prot · H00968 · 2013-02-20 00:00:00 — Därmed lades grunden för bildandet av FN, Nato och EU som tillsammans och på olika sätt har bidragit till den kanske längsta sammanhängande fredstiden i . samarbete och avsteg från väpnad konflikt som problemlösning har inneburit fred efter århundraden av krig, frihet för nästan hela Öst- och och ekonomisk tillväxt för hela regionen. Mycket av detta låg säkert till grund för att EU tilldelades 2012. är en av världens äldsta fortfarande fungerande demokratier. Trots politiska olikheter har vi en lång och stolt tradition av breda överenskommelser att se tillbaka på. Vårt system är förhållandevis stabilt, förutsägbart och förankrat hos medborgarna. Vi tar mycket av detta för givet. Låt oss tänka på att bort från , och än kortare från , ligger som är sista diktatur. Demokrati och frihet är därför inte självklara utan måste alltid försvaras. Därför är det relevant att ta ett samlat grepp om försvars-, säkerhets- och utrikespolitiken. har inte varit i krig eller väpnad konflikt , vilket torde vara världsrekord i fred. Det är någonting för oss svenskar att vara stolta över och framhäva i internationella sammanhang. , 2013, befinner vi oss mitt emellan två viktiga jubileer i alla fall viktiga för oss som är historieintresserade nämligen freden i och freden i . Två världskrig och det har utkämpats vid vår dörr. Vårt närområde är ingalunda förskonat från krig eller konflikt. Vårt geografiska läge och vår politiska hemvist har genom tur och skicklighet förskonat oss från krigets fasor. Men trots detta, eller kanske just på grund av detta, har vi en lång och stolt tradition av internationell solidaritet och deltagande i olika aktioner. Dagens internationella samfund omfattar mer än FN. Svensk samverkan med andra aktörer som Nato och EU är därför en naturlig utveckling av vår internationella solidaritet. Terrorism, sjöröveri, väpnade konflikter, naturkatastrofer och liknande hot mot och störningar av mänskliga fri- och rättigheter, demokrati och världshandel har inneburit svenskt deltagande. Svensk trupp och personal har aktivt deltagit i operationer inom ramen för Nordic Battlegroup, NBG, i , i och i . I sammanhanget kan nämnas att har EU inlett ca 30 civila och militära krishanteringsinsatser, varav hälften fortfarande pågår. FN saknar egna resurser för fredsbevarande och humanitära insatser. Trots detta motsätter sig svenskt deltagande i Natoledda insatser av principiella skäl. Och Socialdemokraterna vill att nästa utlandsuppdrag ska ske under specifikt FN-kommando. Men om din grannes hus brinner frågar du inte efter märket på vattenslangen. Vår egen, den nordiska och EU:s solidaritetsklausul värnas, och vi kommer inte att vara passiva om katastrof eller angrepp drabbar ett EU-land eller ett nordiskt land. En sak som allt oftare har slagit mig är den starka kontrasten mellan kloka socialdemokrater i andra länder och socialdemokrater hemma i . På många områden dras liknande slutsatser, och på många områden används en snarlik retorik. Men det finns ett stort undantag. I fråga om Nato är det för somliga socialdemokrater lika självklart och naturligt som det är något som möts av intuitivt avståndstagande från svenska socialdemokrater. Självfallet finns det historiska händelser som kan förklara åtskilligt. och ockuperades under . , och våldfördes å sin sida av och . har mycket hänt. Efter 1989 var det möjligt för att staka ut en ny kurs som fullbordades i och med EU-medlemskapet. säkerhetspolitiska linje ligger fast. kommer vårt land inte att förhålla sig passivt om katastrof eller angrepp skulle drabba ett annat medlemsland i Europeiska unionen eller ett annat nordiskt land. I detta ligger också en förväntan om att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. säkerhet byggs solidariskt med andra. I ljuset av detta finns det anledning att välkomna en ärlig och mer fri debatt. Medan socialdemokrater i och unisont sjunger Natos lov är reaktionen i surmulen tystnad. Det finns