prot · H00991 · 2013-04-15 00:00:00 — Den här skillnaden stämmer inte längre, som den gjorde förut. Allt fler unga i fastnar numera i långvarig arbetslöshet. Det här är en utveckling som är oerhört allvarlig, eftersom det leder till att de riskerar att förlora tron både på sig själva och på det samhälle de tillhör. Det hotar att permanenta klyftorna mellan dem som har och dem som inte har. Det riskerar i förlängningen faktiskt att försvaga demokratin. Självklart försvagas också ekonomin när de inte kan vara med och bidra med sitt arbete för att bygga starkt och tryggt. vill att alla insatser som går att finna ska användas för att få ned ungdomsarbetslösheten och minska riskerna för att unga människor permanent hamnar utanför arbetsmarknaden. Vi anser nu att den sänkta arbetsgivaravgiften för unga ska vara kvar. När så många unga är fast i arbetslöshet ser vi att det inte är en god idé att höja kostnaderna för att ha unga anställda. Vi ser en risk att unga som har jobb kan bli av med dem om skatten höjs. Jag kan konstatera att gör allt som regeringen gör för att minska ungdomsarbetslösheten. Men vi vill göra mycket mer än det. Det är här som den stora skillnaden verkar vara mellan och regeringen när det gäller ungdomsjobben. Vi vill göra mycket mer för att få unga i arbete. Vi är inte nöjda. Men regeringen verkar vara fullt nöjd med det som redan har gjorts. Trots att vi med regeringen och ser en utveckling där arbetslösheten faktiskt skenar mot allt högre höjder kommer inte några stora reformer i budgeten för att få unga i arbete. Det är inte konstigt att det i medierna beskrivs som Borgs kraschlandning. Vi föreslår, förutom det som redan görs, att kommuner ska ges de resurser som behövs för att kunna bygga startcentraler för att våra unga ska ha en plats att gå till för att få hjälp med allt de behöver för att kunna komma in på ett jobb. Det kan handla om att få hjälp med att hitta rätt utbildning. Det kan handla om att få stöd för att man har problem hemma. Det kan handla om många saker. Det handlar framför allt om att få hjälp med en fungerande arbetsförmedling för att komma in i ett arbete. av kommuner gör olika insatser för att få unga i jobb. är det den statliga Arbetsförmedlingen som har pengarna och ansvaret den statliga Arbetsförmedlingen som regeringen styr på ett sådant sätt att de här pengarna inte kan användas och göra nytta för att få unga i arbete. I stället tvingas Arbetsförmedlingen att lämna tillbaka pengarna till regeringen. Med bättre resurser skulle kommunerna kunna göra betydligt mer än vad de gör . Vi vill att startcentralerna ska drivas av kommuner och regioner i samarbete med Arbetsförmedlingen och tillsammans med det lokala näringslivet. Den här typen av verksamheter finns och har gett goda resultat i , , , runt om i vårt land. Men de har inte den långsiktighet som behövs för att verkligen kunna göra ett effektivt jobb. Här finns mycket att göra. som arbetslösheten är stor fortsätter företagen att rapportera att ett av de allra största tillväxthindren är utbudet av arbetskraft. I klartext säger företagen att de inte kan rekrytera, att de inte hittar rätt kompetens. Detta är naturligtvis ett fundamentalt misslyckande av regeringen. Det visar att det saknas politiskt ledarskap och nytänkande kring den ekonomiska politiken, för när arbetslösheten är så hög som den är och dessutom stigande är det ju uppenbart att det inte är brist på saker att göra. Det finns väldigt mycket jobb som behöver göras för att ska ta tillbaka sin plats som framtidsland, men då behöver också unga rustas för att kunna ta de jobben och få hjälp att hitta vägar in på arbetsmarknaden. Jag vill också ta upp roll i arbetet med att hejda klimatförändringarna. Där har tyvärr slutat vara den föregångare vi en gång var och i stället blivit en del av problemet. I sin första regeringsförklaring utlovade ambitiösa miljö- och klimatmål, tydliga handlingsplaner och kraftfulla åtgärder för att möta klimatförändringarna. Han kallade