prot · H00987 · 2013-04-09 00:00:00 — Det duger inte fortsättningsvis att behandla den här typen av viktiga frågor på ett sådant sätt. Jag och mitt parti menar att näringen, kommunerna, utbildningssamordnarna, politiken och inte minst facket måste kroka arm ordentligt med varandra och lyfta upp och lösa de frågor som dyker upp successivt. Vi måste få ett tydligare helhetsgrepp för gruv- och mineralområdet. Politiken måste vara mer närvarande särskilt på nationell nivå och ta ett betydligt större ansvar. Det är en nationell angelägenhet. Det duger inte längre att passivt titta på och tro att andra ska fixa problem som uppstår. Det behövs mer av demokratiska debatter här i . Det behövs ett större ansvarstagande från ministern och regeringen för att det ska få större legitimitet och framför allt seriositet. Det är vad som behövs för att vi ska få långsiktigt hållbara gruvsamhällen som räcker över våra mandatperioder. Jag vill också ställa en sista fråga. Det handlar om att statsrådet säger att man ska följa upp. Hur tänker ministern utvärdera mineralstrategin? Kommer att få ta del av en sådan utvärdering? 141 (S): Näringsministern konstaterar att vi behöver göra mycket mer. Vi kan bara hålla med; det finns ofantligt mycket mer att göra på flera olika områden. Jag tycker att det är dags att man på allvar börjar prata regional utveckling regional utveckling i hela landet. Det finns betydligt mycket mer att göra för att få hållbara gruvsamhällen. Och man ska inte bara prata gruvsamhällen, utan det finns också samhällen runt gruvsamhällena som behöver växa. Det behövs företag också i dessa områden, och det behövs även kultursatsningar och bostadspolitik där. Vi har en urbanisering i hela glesbygden där äldre flyttar in till centralorterna, vilket gör att vi har bostadsbrist i stort sett i varje centralort i skogslänen. Jag konstaterar att näringsministern inte svarar på min fråga om vad som skulle hända med . Om inte näringsministern svarar i sitt slutanförande torde det bli en särskild interpellation på detta område så att vi får diskutera det vidare. Jag tror att just det exempel som jag lyfte fram är till stor skada för hela näringen. Jag hoppas att också näringen tar ett ansvar så att man undanröjer de bekymmer som åsamkas hela näringen när några beter sig på ett dåligt sätt. 142 Näringsminister (C): Det är otroligt viktigt att ha samverkan och samtal med olika aktörer fack såväl som arbetsgivare och sakägare såväl som miljöorganisationer i dessa frågor men också övergripande. Som näringsminister för jag industrisamtal med , för att bara ta ett exempel, där företrädare från både LO och deltar för att just diskutera bland annat kompetensförsörjningsfrågor. Jag tycker att det är viktigt att ha den öppna debatten. Men kom inte och säg att denna regering inte satsar på regional utveckling! Vi har fördubblat anslagen till kommersiell service, vi har kraftigt utökat möjligheten till bredbandsutbyggnad i hela landet. Det är vi som har sänkt skatterna för företagande med 70 miljarder brutto när Socialdemokraterna vill fördubbla många av dessa avgifter. Utöver de satsningar som vi gör på regional utveckling i hela landet jobbar jag som minister med Attraktionskraft ett paraply där vi tillsammans med många andra aktörer i samhället diskuterar bostadsfrågor och attraktiva boenden. Det handlar bland annat om strandskyddsregler, som Socialdemokraterna var emot att förändra. Vi jobbar på många olika håll när det gäller att skapa attraktiva boendesamhällen i , , och Bergslagen. Vi behöver jobba på bred front, och det gör vi också. Jag är glad över att vi kan ha debatten om mineralstrategin här. frågar slutligen om detta kommer att utvärderas. Det är självklart. är välkommen att se de budgetpropositioner som vi skickar till för behandling. Vi kommer givetvis att följa utvecklingen på de områden som vi arbetar med inom mineralnäringen men också inom andra näringar. Det har skett i ett slutet rum, och det är odemokratiskt det är ganska allvarliga anklagelser som riktar. Jag vill bara påminna om Socialdemokraternas egen strategi som antogs för . Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på interpellation 2012/13:305 om företag i glesbygdskommuner 143 Näringsminister (C): har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att underlätta såväl expansion av befintliga företag som etablering av nya företag i glesbygdskommuner, exempelvis och . Till att börja med vill jag understryka att företagsamhet är ett mycket viktigt mål för regeringens samlade politik. Regeringen har vidtagit en mängd generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i . Skatterna har sänkts för företagare, och kostnaderna för att anställa har minskat. En rad åtgärder har vidtagits för att regler, processer och förfaranden ska vara bättre anpassade till företagens villkor och verklighet ett arbete som har medfört att företagens administrativa kostnader har minskat. I syfte att stärka tillgången till kapital, ta till vara tillväxtpotentialen och stärka den internationella konkurrenskraften för företag i norra inland har regeringen inrättat finansieringsbolaget . Bolaget har investerat och lånat ut till företag i norra inland. Den bästa kunskapen om vad som behövs för att utveckla finns i den egna regionen. Därför ligger också huvudansvaret för de regionala tillväxtresurserna i länet, och regeringen tillför resurser för att utveckla insatser inom till exempel näringslivsutveckling och kompetensförsörjning. presenterade regeringen en nationell innovationsstrategi för att främja innovationskraft. Den lyfter fram betydelsen av att ta till vara potentialen i varje regions förutsättningar. Även i har en regional innovationsstrategi tagits fram av det regionala partnerskapet för att arbeta med frågor som att tillvarata den innovativa kraften i både etablerade och nya företag samt arbeta med öppen innovation och distansoberoende innovationssystem. Regeringen fortsätter kontinuerligt arbetet med att förbättra företagsklimatet för alla branscher och sektorer i alla delar av landet. 144 (S): Jag tackar för svaret, men det bekräftar egentligen bara att statsrådet och jag har mycket olika verklighetsbilder. Jag ska ge några exempel. Statsrådet beskriver hur regeringen vidtar en mängd åtgärder för att förbättra företagsklimatet och företagsamheten i . Det handlar exempelvis om att sänka skatter, om att sänka kostnader för att anställa för att fler ska få jobb, om satsningar på innovationer etcetera. Ministern tar som sagt upp många åtgärder i svaret. Men verkligheten där ute redovisar någonting helt annat än det regeringen försöker nå. Antalet arbetslösa har ökat. Vi är nu uppe i ca 420 000 personer och ca 89 procents arbetslöshet. I går läste jag ett reportage om att enligt visar mätningar av företagsklimatet i bara sämre och sämre resultat. Rösterna från företagen som inte får tag på yrkeskompetens bara stiger och ökar. Extra kännbart är det för företagen ute i glesbygden. Jag ska ta ett exempel från verkliga livet som i allra högsta grad handlar om ett företags expansion och innovation och att ordna fler jobb. Det är från och kommuner. Det är ett par av landets minsta kommuner sett till befolkningsantal, men ytmässigt är de stora som , , och tillsammans. Dessa två kommuner är, som tidigare är känt i denna kammare, kända för biltestverksamhet. Biltestföretag har byggt upp sina anläggningar mitt ute i skogen och på de stora vidderna. Skogen ägs till av det statliga bolaget i . En biltestanläggning har exempelvis fått ett taxerat värde på sin anläggning där ute i skogen på ca 80 miljoner. Om man som entreprenör lyckas med satsningen och vill expandera, det vill säga köpa till ytterligare skogsmark av för att bygga en större anläggning och kunna anställa fler är det numera helt omöjligt beroende på att det plötsligt är en betydligt högre prisbild för den lilla tomtmark med skog man vill köpa för att kunna göra detta. klassar de områden som företag vill köpa som industrimark i stället för