för finansiell instabilitet och den ökade upplåningen i utländsk valuta hos svenska banker. Avsikten har varit att minska riskerna för eventuella finansieringssvårigheter. Denna förstärkning beräknas ha en kostnad. Den ska ställas mot den eventuella kostnad finansiell instabilitet skulle medföra, menar . Det är en försäkring anser bör återföras på bankerna. bidrar till IMF:s finansiering via insatskapital och lånearrangemang, bland annat i det nya lånearrangemanget NAB som aktiveras då insatskapitalet inte räcker till. har lån aktiverats till , , och . Återbetalningar har skett från , , , och , och . Sammantaget är åtagandet 113,4 miljarder. Av detta är 11,5 miljarder utnyttjat. Förändring har varit plus 161 miljoner. Utöver dessa åtaganden på 113,4 miljarder tillstyrkte att kan ingå bilaterala avtal med IMF om ytterligare ca 65 miljarder. Jag har inte för avsikt att vidare i detalj gå in på resultat- och balansräkning. Jag förutsätter att den som har intresse tar del av denna information på annat sätt. Låt mig i stället avsluta med några ord om de utredningar som vi med största sannolikhet kommer att fortsätta diskutera och som i högsta grad kommer att beröra . Det handlar bland annat om delbetänkande, som presenterades och behandlar förebyggande och hantering av eventuella kriser. Tänkbara makrotillsynsverktyg diskuteras och inventeras, och det resoneras om makrotillsyn i linje med det initiativ som har tagit tillsammans med . Vi får sannolikt anledning att återkomma i dessa frågor. Likviditetsförsörjning kunde hanteras under finanskrisen, men oro finns för hur den kan tryggas då sårbarheten var uppenbar under det akuta krisförloppet. Stabilitetsfonden och stabilitetsavgiften har diskuterats i termer av en bankkrisreserv med en riskdifferentierad avgift. Delbetänkandet behandlar även roll- och ansvarsfördelning mellan samtliga myndigheter som har en funktion för finansiell stabilitet. Utan att gå in i detalj har en annan utredning inneburit en översyn av finansiella oberoende och hur den finansiella krisen påverkat synen på balansräkning. En lämplig storlek på valutareserven har utretts, liksom hur den ska finansieras samt vad som är en lämplig storlek på eget kapital. Utskottet kommer att följa den fortsatta behandlingen av förslagen från dessa utredningar och kommer som sagt att längre fram i processen få anledning att återkomma i flera av dessa frågor. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut i finansutskottets betänkande FiU23. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 6 § Förlängd försöksverksamhet med trafiknykterhetskontrollanter i hamnar Föredrogs justitieutskottets betänkande 2012/13:JuU17 Förlängd försöksverksamhet med trafiknykterhetskontrollanter i hamnar (prop. 2012/13:68). 3 (M): Bakgrunden till det ärende från justitieutskottet vi har att diskutera är den förmodligen värsta olyckan i modern tid. Den inträffade utanför , då en kraftigt berusad långtradarchaufför orsakade fem människors död. Chauffören, som hade kommit med färjan till , visade sig ha en promillehalt på 1,8 och dömdes till fängelse. Man kan kanske i ett annat ärende diskutera hur länge en person som orsakar fem människors död ska sitta i fängelse, men det är inte dagens diskussion. Det som hände var att Ystads hamn såg att detta var ett problem som kanske hade överskuggats av andra intressen. Man tillsatte därför frivilliga nykterhetskontroller via ett auktoriserat vaktbolag, vilket fick väldigt god verkan. Man såg en minskning av antalet trafikonyktra, och som man beskriver det fanns det också en insikt hos chaufförerna att de inte kunde köra i land i Ystads hamn oavsett om de hade en promillehalt i blodet eller inte. Dock konstaterade att detta att göra utandningsprov eller trafiknykterhetsprov är något som åligger polisen eller andra myndigheter inom tull och kustbevakning, varför ett tillsynsärende väcktes där det konstaterades att Ystads hamn inte hade rätt att genomföra detta. tyckte man dock att det var viktigt att