prot · H00985 · 2013-03-27 00:00:00 — Jag vill påminna om att den första motion som över huvud taget skrevs om detta i det här huset enligt uppgift som jag har fått fram var en kristdemokratisk motion av en herre som hette , som skrev om alkolås. Det är alltså en fråga som vi har drivit . Jag vill minnas att min företrädare i trafikutskottet också har debatterat och pratat om detta . Det är inte tillfredsställande att av myndigheterna har installerat alkolås det sade jag också i mitt anförande när vi har som ambition. Därför ska vi noga titta på vad vi kan göra mer. Har vi en ambition på och det är är det klart att vi inte är nöjda absolut inte. Sedan har vi detta med alkolås. sitter faktiskt i en arbetsgrupp på europeisk nivå där man jobbar just med standardisering av alkolås för att det ska vara lättare att få in i olika bilar. Vi jobbar på olika nivåer med detta. Precis som du sade fick vi nej 2005 från EU. Vi försöker nu på andra sätt få till en ändring. Någon sade att man har blivit mer positiv till alkolås. Ja, det tror jag. Jag tror att det är tack vare regeringen, som lyfter fram den här frågan i olika sammanhang i EU. 64 (MP) replik: När höll sitt anförande satt jag och väntade på att skulle börja prata om mobiltelefoni. Jag vet ju att det är en av hennes hjärtefrågor. Jag är väldigt glad över att det finns en person på allianssidan i trafikutskottet som har drivit den frågan och motionerat så flitigt . Glad men inte helt nöjd hörde jag att var. Jag tänkte bara fråga: Hade det inte känts bättre att få ansluta sig till den skrivning som utskottsmajoriteten nu står för, om en lag mot mobiltelefoni utan handsfree i bilen det som har motionerat så flitigt om genom åren? 65 (KD) replik: Mycket av arbetet i politiken sker inte här i kammaren, inte i vårt utskott, utan när vi sitter i regeringsställning sker det i vårt departement. Därför är jag glad att vi, som det står i texten, ska ändra trafikförordningen och se till att skärpa kraven beträffande vårdslöshet. Allt det som står i vår text är jag väldigt glad för. kommer jag, som jag sade tidigare till , att hålla ögonen på detta, så att det verkligen sker och också blir i den riktning som jag hoppas. Vi har i Alliansen enats om att vi ska skärpa kraven, just för att det ska gå fortare det känner jag är viktigt. Det behövs en förändring, och den behöver ske snabbt. Därför är jag glad för att det har kommit så här långt. 66 (MP) replik: Tack så mycket för svaret! Något annat som nämnde i sitt anförande var detta med hastigheterna och att det var skrämmande att det är så dålig efterlevnad av de gränserna. Det gäller den tunga trafiken men också vi vanliga bilförare, som är dåliga på att hålla hastigheter. Skrämmande nog är det de låga hastigheterna 30, som vi ofta överskrider. Jag berättade i mitt anförande att jag har tittat på siffror från som säger att bland bilförare är det av männen som erkänner att de brukar ligga över hastighetsgränsen och av kvinnorna. pratade om att det behövs en attitydförändring, och det är tydligt att det behövs. Det syns också att det behövs en starkare attitydförändring hos männen än hos kvinnorna. Män är sämre på att hålla hastighetsgränserna. Jag tänkte fråga hur och regeringen tänker jobba med attitydförändringen. Hur kommer man till skott med det? 67 (KD) replik: Vi har bland annat sagt att vi nu kommer att vända oss till Transportstyrelsen. Vi har gett den ett uppdrag att finna en plan för andra lämpliga åtgärder för att öka trafiksäkerheten. Det gäller inte bara kommunikationsutrustning utan även andra frågor. Här ligger en del. Jag tror att man måste jobba långsiktigt. träffade jag här i huset NTF och frågade vad de gör, hur de arbetar och vad de har för projekt för att hålla mig informerad om vad som händer. Det förekommer en hel del saker runt omkring för att få människor medvetna om att de måste följa hastigheten, ha på sig säkerhetsbälten och framför allt att de aldrig ska dricka alkohol