skogsmark, som det faktiskt är. Då utgår man från det taxerade värdet, och därmed rusar priset upp i höjden. Detta har fått oerhört trista effekter för de entreprenörer som finns där ute. De känner sig hårt straffade när de vill expandera. När det går bra för dem straffas de som vill expandera. När man plötsligt ändrar om skogsmark till industrimark blir det helt omöjligt att klara av en sådan investering. Allt fler företagsledningar som opererar i de här trakterna börjar ifrågasätta expansion och utbyggnad. De känner sig helt enkelt lurade eftersom detta inte var något som framkom för när man en gång valde att satsa på och investera i att bygga anläggningar mitt ute i skogen. Det här gäller inte bara biltestverksamhet utan också turistnäringen som växer där och bygger sin verksamhet på snö, vinter och kyla. Jag vill ställa frågan: Vilka åtgärder skulle statsrådet kunna tänka sig att vidta för att förbättra situationen för de här företagen, som inte kan växa som statsrådet vill? 145 (C): Jag tänkte gå in på biltestanläggningarna och . Jag besökte nämligen för inte så länge sedan och fick höra talas om den här problematiken. Enskilda som vill utvidga sin biltestanläggning och kanske behöver köpa skogsmark från har fått informationen att priset har varit långt mycket högre än marknadspriset. Det tyckte inte vi heller lät okej, så därför ringde min kollega , som är finanspolitisk talesperson för , till vd. Denne ställde sig frågande till det och lovade att han skulle undersöka det och återkomma. Då lovar jag att jag även kommer att kontakta dig, , så att du får svaret. Jag tycker också att det är ett problem. Som sagt bereds frågan, och vd:n för har lovat undersöka saken och återkomma. Jag har nöjt mig med det svaret och hoppas att det ska ordna sig. 146 (M): Regeringen har ett stort ansvar för att det ska finnas generellt goda förutsättningar för näringsliv och näringslivsutveckling i hela landet. Om en regering eller ett regeringsalternativ pratar om att införa kilometerskatt på lastbilar, fördubbla arbetsgivaravgifter för unga och höja bolagsskatter är det ingenting som underlättar företagandet i kommuner som och . Kommunerna, oavsett var de finns, och kanske särskilt i mitt hemlän där vi inte har världens bästa näringslivsklimat, har ett stort ansvar för att utveckla det lokala näringslivet. Jag tror att mycket kan göras bland annat genom att införa valfrihetssystem, som skulle underlätta många av problemen. 147 Näringsminister (C): Interpellationen handlade om: Hur skapar vi mesta möjliga tillväxt i glesbygdskommuner? Det pågår en hel del spännande, och det går ganska bra för , trots allt. Det finns ingen anledning för att klä sitt hemlän i säck och aska. Det bidrar definitivt inte till regional utvecklingskraft. Låt oss titta på den statistik som finns över . ökade antalet nystartade företag i jämfört med året innan. Det är en större ökning än vad riket hade som helhet. minskade antalet konkurser jämfört med . Det ska jämföras med riket i helhet där konkurserna ökade lika mycket. Trenden i är fortsatt positiv vad gäller nyanställningar. Mycket ska vi tacka det vi diskuterade tidigare , gruv- och mineralindustrin. och invånarna i styr väldigt mycket sin egen utveckling. Genom det regionala tillväxtanslaget får stora möjligheter att utforma vad man vill satsa på. Länet har tagit fram en egen innovationsstrategi bara för för hur man ska arbeta för att stärka regionen. Jag kan konstatera att den regionala bnp:n för är riktigt hög, i klass med våra storstadsområden. Regeringen gör mycket för att förbättra företagens villkor, inte minst i inland. Bland annat har det betydelse att vi sänker kostnaderna och halverar arbetsgivaravgiften för unga. Vi sänkte bolagsskatten, och vi har sänkt arbetsgivaravgifterna generellt. Vi jobbar också med regelförenkling. Allt detta vill Socialdemokraterna vrida tillbaka. Man kräver nu av regeringen att införa månadsuppgiftslämning, muppen, som är en kraftig regelbörda för företagen, menar jag som näringsminister. Man vill fördubbla arbetsgivaravgiften för unga. Man vill fördubbla restaurangmomsen, som är viktig för många av besöksnäringsföretagen i . Man vill öka bolagsskatten med 8 miljarder från innevarande år. Man vill kapa de förslag vi har lagt för att stimulera tjänstesektorn, såsom och vård- och välfärdsföretag. Förutom att mota Socialdemokraternas hämsko på svenskt näringsliv har vi satsat på inlandsinnovation och stärkt riskkapitalförutsättningarna för inland. 