denna typ av nykterhetskontroll kunde fortsätta att genomföras, varför man till regeringen ansökte om att få en författningsändring. Det är den författningsändring vi diskuterar . Man har fram till utbildat ett antal personer som ska vara auktoriserade och kunna utföra denna typ av utandningsprover, som det i första hand handlar om. Tyvärr har inte verksamheten i så stor utsträckning fått det genomslag man önskat alltför få personer har utbildat sig till och auktoriserat sig som trafiknykterhetskontrollanter. Men i grunden tycker vi från alliansregeringen att detta är bra, och det finns som vi har uppfattat det ingen annan uppfattning i utskottet heller. Polisen är den myndighet som ska syssla med brottsbekämpning, och det är även den enda myndighet som kan syssla med brottsbekämpning. Vad gäller brottsförebyggande arbete är vi däremot många som måste delta. Vi vet att det brottsbekämpande arbetet ofta hamnar i kläm om vi tar resurser i anspråk från polisen för brottsförebyggande arbete, och därför tycker vi att det är bra att denna typ av nykterhetskontroller kan göras i hamnar. Det finns alltså inget annat förslag än att gå vidare och yrka bifall till detta. Man kan fråga sig hur det ser ut är det en bra situation? Läser man , vilket vissa av oss gör, vet man att det inte bara i Ystads hamn utan även i hamn finns ett problem. Exempelvis har närpolischefen sagt att situationen är uppenbarligen för jävla dålig ursäkta svordomen. Det finns alltså anledning att gå vidare med och följa upp dessa frågor på ett bra sätt. Vi vet att onyktra förare utgör precis samma risk som 2004, då den värsta olyckan i modern tid inträffade. Därmed, herr ordförande, yrkar jag bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 7 § Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om gemensam nät- och informationssäkerhet i unionen Föredrogs försvarsutskottets utlåtande /13:FöU11 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag om gemensam nät- och informationssäkerhet i unionen (KOM(2013) 48). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) Föredrogs utbildningsutskottets betänkande 2012/13:UbU6 Gymnasieskolan. 4 (S): ska vi debattera utbildningsutskottets betänkande om gymnasieskolan. Socialdemokraterna står naturligtvis bakom alla sina reservationer, men för att vinna tid vill jag yrka bifall till reservationerna nr 1 och 3. Trots denna ohemult kalla vår blir det ändå sommar. Sjungandes om den ljusnande framtid som ska bli deras kommer nybakade studenter att ta klivet från skoltrappan ut till det väntande vuxenlivet. Oavsett om de har tänkt plugga eller börja jobba ska de kunna lita på att deras gymnasieutbildning rustar dem för framtiden så att de kan leva ett rikt liv och hantera de utmaningar som framtiden bär med sig. När årets studentkull föddes startade den första kommersiella internetleverantören i . Då blev det möjligt för allmänheten, organisationer och företag att enkelt koppla upp sig och ha en hemsida. Webben, www, var ny i , och det var få som förstod vilka djupt omvälvande förändringar samhället genomgick både här hemma och ute i världen. Att kunna hantera snabba samhällsförändringar blir allt viktigare för varje ny generation som börjar skolan. Det handlar om att bli en kompetent medborgare som råder över sitt eget liv, kan fatta beslut och göra viktiga val. I arbetslivet är det en absolut nödvändighet. För att komma dit, till gymnasieskolans trappa och få sjunga studentsången, måste varje elev få med sig goda kunskaper och lust att lära redan från . Den svenska skolan har i uppdrag att ge alla barn den undervisning som behövs för att de ska nå målen oavsett vilka förutsättningar de har med sig hemifrån. Men under alliansregeringens har utvecklingen gått åt fel håll. Resultaten i har sjunkit rejält, och varnar för att skolan inte klarar likvärdigheten. Återigen är det föräldrarnas utbildningsbakgrund som avgör om barnen klarar sin utbildning eller inte. Den gamla klasskolan är tillbaka. Företrädare för landets anrika