anledning att beklaga denna brist på nyanser och avsaknad av ledande S-företrädare som ens vågar pröva argumenten. Detta konstaterande, fru talman, och alla andra socialdemokrater, görs med den största respekt. För mig som moderat är det självklart att tre grundläggande villkor ska vara uppfyllda för en eventuell svensk Natoanslutning. För det första handlar det om folklig uppslutning. Då återstår en hel del med återkommande mätningar som indikerar ett Natostöd på i . För det andra handlar det om parlamentarisk uppslutning. Jag kan konstatera att endast och genom beslut har uttalat sig till förmån för medlemskap. För det tredje handlar det om koordinering med . Även i vårt östra grannland finns det tydliga skillnader mellan dem som är för och dem som är emot. Två statliga utredningar har inte i någon större utsträckning flyttat fram positionerna i . kunde inte ens samla sig bakom beslut om deltagande i . har ställt frågor om den militära alliansfriheten. Jag konstaterar att utrikesutskottet /09 skrev följande: är militärt alliansfritt. Det går inte att se militära konflikter i vårt närområde som skulle påverka endast ett land. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat medlemsland eller nordiskt land. Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. bör därför kunna såväl ge som ta emot militärt stöd. Det är självt som definierar den närmare innebörden av den militära alliansfriheten. I den utrikespolitiska deklarationen avgiven av regeringen här i 2010 sägs det: Regeringen har tidigare presenterat och förankrat säkerhetspolitik i . Den säkerhetspolitiska linjen ligger fast. I den utrikespolitiska deklarationen sägs det: Regeringen har tidigare presenterat och förankrat säkerhetspolitik i . Den säkerhetspolitiska linjen ligger fast. I den utrikespolitiska deklarationen sägs det: säkerhetspolitiska linje ligger fast. Däremot har jag hört en del röster här som har talat utifrån termen militär alliansfrihet. Den betyder ärligt talat väldigt olika saker. Jag har till exempel noterat att säger att man i en militär alliansfrihet är tveksam till eller emot Lissabonfördraget. Enligt motion innebär militär alliansfrihet att man är emot Partnerskap för fred. Hur ställer sig Socialdemokraterna till detta? Man är emot Natoövningar, vilket det också hänvisades till från talarstolen. Hur ställer sig Socialdemokraterna till detta? Läser man vidare i den vänsterpartistiska motionen ser man att partiet vill avveckla vid Natodelegationen i . Hur ställer sig Socialdemokraterna till detta? menar också att Europeiska unionen leder en militär upprustning som är med och bidrar till. Hur definierar man det? Jag har sett att definition av militär alliansfrihet är att det är motsägelsefullt till EU, enligt . Man tycker att det kräver mer pengar. Jag kan då konstatera att Socialdemokraternas och de rödgröna partiernas linje när vi hade valet var mindre pengar till försvaret. Vi hade att möta ett önskemål om minus 2 miljarder i försvaret i samband med valet . Den sverigedemokratiska definitionen av militär alliansfrihet är att vi ska hålla oss hemma och inte befinna oss utomlands. Avslutningsvis har från talarstolen definierat militär alliansfrihet. Det innebär bland annat att man beskriver JAS Gripen som gökunge. Är det en socialdemokratisk hållning? Man beskriver också Natosamarbetet som en USA-ledd krigsallians. Militär alliansfrihet kan uppenbarligen definieras på väldigt många olika sätt beroende på om man är socialdemokrat, sverigedemokrat, vänsterpartist eller miljöpartist. För egen del tycker jag att det är klokt att den svenska säkerhetspolitiska linjen ligger fast. Jag tror inte att skillnaden är så dramatiskt stor mellan Socialdemokraterna och alliansregeringen. är en viktig global och regional aktör som samverkar med både EU och Nato. Dess integration med den internationella ekonomin har stor säkerhetspolitisk betydelse för och för övriga . Men det finns också anledning att vara bekymrad över utvecklingen i , inte