2 fräscha miljarder har gått till bland annat och . har utsett som en av pilotdestinationerna för att de ska kunna utveckla sin turism. Vi har en rekordstor infrastruktursatsning där bland annat har fått ta del av 3 ½ miljard, riktat just till gruv- och mineralindustrin. Jag tror att många andra län i landet är ganska avundsjuka på den stora satsningen. Dessutom har vi tidigare genomfört en förändrad strandskyddslagstiftning. Det var Socialdemokraterna emot. Vi vill bygga attraktiva boendemiljöer runt om i vårt land, kanske också vid de sjöar som och har stora kommuner, , få invånare. Vi måste bygga attraktivt. Dessutom satsar vi på tillgänglighet och service. är en av 13 kommuner i som har fått ett nationellt uppdrag att utveckla servicen i sin kommun och fått pengar för detta. Jag ser fram emot att ta del av resultatet av pilotsatsningen i på turism och i på service. 148 (S): Vi är väldigt glada över den tillväxt som sker i vårt län. Det har som sagt i grunden gått väldigt bra. Vi har gått fram i valen hela vägen . Vi leder i varenda kommun i och i landstingen. Vi driver en socialdemokratisk näringspolitik i på lokal och regional nivå. Men icke för icke vill jag understryka att den bästa kunskapen om vad som behövs för att utvecklas finns i den egna regionen. Så är det. Men regionen och företagen är beroende av vad som sker på nationell nivå. I det fall som jag beskrev är det vårt eget statliga bolag som sätter krokben på de företag som ministern säger sig värna. Jag tar ett exempel till, och det kommer från turistbranschen. Som ministern vet har det blivit mer och mer exotiskt att sälja snö, is och kyla till framför allt utländska turister. Det är oerhört populärt och ett område som växer. Turistbolagen har kunnat hyra sina vattendrag som då har varit isbelagda och erbjuda turistiska aktiviteter. Det är små turistbolag som vi talar om här. Arrendepriset, eller hyrespriset, från till exempel har alltid tidigare utgått från kpi, vilket har varit en helt rimligt nivå i de här obygderna. är det förändrat också, och priset för att hyra de frusna vattendragen från är enligt uppgift högre än tidigare, vilket gör att den här branschen kommer att få stryka rejält på foten. De givna spelreglerna har varit kända för de här entreprenörerna. De har förändrats så kraftigt att det är svårt för dessa företag att klara sin verksamhet, och än mindre kan de satsa ytterligare för att kunna expandera och anställa fler. Så säger turistnäringen där uppe. Det har med det här förfaringssättet blivit en enormt stor puckel för företagen som vi vet att konkurrensen när det gäller biltestverksamhet ökar från och särskilt från som ligger på. Jag kan tycka att det är oerhört märkligt att vi har ett hundraprocentigt statligt ägt bolag som opererar på ett sådant sätt att det slår undan benen på små, känsliga branscher som har hittat en egen nisch ute i glesbygden. Det är framgångsrika entreprenörer som har valt att satsa och leva vidare i de områden som ministern faktiskt alltid säger sig värna. Jag vill väcka de här frågeställningarna för ministern eftersom de är viktiga, inte minst vad gäller exempelvis kommun, där av all skog innehas av och där man 2010 gjorde förändringar i de ägardirektiv för som möjliggör den här höga prissättningen av skogsmark och arrendekostnader för bland annat fruset vatten. Min fråga är: Vilka åtgärder skulle ministern kunna tänkas vidta för att få till stånd en annan tingens ordning? 