när de kör bil. Det finns många av de sakerna som man jobbar med. Det finns bland annat något som heter Smadit där de olika myndigheterna tillsammans med polisen jobbar med just alkohol. Jag tror att man kan påverka på olika sätt, och jag är glad att det sker så mycket. Därmed är inte sagt att det inte kan ske mer. Det tycker jag absolut att det kan. Jag vill meddela en annan sak för kammaren. Jag fick i förrgår reda på inför den påskhelg vi nu har att tydligen fattat ett beslut att införa ett sms-förbud i bil. bor jag granne med . Jag har ett fritidshus i , och jag ska dit under påsken. Jag kommer framöver att se vad detta sms-förbud kommer att innebära som ska träda i kraft . Det är kanske inte sista gången vi debatterar frågan här. Jag kommer att fortsätta att följa den tack vare mitt stora intresse för detta och mina motioner i frågan. 68 (M): Jag kommer att ta upp andra trafiksäkerhetsfrågor än vad min kollega tog upp i sitt anförande. beslutade om en revidering av hänsynsmålet. Hänsynsmålet är själva fundamentet i trafiksäkerhetsarbetet. Det innebär att den nya lydelsen är att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas så att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Det är jag förstås väldigt glad över. Vi har haft nollvisionen ända . Många av våra barn har vuxit upp med nollvisionen. Vi som har körkort har också haft med oss den i ryggmärgen . Även om vi har en nollvision som är satt av en nationell nivå har vi trafikanter ett stort ansvar och en skyldighet att ta hänsyn och ha ett gott omdöme i trafiken. Det gäller naturligtvis . Min allianskollega tog upp and , som tillhör , och de data som den tar fram. Det är väldigt glädjande att se att hade i genomsnitt 3,3 trafikdödade per 100 000 invånare och körda fordonskilometer. Det innebär att är det land som har lägst andel omkomna i vägtrafiken av de studerade länderna. Om man jämför med de övriga EU-länderna är genomsnittet 6,1 i förhållande till de 3,1 som det visat sig att vi har 2012. Vi ska med andra ord vara väldigt stolta över det trafiksäkerhetsarbete som görs i och den attityd som vi har till trafiksäkerhet även om mycket kan göras bättre. Varje avliden eller trafikskadad är naturligtvis ett misslyckande. Det får vi aldrig glömma bort. Vi är bäst klassen så här långt, men det finns mycket kvar att göra. Preliminära siffror visar att utvecklingen i går åt rätt håll även när vi tittar på konkreta numerärer. Totalt omkom 296 personer i vägtrafiken . Det är tack och lov en minskning . Noterbart är att antalet personer som dödades i vägtrafiken är den näst lägsta siffran . har vi betydligt fler bilar på våra vägar än vad vi hade 1940. Om man tittar på antalet omkomna i vägtrafiken i olika åldersgrupper ses en kraftig minskning för åldergrupperna samt . Låt mig uppehålla mig vid bashastigheter i tätorter. Det är en fråga om är föremål för motioner i . gav regeringen i uppdrag att ta fram förslag till en nationell trafikslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden 20142025. Av beslutet framgår att det är viktigt att systematiskt fortsätta med att anpassa hastighetsgränserna till vägarnas standard för att uppnå ett effektivt och säkert transportsystem samt att det även fortsättningsvis är angeläget att försöka motverka de negativa effekter som kan uppkomma i form av försämrad tillgänglighet men också ökad restid. Regeringen anger vidare att det därför inte är aktuellt att genomföra ytterligare långtgående reformer av hastighetssystemen. Det fortsatta arbetet bör ske inom ramen för det befintliga hastighetssystemet, med hänsyn till trafikmiljö, trafiksäkerhet och tillgänglighet. Den unika kunskapen om den lokala trafikmiljön finns naturligtvis i våra kommuner. Det är helt i enlighet med det kommunala självstyret. Jag vill också nämna något om reflexvästar i fordon eftersom man i ett antal motioner berör detta. fanns krav på att ha en reflexsele när man färdades med buss eller lastbil. Detta