klimatfrågan en ödesfråga för världen. kännetecknas regeringens agerande av passivitet och uppgivna suckar på temat: Vad kan man göra egentligen? Och nämner i den här debatten, som vanligt, inte klimatet en enda gång i sitt anförande, trots att det är en av de stora utmaningar som vårt samhälle står inför. Den tredje viktiga frågan är skolan. Den svenska skolan går allt djupare ned i kris med misslyckade reformer. Elevernas kunskaper sjunker i internationella jämförelser. I läsförståelse har gått från en tätplacering till att nu vara nere på mitten av listan. Allt fler lämnar utan fullständiga betyg, och elevernas bakgrund avgör alltmer hur det ska gå för dem i skolan. Som ser det hänger krisen i skolan intimt samman med lärarnas situation. Jämfört med många andra länder har lärarna i sämre förutsättningar för att göra ett bra jobb, sämre karriärmöjligheter, mindre tid för eleverna och dessutom sämre lön. Det är kanske inte så märkligt att allt färre lockas av läraryrket. Men det är oerhört allvarligt. I skolan finns det verkligen inte brist på saker att göra. Men vad gör regeringen? Tyvärr inte mycket. Den vårbudget som man nu har lämnat vittnar om total brist på handlingskraft. Det är en kraftlös budget man lägger fram till . Det är som om framtiden inte existerade. var regeringen ny vid makten. Man hade vunnit valet med löften om att skapa jobb. Det skulle åstadkommas genom att införa jobbskatteavdrag och försämra socialförsäkringarna. , , ser vi att det inte fungerar. Arbetslösheten och utanförskapet ökar. vill investera för framtiden. Vi vill investera i att rusta upp och energieffektivisera nedslitna bostäder i miljonprogramsområdena. Vi vill investera i eftersatt infrastruktur, inte minst på järnvägssidan, och vi vill investera i förnybar energi som gör samhället hållbart, som säkrar en långsiktig ekonomisk utveckling och som också ger många nya jobb i . Vi vill ge de unga kunskaper och framtidstro genom en skola som ser varje elev genom att ge fler vägar till yrkesutbildning och gymnasiekompetens. Vi vill ge bättre villkor och sänkta kostnader till dem som startar företag så att de kan vara med och anställa och förverkliga sina idéer. När vi ska forma vår gemensamma framtid är det ingen brist på viktiga och nödvändiga arbetsuppgifter. Vi kan sätta fler i arbete för framtiden. Vi kan återigen bli världsledande på alla de områden som är viktiga för människan, för miljön och för ekonomin. Det är bråttom, herr talman, men det är inte . 44 Finansminister (M) replik: Det är kvar till valdagen. Jag vet vad vi i Alliansen kommer att göra. Vi kommer att sätta oss ned och börja förbereda vårt valmanifest. Vi kommer att ha arbetsgrupper kring ekonomi, brott, välfärd och skolan. På alla dessa områden kommer vi att lägga fram rapporter. Sedan kommer vi att enas om dem. Så kommer vi att landa i ett valmanifest som vi redovisar för väljarna, och så begär vi ett mandat för att tillsammans, alla fyra, regera . Det här är vad val handlar om. Man röstar och bildar regeringar. Det är så demokrati fungerar. Demokratin bygger på att väljarna vet vad de röstar på. Jag ställde några frågor i mitt anförande om hur oppositionen tänker regera . Jag tänker upprepa dem. Hur ser Per och på det här? Kommer man att sätta sig i en regering som inte höjer bensin- och transportskatterna? Kommer man att sätta sig i en regering som höjer jobbskatterna, som Socialdemokraterna vill? De här beskeden som ges av Per , vad har de för värde? Kommer han att sätta sig och administrera en höjd arbetsgivaravgift för unga och en höjd moms för restaurangsektorn? Hur blir det, Per , med det kommunala vetot mot valfrihet när det är kommunalråden som ska få makten över vårdcentraler och friskolor, där spelade en viktig roll? Tänker ni sätta er i en regering som inför ett kommunalt veto? Det är kvar. Vi ska ägna dem åt att förbereda oss tillsammans, redovisa för väljarna och berätta hur vi vill regera . När tänker svara på hur man vill göra ihop med Socialdemokraterna och ? 