149 (C): Jag tänkte börja med att konstatera att är ordförande i . Det går ju att lyfta på luren och ringa till honom. Sedan vill jag säga att det finns några andra viktiga aspekter som är värda att nämnas i sammanhanget. För etablering och expansion av befintliga företag i glesbygdskommuner vet nog de flesta att både skolor och vård är viktigt. Jag tänkte ta upp några exempel från Norr- och . Där läggs många landsbygdsskolor ned. Även akutvårdsplatser dras in, liksom ambulanser. Det är klart att det också har stor betydelse för företagandet och för inflyttningen till glesbygdskommunerna. I i kommun har invånarna nu ockuperat vårdcentralen , därför att man tycker att det är orättvist och man orkar inte med ytterligare nedläggningar. drar man ned på akutvårdsplatserna, och ambulansen är borta. Hur tror ni att man ska kunna locka turister till exempelvis skidanläggningen i om man antingen får åka till , lika långt till eller till om man bryter benet efter ? Tror ni att det är en bra grund för att driva företag i inland? Jag skulle inte tro det. Alla de här bitarna är väsentliga, och de styrs av regionala och lokala politiker. Vad jag vet domineras av Socialdemokraterna i både och och så också i många kommuner i de här länen. Jag skulle föreslå att även kontakta sina kolleger på lokalt och regionalt plan i den här frågan. 150 (M): Både statsrådet och har naturligtvis rätt i att det går bra för norrbottniska företag. Vi måste också ha i åtanke att vi sitter längst ut på hävstången när det gäller utvecklingen som sker i . säger att Socialdemokraterna styr och alla 14 kommuner i . Det är naturligtvis sant. går bra, men många norrbottniska kommuner går väldigt dåligt. Jag tror att det skulle vara bra om näringslivsklimatet i kunde utvecklas. Jag tror att det skulle vara bra om valfrihetssystem skulle komma till stånd. Skulle det finnas valfrihetssystem inom och skolan i till exempel , egen hemkommun, skulle många problem som finns mellan , och faktiskt kunna lösas. håller man det inom kommungränserna, men kommunmedborgarna ser inte kommungränserna. Däremot behöver de välfärdstjänsterna och de företag som kan skapas. 151 Näringsminister (C): Om det är statligt ägda bolag som vill debattera skulle jag föreslå att interpellationen riktas till finansmarknadsministern som är ansvarig för statligt ägda bolag eller, som mycket riktigt påpekade, att man ställer frågor direkt till bolaget, där ju , tidigare ordförande för , är ordförande. Den bästa kunskapen om vad som ska göras i glesbygdskommuner och i län finns där, på plats. Därför fördelar regeringen regionala tillväxtanslag ut till regionerna . får 140 miljoner till att främja innovationsinsatser, företagsetableringar, omställningskontor och annan form av entreprenörskap i länen. Företagen är, precis som påpekade, beroende av vad som sker på nationell nivå. Det är därför som jag frågar : Vill företagen inom besöksnäringen verkligen ha en dubbelt så hög arbetsgivaravgift för de unga som de har anställt på kaféet i ? Vill man ha en dubbel restaurangmoms om man driver en restauranganläggning i ? Har verkligen de stora skogsindustriföretagen i sagt att de gärna vill ha 8 miljarder i höjd bolagsskatt, för då kommer de att kunna skapa fler jobb? Eller har vårdföretagen, om de nu finns i det röda , sagt att de gärna vill ha kraftiga begränsningar och ett kommunalt veto om de ska ha friskolor eller inte i kommunerna? Jag tycker att interpellanten själv ska ställa sig dessa frågor. För mig som näringsminister är det viktigt att också lyfta fram de ickejobbsatsningar som Socialdemokraterna benämner som jobbsatsningar. Avslutningsvis vill jag påtala att för glesbygdskommuner är jobb och företagande nyckeln, och då behövs sänkta kostnader för att driva företag och att anställa, tillgång till kapitalförsörjning, här i så fall genom Inlandsinnovation eller Norrlandsfonden till exempel, bra kommunikationer, bland annat med den bredbandsmiljard som regeringen satsar, och tillgång till service som vi underlättar genom att vi har fördubblat anslaget till kommersiell