krav har sedan tagits bort. är anslutet till som specificerar bland annat krav på utrustning i fordon. I regelverket finns krav på varningstriangel men inte på reflexväst. När frågan om krav på reflexväst utreddes av dåvarande framkom stora svårigheter med övervakning samt kontroll och sanktioner. Rekommendationen blev att inte införa ett sådant krav. Detta var 2005. Då var det som var den myndighet fanns med i arbetet. Det framhöll att frågan inte borde avgöras nationellt utan utredas närmare internationellt och regleras där. Kompetenskrav för utryckningsförare är ett återkommande motionsämne. Som ett led i att säkra att utryckningspersonalen kan köra till exempel ambulansen på ett säkert sätt genomför landstingen olika egeninitierade utbildningsinsatser i form av introduktionsutbildning och fortlöpande utbildning för de anställda. På så sätt säkras att varje nyanställd ambulanssjuksköterska erhåller den utbildning som behövs. Dessutom finns inte sällan ett faddersystem för ambulanspersonal där en erfaren ambulanssjuksköterska till exempel kör på prio 1-utryckningar. utarbetade representanter för , dåvarande , , och dåvarande grundläggande kompetensmål för utryckningsfordon. När det handlar om polisens förarutbildning har krafttag tagits. Där fanns det verkligen brister. Jag är därför glad för att man nu 2013 kommer att tillämpa en nationell förarutbildning hos polisen. Det gäller att få en enhetlig utbildning för dem där det finns gemensamma mål. Utskottet och Alliansen välkomnar de åtgärder som sätts in för att höja kompetensen bland utryckningsförare för att förebygga olyckor i trafiken. Man kan därför konstatera att det inte finns någon anledning till ytterligare åtgärder. 69 (S) replik: Vi kan väl alla stryka under och känna stolthet över har format nollvisionen, som också börjar bli uppmärksammad internationellt på olika sätt genom FN och i andra länder. Det var väl tur att vi inte följde er tankesmedja motstånd och förslag att nollvisionen aldrig skulle genomföras när den togs upp till behandling. var med på nollvisionen när den genomfördes, och till er heder ska sägas att ni gick emot tankesmedjans tankegångar i detta. När beskriver nollvisionen säger hon att den har varit normgivande, att den har gett många goda effekter bland förare och så vidare. Beteendet har förändrats i trafiken, säger hon. Jag funderar så här: Det är ungefär det vi säger att vi vill åstadkomma också med en förändring av tekniken. Det är det som reservation nr 2 handlar om, och det är det vi vill åstadkomma. Vi vill se ett ändrat beteende. Vi tror att om vi formar en lag här i får det också påverkan på hur folk beter sig. Vi tror att det är viktiga signaler som sänds ut till förarna av fordon i att detta inte är acceptabla beteenden. Men då säger helt plötsligt: Nej, det kommer inte att hända. Nej, så är det inte. Vi måste gå en annan väg! Sedan har man talat om vårdslöshet i trafik. Jag får inte ihop det där, . Hur hänger det ihop egentligen? 70 (M) replik: Alla åtgärder som vidtas med infrastruktursatsningar och så vidare har nollvisionen som ledstjärna. Att ha ett vårdslöst beteende i bil är precis samma sak. Då motverkar man nollvisionens ambitioner. Vi har en lagstiftning . Om det är beteendet som förorsakar en olycka kan det hänföras till lagstiftningen om vårdslöshet i trafik. Jag har suttit i bilkö bakom kvinnor som har plockat papiljotter ur håret, till exempel. Om det skulle ha hänt någonting då skulle man naturligtvis ha kunnat tillämpa lagen om vårdslöshet i trafik. Det är själva beteendet i sig det handlar om. Jag är väldigt intresserad av hur S, V, MP och SD kommer att klara ut att hitta en ny lagstiftning som blir teknikneutral. För mig är det helt omöjligt. Däremot ska vi använda oss av den lagstiftning vi redan har, gärna med ytterligare skruvning. Det tror jag att vi behöver ha, och det är också det som är regeringens ambition. Det finns ett betydligt bättre sätt att förhindra vårdslöst beteende i bilen om man använder den lagstiftning vi har. Men det är ständigt så i den här kammaren att vi ska lagstifta nytt om allting i stället för att använda det vi redan har. Det skulle också ha gått mycket fortare att använda den lag vi har. kommer det att ta åtskillig tid innan det först och främst finns en sådan stringens i en lagstiftning att det går att bötfälla någon. Det kan jag känna oro för. Vi borde i stället använda oss om lagen om vårdslöshet i trafik och skruvar lite på den. Det hade gått mycket fortare. 