45 PER (MP) replik: Det är intressant att finansministern ivrigast av alla i hela samhällsdebatten verkar vilja bestämma vilka som ska sitta i regering med varandra och redan nu bestämma hur olika regeringsalternativ ska se ut. Det tycker jag är fascinerande och kanske lite beklagligt. Jag tycker ju att det är rimligt att väljarna kan få ha en talan i hur en regeringsbildning ska se ut, att väljarna faktiskt får avgöra på valdagen vilka partier som är stora nog att bilda majoritet tillsammans. Det steget tycker finansministern uppenbarligen är helt ointressant. Det borde han inte tycka. Finansministern försöker utmåla en bild av att det är väldigt klart vad som händer på regeringssidan, men jag tror att det är få svenskar som följer debatten som delar finansministerns uppfattning. Vi fascineras av och undrar väldigt mycket över hur en eventuell alliansregering efter valet ska se ut. Kommer det att finnas ett parti kvar från regeringssidan? Det kanske kommer att finnas två. Tre kan väl finansministern kanske hoppas på. Fyra verkar vara lite grann av ett long shot i det opinionsläge vi har just . Finansministern vill heller inte kännas vid att man ligger en rejäl bit efter alla andra partier tillsammans när man tittar på opinionsläget. Om väljarna håller kvar vid de uppfattningar de har ser det inte särskilt positivt ut för den här regeringen när det gäller att vinna nästa val. Det är alltså väldigt tydligt för mig och, gissar jag, för många andra som följer den här debatten att finansministern klamrar sig fast vid ett sista halmstrå och försöker låtsas som att alliansregeringen är stabil och att den kommer att kunna sitta kvar efter valet, fast det är ganska uppenbart att så inte är fallet. Åtminstone två av Alliansens partier är extremt illa ute, och det hänger antagligen på ett hår att de klarar av att komma in i efter nästa val. Kanske borde finansministern bry sig en smula mer om det, kanske borde han komma med initiativ som gör att regeringen stärks, för det verkar som om regeringen har initiativkraft och kan komma fram med nya förslag, hellre än att försöka gå i opposition före valet och ifrågasätta vad det finns för alternativ. Kom med politiken i stället kanske det finns en större chans att han har en möjlighet att regera även efter nästa val. 46 Finansminister (M) replik: En gång i tiden var det så att tyckte att demokrati var ett centralt värde. är Per pressad. Då är inte demokratin lika viktig längre. Då behöver man inte redovisa för väljarna några svar på de frågor som vi ställer. Då är det inte längre väljarna som ska avgöra vilka partier som ska finnas i riksdag, utan det ska Per bestämma och köra ut ett par partier ur riksdag. Jag tror att vi ska lämna de valen till väljarna. kommer frågorna igen: Tänker sätta sig i en regering som inte höjer bensin- och transportskatterna? Tänker Per sätta sig i en regering som höjer jobbskatterna? Här kommer den sista: Kommer Per att acceptera ett kommunalt veto mot valfrihet? När ska ni svara på frågorna om hur ska regeras? Det är rimligt att kräva i en demokrati att man förbereder sig och redovisar hur man tänker använda regeringsmakten. 47 PER (MP) replik: Det verkar som om och jag borde kunna enas om en sak. Det är att lämna över valet till väljarna. Men verkar tycka att det bara gäller den rödgröna sidan. På allianssidan verkar det däremot inte gälla över huvud taget. Vi tycker att det är rimligt att man faktiskt får lämna över till väljarna hur nästa majoritet kommer att se ut, om det nu är en rödgrön majoritet, om det är en blå majoritet eller om det kanske är någon annan variant, som faktiskt har funnits tidigare genom historia. Jag tycker att frågor är retoriskt ställda. Vi i har utformat vår politik. Vi har gett svar på de frågor som ställer. Vi har gett svar på vad vi vill se när det gäller vinster i välfärden och privata alternativ. Vi har gett svar på hur vi vill att skattepolitiken ska utformas. Sedan är det upp till väljarna att