minst för de ryska medborgarnas del. uppvisar betydande brister vad gäller rättsstat, bekämpning av korruption och främjandet av uppbyggnaden av ett starkt civilt samhälle. Det senaste är det absurda åtalet mot en död man, . Som advokat engagerade han sig mot de företagsplundringar som inte skedde med myndigheternas goda minne utan just genom dessa myndigheter. har gett en beskrivning av läget i förhållandet mellan och . Jag delar i allt väsentligt beskrivning av . Han borde egentligen inte ens berätta det han berättar från talarstolen för sådana som mig. I stället finns det ledande socialdemokrater som närapå tycks abonnera på radio- och tv-tid för att beskriva en annan Rysslandsbild än den beskrev. Min fråga till Socialdemokraterna är alltså: Vilken Rysslandsbild är det som gäller den man torgför via radio och tv eller den på ett väldigt moderat sätt, om uttrycket tillåts, framför från talarstol? Det ligger i sakens natur att många av våra skyddsinsatser blir internationella till sin natur. Jag vill i samband med detta framhålla försvaret av universella normer och värden som demokrati, mänskliga fri- och rättigheter, jämställdhet, mänsklig värdighet och utveckling. Därför måste människorättsfrågor bli en integrerad del av säkerhetspolitiken, något som är särskilt viktigt avseende internationell krishantering och förebyggande insatser. Här spelar FN:s resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet, 1612 om barn och väpnade konflikter och 1820 om sexuellt våld i väpnade konflikter stor roll. Därför välkomnar jag att vårt säkerhetspolitiska fokus har flyttats från att primärt handla om territoriellt försvar till att sätta människors säkerhet i främsta rummet. Jag har talat om världen ur ett säkerhets- och försvarspolitiskt perspektiv. Jag har betonat roll på den internationella arenan som en aktiv, solidarisk och engagerad aktör för främjandet av fred, frihandel och demokratispridning. Jag har även talat om att huvudsakliga arena för detta utgörs av internationella samarbeten tillsammans med FN, EU och Nato. Vår förmåga att agera enskilt och/eller med likasinnade påverkas givetvis av våra ekonomiska förutsättningar och omständigheter. Världen av är annorlunda jämfört med gårdagens. Globaliseringen och det ömsesidiga sammanflätandet av ekonomier, kulturer och samhällen har lett till stora förändringar. Visst har länders militära makt och förmåga fortfarande stor påverkan, men har globaliseringen höjt tröskeln för militär våldsanvändning liksom minskat toleransen för mänskliga förluster. Mot denna bakgrund blir ekonomisk styrka och framgång alltmer centralt för globalt politiskt inflytande. Trots de nuvarande problemen är och förblir EU en stor framgång. EU är det mest ambitiösa och framgångsrika frivilliga och fördjupade samarbetet mellan olika länder i historien. EU är världens största integrerade ekonomi. EU är världens största bidragsgivare, och EU är världens största mottagare och givare av utländska investeringar. EU omfattar 500 miljoner människor och en fjärdedel av världens ekonomi. har i allt väsentligt ett starkt säkerhetspolitiskt intresse av en starkare europeisk integration. Europeiska unionen är mer än inre marknad, mellanstatligt samarbete och geografisk närhet. EU är i grunden en union av värderingar. Historien visar att det tyvärr är en bister sanning att ett fredsavtal ingalunda innebär en garanti för fred. Konfliktdrabbade länder har tyvärr en tendens att ofta återfalla i stridigheter. Världssamfundet måste därför bli bättre på att bidra till en säkrad fred. En viktig bakomliggande orsak är förekomsten av fattigdom och undermålig demokratisk utveckling. Fattigdomsbekämpning och demokratispridning utgör därför den överordnade målsättningen för de svenska fredsbevarande insatserna. agerar kraftfullt för att stärka synergierna mellan de civila och militära insatserna, liksom för att identifiera områden där rättsväsendet kan bidra till stärkt civilkrishantering. Denna inställning