akademiska institutioner uttrycker stor oro för kunskapsläget . Internationella forskare tar sig för pannan och undrar vad som hänt. I det svenska skolkaoset är det alltför många elever som inte får en god förberedelse för gymnasiet. går ungefär 12 000 elever ut utan att vara behöriga till gymnasiet. Elever som är dåligt rustade från får förstås svårare att klara gymnasiet. Avhoppen är många. Var tionde elev hoppar av, och en av fyra når inte godkända slutbetyg . är det av 1824-åringarna som inte avslutat gymnasiestudier och som inte studerar för att göra det. Det är uppseendeväckande att regeringens mål tillåter en ökning till . Regeringen har alltså inte några som helst ambitioner att förbättra situationen. Återigen sänker man förväntningarna och kraven. Vi socialdemokrater vill inte liknöjt acceptera att var tionde ung människa ska gå ut i vuxenlivet utan grundläggande utbildning. Vårt mål är att alla ska ha en fullvärdig gymnasieexamen . Som ett mål på vägen vill vi till 2020 minska andelen unga mellan som inte har en gymnasieexamen eller studerar för att få det till . Vi vet att det går att förbättra resultaten genom strukturerat arbete med höga förväntningar och krav. På i , där jag kommer ifrån, har antalet avhopp minskat kraftigt tack vare ett målmedvetet arbete med specialpedagogisk bas, vuxenguider och nära relationer mellan lärarlaget och eleven. Här finns en studiehall med specialpedagogisk kompetens där läxläsningshjälp ges till alla elever. Fler och fler elever klarar av att möta lärarnas höga förväntningar. ligger därför Angeredsgymnasiet under riksgenomsnittet när det gäller andelen avhoppade elever. Utbildning ska vara ett investeringsområde. Därför håller det inte att skära ned på anslagen till gymnasieskolan som regeringen gör. 675 miljoner har regeringen skurit ned med , och man planerar dessutom att skära ned med 1 360 miljoner . Bara en bråkdel är effektiviseringar, och resten är nedskärningar. Dessutom görs detta i en period när skolan är ordentligt upptagen med att genomföra förändringarna inom den nya gymnasieskolan. De sammantagna effekterna för eleverna är helt enkelt att deras utbildning försämras. Däremot satsar regeringen närmare 30 miljoner i skattesänkningar till familjer som har råd att betala privatundervisning i hemmet med läx-RUT. Det är en tydlig signal. Den moderatledda regeringen bryr sig allt mindre om skolans likvärdighetsuppdrag. Den sänker kraven och målsättningarna, och den drar sig inte för att ge privilegier till den som redan har det bra. Den svenska skolan ska vara kompensatorisk, den ska ta vara på ny forskning och den ska stimulera excellens och kreativitet. För de elever som snabbt tillägnar sig kunskap ska undervisningen innebära en utmaning, och det ska gå lättare att lära mer och gå vidare. Vi vill inrätta ett som ska arbeta med skolutveckling samt systematisera och sprida goda forskningsresultat. Det finns ingen poäng med att skolor på flera olika ställen upprepar varandras misslyckanden. Digital kompetens och informations- och mediekunnighet behöver utvecklas. Kravet på att behärska digitala verktyg är på god väg att bli en självklarhet för alla, både i arbetslivet och för att man kritiskt ska kunna reflektera över digitala mediers informationsinnehåll. Det är oroande att har halkat efter när det gäller utvecklingen av det digitala lärandet och att det finns stora skillnader i tillgången till it i skolan. Därför behöver en nationell it-strategi för skolan. Ett sätt att stimulera kreativitet och lärande är att satsa på estetiska ämnen. Den som ägnar sig åt estetiska ämnen får lättare att lära också på andra områden. Därför ska estetiska ämnen vara gymnasieövergripande. har en stark och högteknologisk tillverkningsindustri som utgör en viktig tillväxtmotor. Men regeringens omgörning av gymnasieskolan riskerar att göra det ännu svårare för näringslivet att hitta den kompetens som man behöver. Ett problem är att yrkesprogrammen inte längre automatiskt ger behörighet till