71 (S) replik: Jag får det ändå inte att gå ihop. Hur kan ambitionen i nollvisionen vara något som påverkar attityder hos människor medan den andra lagstiftningen inte är det? Det var det jag tyckte var poängen här. säger att vägarnas standard är viktig för trafiksäkerheten. Så är det naturligtvis. Men vad som händer är att man tvingas sänka hastigheten på många av våra vägar därför att man inte med underhåll kan upprätthålla vägarnas standard. Vi kan se allt fler ställen där vi får potthål i vägen och där vägar inte fungerar på det sätt de är tänkta att göra och där man därför måste sänka hastigheten. Jag tror inte att detta är rätt väg att gå på vägar som är lågtrafikerade. Jag tror att man i stället måste se till att med underhåll upprätthålla vägarnas standard. Därmed kan också hastigheten hållas . Annars förlorar mycket av hastighetsbegränsningen sin inverkan. Människor struntar i den och kör för fort i alla fall. Det är naturligtvis ett förkastligt beteende, men det är ungefär så det går till. Jag tror att det är viktigt att vi på det sättet ser till att vägarnas standard kan upprätthållas. När det gäller reflexväst i bil är det ungefär lika enkelt som varningstriangel. Bilbesiktningen får titta efter om det finns en reflexväst i bilen. Om man inte har det får man underkänt och får komma tillbaka. Det är inte märkligare än så. En reflexväst i bil skulle spara många liv, och det skulle underlätta för många människor när man exempelvis ska byta däck. 72 (M) replik: Först och främst tar upp vägstandarden. Det är rätt. Ju bättre vägstandard vi har, i desto högre grad kan vi ha samma hastighet. måste man vara oerhört uppmärksam på när det skiftar och man måste gå ned i hastighet och så vidare, vilket i och för sig kan vara bra som chaufför att ha en uppmärksamhet på. Alliansregeringens infrastruktursatsning är historisk. I och med den kommer vi också att kunna höja standarden på vägarna. är det vägbyggen överallt i hela landet även av järnväg som vi aldrig har sett tidigare. Vi kommer att få en högre standard successivt. Men det har varit ett eftersatt underhåll, och det tar tid att komma i fatt. Det är inte förbjudet att ha reflexväxt i bagaget. Det har jag, och det har säkert du också. Det finns ingen anledning för oss att nationellt lagstifta om det. Men jag vet att man ser över detta internationellt sett utifrån . Det är möjligt att det blir en lag av det, men det är en uppmaning till alla trafikanter att ha en reflexväst i bagaget. 73 (MP) replik: Eftersom i sitt anförande tog upp min motion och vår reservation om hastighetsbegränsning i tätort får jag än en gång möjlighet att ställa frågor om detta. Det behöver redas ut ytterligare. och jag diskuterade frågan. Vi diskuterade också den handbok som har getts ut av och . Den heter Rätt fart i staden. Denna handbok innehåller bara rekommendationer. Det finns inte någonting i en lag som säger att man får ha 30, 40, 50 eller 70 i tätort. Den lag som finns är trafikförordningen, och i trafikförordningen står att det är 50 som gäller inom tätbebyggt område. Det är som sagt detta som kan ställa till problem för kommuner som vill ha 30 i sina tätbebyggda områden. Jag vill fråga hur jag egentligen ska tolka detta att regeringen har lagt locket på i frågan och inte tar upp förslag att ändra bashastigheten i tätort. 