stöds i allt väsentligt av den europeiska säkerhetsstrategin . Där framhålls att det inte kommer att finnas någon hållbar fred utan utrotning av fattigdomen. För mig är därför utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik verktyg i samma låda. För att kunna uppnå detta syfte måste vara en aktiv part på de arenor där vi har bäst möjlighet att göra vår röst hörd. Därför utgör Nato det främsta forumet för fortsatt transatlantisk dialog kring säkerhetspolitik. Därför ligger det i svenskt intresse med fortsatt deltagande i Natoledda insatser under FN-mandat. Notabel är den rödgröna splittringen. Avslutningsvis, fru talman, vill jag understryka att krig och konflikt utgör de enskilt största hindren för utveckling och fattigdomsbekämpning. De fortsatta fredsinsatserna måste genomsyras av insikten om att säkerhet, utveckling och respekt för mänskliga fri- och rättigheter och demokratiska principer är nära sammanflätade med ömsesidig förstärkning. Detta är själva grunden och förutsättningen för att demokrati, mänskliga fri- och rättigheter, en fungerande rättstat och allmänt välstånd ska kunna uppnås. Utan fred, ingen säkerhet. Utan demokrati, ingen utveckling. Med dessa avslutande ord, fru talman, vill jag yrka avslag på motionerna och bifall till förslaget i betänkandet i sin helhet. 63 (S) replik: gör patetiska försök att skapa en splittringsbild på den rödgröna sidan. Jag ställde några frågor till dig, . Tycker du att det svenska försvaret är ett särintresse? Det är vad din statsminister tycker, men det är vad andra borgerliga företrädare inte tycker. Ska vi sätta upp patriotmissiler på ? Det är vad en del folkpartistiska företrädare, det vill säga vice statsministern, tycker men det tycker inte statsministern. Jag menar att detta är ett försök att lägga ut dimridåer för att få debatten att handla om någonting helt annat. Det är den borgerliga regeringen som har ansvaret för att sköta den grundläggande uppgiften, det vill säga det svenska försvaret. Statsministern och vice statsministern har olika uppfattningar om synen på , behovet av patriotmissiler och hur man ska se på det svenska försvaret. Tydligare kan inte splittringen vara. Sedan: You didnt pass the test. Jag ställde en enkel fråga till dig, och det var: Om den säkerhetspolitiska linjen ligger fast, betyder det då att är militärt alliansfritt? Jag vill ha ett jasvar eller ett nejsvar på denna fråga. När vi har behandlat detta i utskottet har vi nämligen eftersträvat precis det ville, det vill säga att vi ska ha breda överenskommelser om säkerhets- och försvarspolitik. Jag har bidragit i alla dessa , och då har vi kommit överens om förflyttningar i EU, i det nordiska samarbetet och i vår relation till Nato. Så har det varit. Detta har gjorts i total enighet, precis som du sade. Du läste upp utrikesutskottets betänkande när vi bestämde oss för att vi skulle ställa upp på solidaritetsklausuler och solidaritetsförklaringar. Det utgick dock från den militära alliansfriheten. Du läste precis upp det själv. Frågan är naturligtvis: När du blev ordförande i utskottet och vi socialdemokrater föreslår att det precis på samma sätt som tidigare ska stå att vi är militärt alliansfria vad var skälet till att du tog bort det? Är det ett försök att skapa breda överenskommelser och ett samarbete över blockgränserna i de här viktiga frågorna? Nej, det är det inte. Det är bara att försöka skapa en bild av att vi ska jobba allt vi kan med Nato och att vi struntar i allting annat. Det är fel bild som ger. 64 HANS (M) replik: När det gäller olika synpunkter på och uppfattningar om är det alldeles uppenbart att detta inte bara finns inom Alliansen utan också inom den socialdemokratiska familjen. Vi har en särskild ordning för att både göra en säkerhetspolitisk analys och av detta dra försvarspolitiska slutsatser. Den försvarsberedning som har undertecknat, fru talman, är en del av detta. För det finns alltså en särskild ordning. Jag kan bara konstatera att när vi möttes