läsa våra förslag, se om man tycker att de är bra och om man vill ställa sig bakom dem eller inte och därefter lägga sin röst i valet. Frågan kan lika gärna ställas tillbaka till . Kommer att sätta sig i en regering som sänker lönen för unga väldigt kraftigt, som och vill? 48 (FP) replik: En inledande reflexion är att Per säger att det är mer demokratiskt att man efter valet bestämmer vem som ska regera med vem och hur det ska gå. När man är lika gammal som jag kan man göra den reflexionen att det var en viktig förklaring till att de borgerliga partierna var i opposition . Det var just att de drev linjen att vi säger ingenting före valet utan vi säger det först efter valet. Fortsätt med den linjen, Per , så kommer vi att sitta vid makten väldigt, väldigt länge! Jag ska gå över till frågan om kommunalt veto. Jag tycker att i skrev en intressant, ganska kort artikel. Jag ska citera ur den, och sedan ska jag fråga Per om han i huvudsak håller med eller inte. Hon är alltså tidigare språkrör i . Först skriver hon lite om det var frid och fröjd tidigare när det var kommunerna som skötte allt. Nej, det fanns mycket missnöje. Sedan skriver hon så här: Enda möjligheten var att klaga till verksamhetschef, förvaltning, myndigheter, politiker eller medier. Valfriheten bestod i att rösta på någon annan i nästa val, kanske bort i tiden. Den som hade riktigt gott om pengar kunde köpa sig ett privat alternativ, en privat läkare eller en privatskola. Valfriheten fanns för den som hade pengar. Sedan ändrades det när det kom privata aktörer. Jo, därför att många valde något annat än den kommunala eller landstingsstyrda verksamheten. Det kom skolor med ny pedagogik, omhändertagande barnmorskemottagningar, språkfokus i skolorna, särskilda inriktningar och så vidare. Avslutningsklämmen från är: Jag har svårt att se något tydligare direktdemokratiskt uttryck än att medborgaren själv väljer barnens förskola eller skola, sin egen barnmorskemottagning eller äldreomsorg. Är det medborgarna eller är det kommunerna, vad är linje? 49 PER (MP) replik: Jag uppfattar det som en retorisk fråga, för jag tror att väl känner till var står när det gäller valfrihet. Vi har ju länge kämpat för att man själv ska kunna välja den utbildning som passar en. Man ska kunna välja olika utförare. Man ska kunna välja olika pedagogik i skolan. Man ska också kunna välja olika utförare av vård och välfärd. Vi började faktiskt vår kamp med att kämpa emot de kommuner som ville lägga ned byskolor runt om i . Där kände föräldrarna att det faktiskt fanns möjlighet att driva de här skolorna vidare. De ville ha sina barn i närområdet i stället för att tvingas köra dem långa sträckor med skolbussar. Man startade med att driva skolorna i kooperativ form. Det är precis den typ av utveckling som vi välkomnar. Vi vill ju att föräldrarna och eleverna själva ska ha makten och kunna bestämma över hur deras nära skola ska se ut. Det här är någonting som vi fortsätter att driva. Vi vill ju att det fortsatt ska finnas olika valmöjligheter. Man ska kunna välja den inriktning som passar en själv, som passar familjen. Däremot tycker vi att vi måste ställa höga kvalitetskrav inom välfärden, inom omsorgen och inom vården, men också inom skolan. Här tycker vi att det kanske inte har varit en tillräckligt bra utveckling som vi har sett . Vi tycker till exempel att de företag som går in i välfärden, omsorgen och vården inte ska ha som huvudsyfte att göra största möjliga vinst. Vi tycker att man, om man är ett skolföretag, som huvudsyfte ska ha att man faktiskt ska bedriva skolverksamhet, leverera bra tjänster till eleverna. Går man in i vården ska man ha som huvudsyfte att faktiskt leverera bra vård, inte att leverera vinst. Däremot säger vi att det är okej att ta ut vinst, om kvaliteten i verksamheten är tillräckligt hög. Här behövs det bättre organisation, bättre sätt att mäta, följa upp och verifiera att verksamheten är tillräckligt bra, att man levererar den kvalitet som alla medborgare runt om i vårt land kan förvänta sig. Vi kommer inte att acceptera att företag försämrar kvaliteten i omsorgen och i skolan för att kunna gå med vinst, inte heller att kommunerna gör det för den delen. 