74 (M) replik: Det är en bra skrift som SKL och har gjort. Den är gjord för att rekommendera kommunerna hur de kan göra. Min erfarenhet som kommunföreträdare är att det inte har varit några problem att sänka hastigheten i tätorterna i dialog med . De har tjänstemän som jobbar nära kommunerna. Om man bara har bra argument och kan visa att man har en trafikfarlig miljö är min erfarenhet att det inte är några som helst problem om man jobbar tillsammans. I min kommun, , har vi ett gångfartsområde med rakt igenom staden. Det är mycket irriterade bilister, kan jag säga, men gångtrafikanterna är tacksamma för att det är så låg fart. Detta är egentligen en genomfart, och har inte haft några som helst synpunkter på det. Jag känner inte igen det som beskriver. 75 (MP) replik: Vi har som sagt haft en lång historia om detta i . Jag vill läsa ur avslag på kommuns önskningar om att få ha i vissa områden av staden. skriver: Statens kommuner och landsting har tillsammans med tagit fram Rätt fart i staden i syfte, som uppfattar det, att få till stånd en generell sänkning av bashastigheten i bostadsområden inom tätbebyggda områden över hela landet. En sådan generell ändring av hastighetsgränserna bör lämpligen beslutas på central nivå av riksdag och regering. Det tycker i . Jag vet att detta också händer på andra håll i landet. Det är ett problem. För att komma åt detta behöver vi fatta ett beslut på central nivå. Så återigen: Kan vi få se ett sådant beslut? 76 (M) replik: i har egentligen missuppfattat hela den skrift som SKL har tagit fram för att vägleda kommuner och regioner. Det är min uppfattning. Sedan får ni prata om det i med er länsstyrelse. Jag hävdar alltid att vi måste vara noggranna med på vilken nivå vi ska fatta vilka beslut. När det handlar om bashastighet i tätorter ser det så olika ut i varje kommun. Jag litar på att mina kommunpolitiker vet exakt var man behöver vidta en viss åtgärd, och där tror jag att och jag har en samsyn. Därför blir jag förvånad när jag hör att en länsstyrelse lägger in en sorts veto och säger att man inte får göra detta. Jag har inte alls den erfarenheten, utan vi har tvärtom ett mycket bra och tillmötesgående synsätt i mitt län. Jag känner inte igen detta, men jag tycker inte att vi måste lagstifta nationellt om att sänka bashastigheten. Det kan ju vara så, precis som i min kommun, att man vill ha . Då måste man få ha det. Jag är emot allting som överprövas. Jag vill att kommunerna ska ha kvar sitt kommunala självstyre även i praktiken. 77 (S): Jag hade egentligen inte tänkt gå upp i den här debatten, men det har förekommit en del missförstånd och ett par rena felaktigheter. Därför kände jag mig tvungen att gå upp. För det första har det varit en del diskussioner om olika studier. Mig veterligt finns det inte en enda studie i ett enda land i världen som visar att det skulle vara positivt för trafiksäkerheten eller framförandet av fordon att sms:a . Om någon av de borgerliga ledamöterna känner till någon sådan studie är de hjärtligt välkomna att läsa in det till kammarens protokoll. Rätta mig gärna om jag har fel! För det andra har Tysklind, Rådhström, Enochson med flera försökt göra gällande att detta skulle vara en fråga om teknik, en förordning eller en lag. Det är helt fel. Frågan handlar endast om huruvida det ska vara tillåtet eller förbjudet att sms:a, twittra eller facebooka vid bilkörning. Jag har personligen haft flera samtal med Rådhström, med statssekreterare och med departementsjuristen, och jag har varit tydlig varje gång. Det handlar inte om tekniken. Det handlar om att regeringen inte vill förbjuda sms:ande vid bilkörning, oavsett teknik. Det hade kunnat finnas en bred majoritet här i kammaren för att vidta åtgärder som gör det förbjudet att sms:a om den förändring av förordning som har presenterats skulle leda till det. Varje gång jag har fört fram frågan har jag fått besked från regeringen om att den inte är beredd att lagstifta, varken med förordningsteknik eller via riksdagsbeslut, för att göra det olagligt att sms:a vid ratten. Sammanfattningsvis finns det ett brett och entydigt forskningsunderlag om riskerna med sms och bilkörning. är det enda land i EU som ännu inte reglerat sms:ande och bilkörning trots att det finns en som påbjuder det. Regeringspartierna önskar inte göra sms:andet olagligt. Men med utskottsmajoritetens förslag kan vi nu få den lagstiftning som hela resten av redan har. I detta anförande instämde , , , och (alla S). 