i valet mötte de fyra allianspartierna ett rödgrönt regeringsalternativ som föreslog neddragningar på försvarsområdet med 2 miljarder. Men jag gläds åt den tillnyktring som uppvisas. Det är alldeles sakligt korrekt att beskriva precis som gör, genom att säga att det är militärt alliansfritt. Så kan man säga. har vi olika former av andra kombinationer. Vi har solidaritetsförklaringen och vi har det Lissabonfördrag som kritiserade från talarstolen. kan jag konstatera att om vi skulle skriva in den militära alliansfrihet som efterfrågar är frågan om det är militära alliansfrihet som gäller. Eller är det militära alliansfrihet, som betyder nej till Lissabonfördrag, nej till samarbete inom partnerskap, nej till Natoövningar i och nej till en svensk ambassad vid Natodelegationen i ? Eller är det militära alliansfrihet, som beskriver JAS Gripen som en gökunge och Nato som en USA-ledd krigsallians? Eller är det militära alliansfrihet, som egentligen fullt ut motsätter sig samverkan med EU? Vilken är den militära alliansfriheten? 65 (S) replik: Det enkla svaret är att militär alliansfrihet betyder att man inte är med i en militär allians. Det är den enda definition som finns av militär alliansfrihet. Det du gör nu är ett gigantiskt misstag, Hans, när du försöker få det till att militär alliansfrihet skulle definieras som någonting annat och att vi därför inte kan nämna orden militär alliansfrihet. är militärt alliansfritt. Vi har fattat alla dessa beslut om Lissabonfördraget, solidaritetsklausuler och solidaritetsförklaringar. Varje gång har vi i utskottet mycket noga betonat att det inte påverkar landets säkerhetspolitiska hållning, det vill säga att är militärt alliansfritt. Det har ingenting med något annat att göra. vill jag höra från : Är militärt alliansfritt ja eller nej? När det gäller den ryska situationen är det den borgerliga regeringen som inte kan vara överens om huruvida är ett hot eller inte. Vi socialdemokrater säger unisont jag, , och alla andra att inte utgör ett militärt hot av det skälet. De har inte en intention att anfalla oss, och de har knappt förmåga. Men de håller på att utveckla sin förmåga. De satsar tusentals miljarder nu i investeringar i försvarsmateriel och annat. Då ska vi hålla ögon och öron öppna för att se vad det leder till och hur det påverkar det svenska försvaret. Det är i den borgerliga regeringen som statsministern och vice statsministern inte kan komma överens om huruvida är ett militärt hot eller ej och om det behövs patriotmissiler på . Det är inte i det socialdemokratiska partiet vi har problem med detta. är inte ett militärt hot. Men upprustar, och det kommer naturligtvis att få konsekvenser för det svenska försvaret. Detta är vi socialdemokrater fullständigt eniga om. Men frågan återstår, och detta är din sista chans, Hans: Är den säkerhetspolitiska hållning vi har att är militärt alliansfritt? 66 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill fästa kammarens uppmärksamhet på att vi bland åhörarna vid dagens utrikespolitiska debatt har en delegation från under ledning av hans excellens . I would like to greet the delegation from the Parliament of under the leadership of His Excellency . 67 HANS (M) replik: Det är glädjande att vi kan visa upp för den marockanska delegationen att vi i alla fall har en aktiv utrikes- och säkerhetspolitisk debatt i den svenska kammare. Jag har två kommentarer. Den första gäller . Med formuleringar och beskrivning av behöver han inte i någon större utsträckning övertyga mig. I allt väsentligt delar jag den bild han målar upp. Jag kan möjligtvis tillföra ytterligare några nyanser och kanske fördjupa bilden, men i allt väsentligt delar jag den alltså. Däremot kan jag notera att det finns olika röster i debatten även inom eget parti. Men för detta finns också en ordning. Vi har Försvarsberedningen, som ska lämna ett säkerhetspolitiskt betänkande och därefter dra försvarspolitiska slutsatser. När det gäller militär alliansfrihet är