högskolestudier. Efter den förändringen rasade ansökningarna till yrkesprogrammen . och en rad organisationer pekar ut behörighetsförändringen som skäl till att allt färre söker till yrkesprogrammen. Vid utbildningsutskottets hearing om gymnasieskolan menade att högskolebehörigheten behövs på alla yrkesprogram. SCB har visat att av de elever som går på högskoleförberedande program aktivt har valt bort yrkesprogrammen eftersom de inte ger högskolebehörighet. rekommenderar i en rapport att yrkesprogrammen ska leda till högskolebehörighet för att säkra en högkvalitativ utbildning utan återvändsgränder, som de uttrycker det. Det är en öronbedövande kör av röster som varnar för effekterna av att ha gymnasieutbildningar som inte ger högskolebehörighet, men regeringen lyssnar helt enkelt inte på det örat. För att ytterligare sänka kraven och förväntningarna har regeringen också föreslagit ettåriga gymnasieutbildningar. Men svenska företag och andra arbetsgivare är mycket tydliga med att de inte efterfrågar 1617-åringar utan tillräcklig utbildning. SCB:s arbetskraftsprognos visar att det kommer att finnas ett stort behov av yrkesutbildade på gymnasienivå . Med ettåriga gymnasieutbildningar och avskaffad allmän högskolebehörighet riskerar denna brist att bli än större. Vi socialdemokrater accepterar inte att man först sviker eleverna i genom att inte ge dem tillräckligt stöd och sedan som enda åtgärd sänker förväntningarna och kraven genom en ettårig yrkesutbildning som inte duger på arbetsmarknaden. Vi vill i stället satsa på yrkesprogrammen och utveckla dem till yrkescollege där teoretiska delar varvas med praktik i ett tätare samarbete med näringslivet för att bättre motsvara de behov som finns. I länder som liknar vårt minskar nu ungdomsarbetslösheten, men i har framför allt långtidsarbetslösheten bland unga parkerat på oroväckande höga nivåer. Hårdast drabbade är de ungdomar som saknar fullgjord gymnasieutbildning. Det är ingen tillfällighet att av de 1824-åringar som finns på socialkontoren har hoppat av eller aldrig börjat på gymnasieskolan. De får sämre möjligheter att etablera sig i vuxenvärlden och få en bostad. De får sämre ekonomi, sämre hälsa och sämre resurser att hantera livet. Det är uppenbart att grundskola är tillräckligt som grundutbildning för resten av livet. Inte heller duger det för den svenska arbetsmarknaden. Därför vill vi socialdemokrater ha en obligatorisk gymnasieskola upp till . Det är ett ambitiöst men realistiskt steg. Så tycker också en majoritet av svenska folket, enligt en opinionsundersökning som undersökningsföretaget har genomfört. Den svenska skolan ska rusta eleverna för att möta framtiden framöver. Vi socialdemokrater vill att skolan ska möta eleven med höga förväntningar och höga krav, och vi backar upp med investeringar i lärare och elever. Vi vill ha en likvärdig skola som stimulerar kreativitet och som ger ungdomar möjlighet att hitta ett yrke att utvecklas inom. Vägen dit går inte genom sänkta förväntningar och sänkta krav. (Applåder) I detta anförande instämde (S). 5 (MP): Utbildning och ny kunskap ger oss möjlighet till utveckling. Ett modernt, utvecklat och hållbart förutsätter en modern och tidsenlig utbildningspolitik. Just detta har visat sig vara en bristvara hos alliansregeringen. Vad alliansregeringen har genomfört, oftast i det tysta, är förändringar som har lett till uppdelning, sortering och återvändsgränder. Allt fler dörrar till vidareutbildning stängs, och sorteringen av elever kryper allt längre ned i åldrarna. De borgerliga utformar sin skolpolitik delvis för att straffa dem som inte gör rätt val vid rätt ålder. vill i stället och i varje läge uppmuntra och stödja den som vill gå längre eller utbilda sig mer, oavsett när man fattar det beslutet. De frågor som berör den gymnasiala utbildningen och som vi debatterar är många. En av de frågor som förtjänar mer debatt är frågan om de många avhoppen. har andelen gymnasieelever som har hoppat av gymnasiet varit hög. Det är ett misslyckande.