78 (FP) replik: Som jag nämnde förut delade regeringen bedömning att en förändrad lagstiftning kan vara ett sätt att förtydliga att det är farligt att använda kommunikationsutrustning i bil på ett felaktigt sätt men att en sådan förändrad lagstiftning bör rikta sig mot all form av vårdslöst beteende och inte bara mot användandet av mobiltelefoner eller annan teknisk utrustning. Det känns som om förminskar detta till visst sms:ande, twittrande och sådant som självfallet ska innefattas i dagens lagstiftning. Jag har en konkret fråga: Tycker att regeringen ska fortsätta med sin linje och trots allt förändra i trafikförordningen eftersom det är en snabbare väg att förtydliga och få en bättre normering kring detta med farligt beteende, där man inkluderar mobiltelefoni, under bilkörning? Man ska inte förminska frågan och säga att man bara ska förbjuda exakta saker, till exempel sms och Twitter. Jag såg i och för sig att S redan har gått ut med ett pressmeddelande om att det gäller just de sakerna. Av diskussionen i utskottet har jag ändå förstått att ni i S vill vara ganska breda i er lagstiftning, men känns det som om ni smalar in det igen. Tycker att regeringen ska fortsätta sin linje och återkomma med förslag på en förändring i trafikförordningen? 79 (S) replik: verkar inte ens veta vad som är förbjudet eller tillåtet. Han säger att det är en självklarhet att det är förbjudet med sms , och sedan rasar han mot att vi skulle vilja förbjuda det. Vilket ben ska stå på? Sanningen är att var fjärde bilist i har sms:at och kört bil . Ska vi förändra lagstiftningen måste vi göra tydligt för de bilisterna vad som gäller. Det är därför vårt krav i den här processen har varit att det måste vara tydligt vad som gäller. Det är inte okej att sms:a, det är inte okej att facebooka och det är inte okej att twittra när man kör bil. Den förändringen vill regeringspartierna inte göra. Sedan återkommer med en bra fråga: Okej för detta med att sms:a, twittra och facebooka vid ratten, som vi vet är så farligt, men vill ni ändå skärpa lagstiftningen om vårdslöshet i trafiken när det gäller andra saker? Javisst, det kan vi väl göra. Om det skulle råda otydlighet om att man inte får läsa böcker när man kör bil, som Rådhström var inne på, eller läsa tidningen när man kör bil kan vi skärpa lagstiftningen. Mig veterligt är det inte något stort problem i den svenska biltrafiken. Däremot vet vi att av bilförarna har kört bil och talat i mobiltelefonen utan handsfree och att var fjärde bilförare har sms:at och kört bil . Det är något som vi vet är mycket farligt. Det är därför vi måste lagstifta om den saken. 80 (FP) replik: Jag brukar inte rasa så väldigt mycket mot saker och ting. Jag försöker lyssna, och det vet mycket väl. Det tillhör inte min personlighet att rasa omkring så mycket. Jag uppfattar svaret på min fråga så att är positiv till att regeringen återkommer med förändringar i trafikförordningen så att vi kan få en bättre normering kring vårdslöshet i trafik och att det innefattar olika tekniska saker, till exempel mobiltelefoni. Jag kan inte se något annat än att det var svaret. 81 (S) replik: Som jag försökte tydliggöra i mitt inlägg i talarstolen har vi haft den här diskussionen med regeringen, och regeringen har varit helt tydlig mot oss. Den så kallade skärpning som pratar om kommer inte att göra det olagligt att sms:a vid bilkörning. Det är huvudpoängen. Det är därför vi går fram i och gör det tydligt att det inte är okej att sms:a, twittra eller uppdatera Facebook vid ratten.