det alldeles uppenbart att inte är en del av någon militär allians. Men lika uppenbart är om nogsamt hade lyssnat till den debatt som vi hitintills har haft i kammaren är att det finns fyra olika definitioner av hur man ser på militär alliansfrihet beroende på om man är vänsterpartist, miljöpartist, socialdemokrat eller sverigedemokrat. Detta har åtminstone jag kunnat notera. Jag kan alltså notera att det finns olika röster. Men min grundläggande inställning, som jag också började med att tala om när jag höll mitt anförande, är att jag inte tror att skillnaden i grunden är så förfärligt stor mellan Socialdemokraterna och alliansregeringen. 68 (SD) replik: kom med något påstående om att bara vill hålla sig hemma. Jag vill säga att jag tycker att det är stor skillnad mellan att frivilligt vilja delta i internationella insatser som man anser uppfyller ett syfte för fred och stabilitet i världen eller att av solidaritet ställa upp för våra grannländer och att ingå i en militär allians. Det är just detta att ingå i en militär allians som vi är kritiska till oavsett om det gäller Nato eller en utveckling inom EU till ett gemensamt försvar, som Lissabonfördraget så tydligt förespråkar. Jag skulle vilja ställa några frågor till . Uttalandet från överbefälhavare om att endast kan stå emot ett militärt angrepp i har debatterats mycket. När vi nu står här och har en debatt om svensk säkerhetspolitik skulle jag vilja fråga om han anser att det är förenligt med en hållbar säkerhetspolitik att ha ett så svagt försvar. Och är det rimligt att svenskt försvar är underfinansierat med ca ? Jag vill även fråga en gång till eftersom han inte svarade på denna fråga om det är i enlighet med Alliansens och säkerhetspolitik att betrakta vår svenska försvarsmakt som ett särintresse, såsom statsminister har uttryckt det. 69 HANS (M) replik: Onekligen har den så kallade enveckasdiskussionen förekommit nu i . Det intressanta är bara i förhållande till vad i förhållande till vad? Det finns en mängd olika bakomliggande förutsättningar som varken eller jag känner till. Jag kan mycket väl erkänna att det är en klatschig formulering. Men frågan är hur mycket relevans den har och vad det egentligen är den beskriver. Och hur såg det ut tidigare? Var det , eller ? Mycket av den debatt som förs bygger på något slags antagande att är precis ensamt, det vill säga att alla skulle vända sig mot . När jag tittar på en kartbild ser åtminstone jag att om man ska nå eller land så måste man komma från söder, från öster eller från väster. I alla dessa lägen kommer man att passera ett eller flera andra länder varav flera dessutom är Natoanslutna och därmed artikel 5-länder. Hela debatten bygger på något sätt på ett antagande där man tänker bort resten av världen. Hela betänkandet och samtalet har fört oss till att vi bygger ett internationellt samarbete. För mig handlar det om att jag vill bygga upp en förmåga för landet att ge hjälp men också att ta emot hjälp. Jag tycker att hela försvarsdebatten och den säkerhetspolitiska debatten saknar väsentliga beståndsdelar. Det går inte att tänka sig utskilt från de andra. Vi hänger ihop. Det är det som är den grundläggande hållningen. 70 (SD) replik: Vi kan definitivt fråga oss hur det såg ut tidigare. Vår försvarsminister sade i en intervju att svensk försvarsmakt var starkare än när Alliansen kom till makten. Man kan fråga sig hur det såg ut då. Vi kanske bara kunde försvara i eller om det nu är . Självfallet är detta inte helt enkelt att beräkna, och man vet inte i förhållande till vad, men jag tycker ändå att det säger ganska mycket när vår överbefälhavare säger det. Och han är inte heller ensam om att göra dessa beräkningar. Jag hör också i det säger att vi helt enkelt ska lita på att andra länder ska hjälpa oss. Vi är inte med i någon militär allians jag vill inte heller att vi ska vara det och vi måste kunna ha en egen kapacitet att försvara vårt land och inte bara lita på att andra ska komma till vår hjälp.