50 (FP) replik: Tack, Per , jag tycker att det var ett utmärkt svar. Vi är också väldigt angelägna om att förbättra och säkra kvaliteten och att betona att man ställer krav på ett långsiktigt engagemang för dem som ska driva bland annat skolor. Men jag tycker också att det är viktigt att notera det är naturligtvis ett skäl till att jag tar upp den här frågan att den något maktrusiga socialdemokratiska partikongressen agerade som om de beslut som tas på den kongressen skulle bli politik. Per svar understryker ju att Socialdemokraterna inte är Socialdemokraterna . Då kunde det möjligen vara på det sättet, mina herrar. Men är det tack och lov inte på det sättet, utan besluten på är inte landets politik längre. Jag tycker att Per svar på min fråga, som naturligtvis hade till syfte att understryka denna insikt, var mycket bra. 51 PER (MP) replik: Jag uppfattade inte att hade någon mer fråga, men jag bedömer att förstod mitt inlägg och att vi på det viset på många sätt delar värdet av att ha olika inriktningar och att man faktiskt som elev eller förälder, eller dessutom som vårdtagare, har en möjlighet att välja den inriktning som passar en själv. Det är någonting som kommer att fortsätta att stå för. Däremot kan jag väl säga att jag saknar lite grann engagemang för att få till de här kontrollinstrumenten och få en fungerande inspektion som kan kontrollera att både vården och skolan levererar den kvalitet som vi alla kan förvänta oss som skattebetalare. Jag hoppas att vi tillsammans kan kämpa för att få även de funktionerna att fungera bättre i . 52 PER ÅSLING (C) replik: Jag hörde, Per , att du i dina frågeställningar till finansministern tangerade månadsrapporteringen. Jag tycker att det är dags för att tala klarspråk om förslaget kring månadsrapportering, som är riktat mot svenska företag. har vi hört olika representanter inta i stort sett varje tänkbar hållning i frågan. Det har i alla fall inte funnits någon klar linje. Faktum kvarstår, det var bland annat på initiativ av som frågan över huvud taget kom upp på bordet, på grund av ett tillkännagivande i skatteutskottet. Jag vill helt enkelt ställa frågan: Hur vill ni ha det? Vill ni ha månadsuppgifter för alla branscher eller inte? Så sent som stod din partikollega här i kammaren och sade: När det gäller månadsuppgifter generellt anser att månadsuppgifter är någonting som kommer att behövas. Som tur är har min partiordförande sett till att det förslag som har funnits som uppenbarligen är ogenomtänkt inte har blivit verklighet. Därför ställer jag här och en rak fråga till Per , och jag tror att jag representerar företagare i frågan: Vill att förslaget enbart ska gälla byggbranschen ja eller nej? 53 PER (MP) replik: Det är intressant att Per Åsling på eget initiativ tar upp ytterligare en stor spricka i regeringen. Det är uppenbart att finansministern och driver på ett förslag som skulle öka administrationskostnaderna för företagen avsevärt. Per Åslings parti och näringsministern verkar inte vara lika tända på idén. Där kan vi ytterligare peka på en fråga vi inte har fått något svar på från regeringens sida. får vi besked i vårbudgeten att man inte kommer att lägga fram något förslag just , men vilken långsiktig slutsats man kommer att landa i vet vi över huvud taget inte. Det verkar vara skrivet i stjärnorna. Det är viktigt att förslag som påverkar regelverk för företagare måste utformas med försiktighet. Vi kan inte acceptera att man genomför den typen av regelverk som ställer krav på att man tvingas lämna fler administrativa uppgifter på ett sätt som gör att företagare skadas allvarligt. Det råder inte någon tvekan om detta bland svenska företagare, eller . har gjort klart i en artikel i att en utveckling av regelverket som fördyrar verksamheterna för framför allt små