service . Men glesbygdskommuner behöver också välfärdsverksamheter. påpekade att både landstingen och kommunerna styrs med röd majoritet, och det är anmärkningsvärt att man drar ned både på vårdcentraler och ambulanser och liknande i de län som Socialdemokraterna styr. 152 (S): Jag tycker att det är trevligt med fler debattörer, men min avsikt med den här interpellationen var framför allt att uppmärksamma ministern på det specifika området och det specifika problemet för just den här typen av företag som är nya inom sitt område och har hittat en nisch som kan utvecklas hur mycket som helst. Jag vet att finansmarknadsministern är ansvarig för de statliga bolagen, men regeringen fattar ju beslut i kollektiv, bland annat om ägardirektiven. Jag tycker då, eftersom det här är ett problem för de extremt små företag som finns ute i glesbygden, att det i rimlighetens namn är ministerns ansvar att verka för att förutsättningarna kan vara någorlunda lika de förutsättningar som rådde när de en gång gjorde investeringar för att bygga och utveckla. Det är ett stort problem i de här fallen, och min mening med den här interpellationen var att uppmärksamma de här specifika problemen. Jag hoppas att statsrådet kan ta upp den här frågan och verka för att vi får en annan tingens ordning när det gäller ägardirektiven för . Sedan ska sägas att det faktiskt är ministerns regering som har tillsatt som ordförande i . Han gör nog ett gott arbete där, men ägardirektiven styr ju. 153 Näringsminister (C): Jag vill tacka för debatten både vad gäller mineralfrågor och hur vi utvecklar glesbygdskommunerna. Jag har lyssnat på det som har sagt men kan konstatera att jag inte fick svar på hur det kommer sig att man från Socialdemokraternas sida går fram med sådana offensiva förslag som att dubblera kostnader och skatter för företagande. Jag tror inte att det är rätt väg att gå för att stimulera tillväxt i kommuner som till exempel och . Överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på interpellation 2012/13:325 om Saabaffären 154 Näringsminister (C): har frågat finansministern vilka direktiv statssekreterare hade när han träffade Geely och eventuellt . Interpellationen har överlämnats till mig. Som framgår av mitt svar på skriftliga fråga tidigare i samma ämne träffade dåvarande statssekreteraren i helt riktigt Geely vid nämnda tillfälle. Som jag också nämnde i mitt tidigare svar var inte närvarande vid mötet. Det fanns inga särskilda direktiv till inför mötet. 155 (S): Tack så mycket för svaret! Jag måste dock tillstå att det var lite tunt att bara svara att en statssekreterare inte hade några direktiv inför ett möte med biltillverkaren . Vad var då meningen med mötet? Mötet hölls när Saabaffären var som mest aktuell, och av någon orsak träffade man inte viktiga aktörer på marknaden. Enligt den granskning som tv-programmet gjort och som sändes fanns det en schism mellan dåvarande ägaren och . Det var känt , men det sades också att var inblandat, och det var därför jag ställde min interpellation till . Jag har ställt både en skriftlig fråga och denna interpellation. Ser inte näringsministern en röd tråd i detta om vi tänker oss tidigare uttalanden när det gäller , att bara var ett varumärke och att hade gått med underskott ? Inte tror väl näringsministern att ett bolag som GM skulle ha ägt ett litet bolag långt upp i norr som tillverkade en av världens finaste bilar utan att tjäna pengar? Det säger sig nästan självt att man gjort det. Det är något lurt med regeringens passivitet i den här affären. I vanliga fall brukar man säga att det ligger en hund begraven, men i det här fallet tror jag att vi har en hel som ligger begraven. Varför tog det så att komma till skott när det gällde EIB-lånet? Det fanns intressenter, men tiden gick och chansen tynade bort . Precis som näringsministern sade var statssekreterare på . Han skulle enligt ha sagt att en eventuell konkurs inte var en stor fråga för regeringen samt att en smäll i var något man kunde hantera.