och medelstora företag inte är något som kan ställa sig bakom. vill få fram underlag och förslag från regeringens sida för att se om det går att skapa en majoritet för att få bättre statistik som kan ge bättre underlag för våra socialförsäkringssystem till exempel arbetslöshetsförsäkringen. Där väntar vi fortfarande på förslag från regeringens sida. Regeringen måste svara på hur regelverken ska utformas. Det är regeringen som har utredningsansvaret och alla resurserna för att göra den typen av utredningar. står till regeringens förfogande för att leverera den typen av svar. Vi väntar fortfarande på besked, och enligt vårbudgeten får vi vänta ännu längre innan svaren kommer. 54 PER ÅSLING (C) replik: Per svarade inte på min fråga. Jag hade hoppats att Per skulle komma med ett rakt och tydligt besked. Jag vet att ni har slagit på stora trumman och organiserat seminarier tillsammans med näringslivet för att diskutera frågan. Jag är besviken på svaret. Ni måste också inta en uppfattning. Ni måste ta ert ansvar. Ni har varit med och fattat beslut om ett tillkännagivande i skatteutskottet. Ni skapar en otydlighet i frågan. Var står ni, Per ? Du har en chans till. Jag hoppas att du ändå kan förtydliga. Ett ja eller nej. Vad är det som gäller? Står för att det bara är byggbranschen som gäller? Ja eller nej. 55 PER (MP) replik: Här ser vi återigen ett exempel på hur regeringspartierna går i opposition och säger att det är ansvar att svara på frågor snarare än regeringens. Jag trodde att regeringens uppgift var att regera och lägga fram förslag och underlag för som sedan ska ta ställning till. Så ser tydligen inte Per Åsling på situationen. Det är bekymmersamt. Jag ska försöka ge ett tydligt svar på Per Åslings fråga. Sanningen är att ser värden i att få en bättre rapportering från företagen för att skapa bättre underlag för utbetalning i till exempel socialförsäkringen. Men vi är inte beredda att genomföra ett sådant förslag till ett för högt pris som gör att företagare drabbas. Därför är vi också beredda att diskutera olika varianter eller inriktningar. Det kan tänkas att det finns steg på vägen mot ett sådant system. Vi ser med oro på att om hela systemet skulle införas på en gång skulle det bli en sådan negativ effekt när det gäller regelbördan för . Om Per Åsling är intresserad av våra uppfattningar kanske det bästa vore om Per Åsling uppmuntrade regeringen att ta initiativ till kommunikation med oppositionen och försöka hitta ett gemensamt förslag till hur frågan ska lösas. 56 (KD) replik: Tack för anförandet, men jag blev lite fundersam i vissa frågor. Det verkar vara en linje att prata om ungdomsarbetslösheten. Det är viktigt att vi hanterar den. Men vid felaktiga analyser kan felaktiga åtgärder vidtas. Ni har ändrat er i frågan om halverade arbetsgivaravgifter för unga. Det tycker vi är bra. gäller det att få med sig övriga partier på er kant. Det får ni ta sinsemellan. SCB har lagt fram en fördjupad analys av ungdomsarbetslösheten med en jämförelse över länderna i . dyker upp här och där som ett bra exempel. Varför är ungdomsarbetslösheten lägre i och än i ? Det har visat sig att lärlingsplatser slår stort på ungdomsarbetslösheten. av de studerande är kopplade till lärlingsplatser, medan i når vi inte ens . De som är kopplade till lärlingsplatser räknas som sysselsatta. För att göra en lång historia kort innebär det att om hade det systemet skulle vi i praktiken kanske landa på en ungdomsarbetslöshet på . Det skulle också sänka arbetslösheten för dem som är som är i vårt land till en nivå som är mer rättvisande, nämligen . Regeringen satsar på lärlingsplatser för att få upp sysselsättningen och få en lättare matchning in på arbetsmarknaden, det vill säga hyvla ned trösklarna. Är det en politik som Per tycker är felaktig? Den funkar bra i och , som du och med flera gärna vill jämföra med. Hur ser du på detta? Gör du rätt analys av ungdomsarbetslösheten? 57 PER (MP) replik: Jag vet inte om hörde på mitt anförande.