prot · H00978 · 2013-03-14 00:00:00 — 78 (M): Tack för svaret! Jag tycker att det är bra att det här är på gång, men jag vill ändå höra lite om hur regeringen ser på de ytterligare aspekter som finns när det gäller pensionsåldern. Det är bra att man ser över det. Alliansregeringen har varit föredömlig med att belysa och betona vikten av ett arbete för att minska utanförskapet. Detta starka samband finns självfallet även för våra äldre. Det är naturligtvis glädjande att det finns grupper som ser fram emot pensionsdagen som den dag då den stora friheten inleds med tid för utlandsresor, fritidsintressen och barnbarn. Men den bilden stämmer långtifrån för alla. Det finns många som går från arbetsgemenskap till ett åldrande i ensamhet. Därför vill jag fråga hur den pågående utredningen belyser arbetets förmåga att skapa samhörighet och sociala relationer. Hur ser regeringen på risken att hamna i ett socialt utanförskap för den som lämnar arbetslivet av åldersskäl? 79 Statsrådet (M): Det är bra poänger. Det är precis den sortens saker som belyses där. Jag tänker inte föregripa själva utredningen, men hela utredningens anda går ut på att öka möjligheterna att vara kvar i arbetslivet upp i åldrarna. Man ska titta på vilka konsekvenser det får och vilka förutsättningar det kräver. Det handlar om allt från omställbarhet till arbetsmarknadens funktionssätt. Det handlar också om vilka problem, alltifrån fysiska till mer fördomsrelaterade, vi kan uppleva i olika åldrar. Allt detta finns med där, men jag tänker inte föregripa själva utredningen. Den finns i ett sammanhang. Man brukar ibland skoja och säga att utredningar är antingen till för att begrava problem eller för att verkligen förbereda lösningar på problem. I det här fallet är det min mycket bestämda uppfattning att hela den parlamentariska pensionsgruppen ser det som en förberedelse till en lösning på ett problem. Sedan ska man vara noga med att säga att över lag kan fler jobba högre upp i åldrarna, men det finns också en stor individuell variation här. Det finns många arbetsmiljömässiga och andra problem som måste lösas i ett sammanhang. 80 (S): kommer vi att rösta igenom ett förslag som innebär att regeringen tvingas återkomma till för att säkerställa att de som är sjuka ska kunna få rehabilitering. Det är bra. Det jag är tveksam till är om regeringen kommer att återkomma, för den här har också gett regeringen till känna att man ska återkomma när det gäller havandeskapspenning eller graviditetspenning, som det nu heter. Vi vet att kvinnor nekas rätt till graviditetspenning och att det inte uppfattas som rättssäkert, utan det är väldigt olika bedömningar trots att de har likartade yrken. Därför gav vi detta till känna från sida. Jag har tidigare ställt en fråga här i kammaren om när regeringen tänker lämna en proposition i frågan. Då var statsrådet inte här, utan det var ett annat statsråd som fick svara. Hon fick erkänna att hon inte kunde svara på frågan. Därför ställer jag frågan till statsrådet : När kommer det en proposition om graviditetspenning? Då pratar jag inte om egenföretagare utan om kvinnor över lag. 81 Statsrådet (M): Mitt enkla och korta svar är att jag inte för dagen kan ge besked om exakt när den proposition som vi har aviserat tidigare kommer att komma till . Men det pågår alldeles säkert ett arbete i . 82 (S): Om det hade varit en relativt ny fråga hade jag förstått statsrådets svar, men är det här någonting som ett gemensamt och enigt socialförsäkringsutskott hanterade . Man kan tycka att det har dragits i långbänk, och det oroar mig om inte regeringen kan återkomma i en fråga som är viktig för väldigt många kvinnor på dagens arbetsmarknad. Vad är det som har gjort att den här frågan har dragits i långbänk, och vad är det som gör att ni måste utreda den ytterligare? Jag kan hänvisa till att det när det gäller graviditetspenning finns en utredning från . Då kanske statsrådet kan sätta sig ned och läsa den. 83 Statsrådet (M): Jag ska naturligtvis återkomma med svar på den frågan. Jag kan dock inte ge det här och i . 84 (S): Nästan kan vi ta del av berättelser där vi får höra om barn som kommer i kläm på ett eller annat sätt, direkt eller indirekt. Det kan exempelvis vara när en förälder som uppbär sjukersättning får sina utbetalningar stoppade på grund av en anonym anmälan eller när ett återkrav landar i brevlådan innan överklagandetiden gått ut. Då drabbas inte bara den vuxne utan också barnen. De drabbas ekonomiskt, men det handlar också om allt vad det innebär av oro. Det är nu ratificerade . debatterade vi här i kammaren. Det handlade om att borde göras till svensk lag. Den hittillsvarande metoden har på många sätt varit väldigt bra, men vi socialdemokrater anser att det är dags för nästa steg. Regeringspartierna visade att de inte var beredda till detta. Jag undrar då: Vilka initiativ är statsrådet beredd att ta för att barnperspektivet ändå ska föras fram? Min fråga gäller såklart . 85 Statsrådet (KD): beskriver ett antal situationer som berör vuxna men som också indirekt berör barnen. Jag tror att vi behöver ett mycket tydligare barnperspektiv i vårt land. Vi har gjort en kartläggning där vi har stämt av svensk lagstiftning kontra och sett att svensk lagstiftning är i paritet med . Däremot vet vi inte riktigt hur det ser ut i praktiken, för det är inte alltid som lagparagraferna överensstämmer med praxis. Därför är det viktigt för oss att framöver göra en sådan avstämning av hur det i praktiken fungerar för barnen. Vi är också noga med att titta på vad har sagt och kritiserat för. De kritiserar alla länder, och det tycker jag är bra. Det är som en bilbesiktning. Vi får hjälp att förbättra vår lagstiftning utifrån ett barnperspektiv. Jag kan glädja med att vi i alliansregeringen faktiskt är överens om att titta på möjligheten att inkorporera . Vi håller på att skriva direktiv till en sådan utredning. 86 (S): Vi socialdemokrater är som sagt av den uppfattningen att det, om gjordes till svensk lag, skulle vara ett tydligt signalsystem om just vikten av de här frågorna. Det är glädjande att regeringen verkar ha förändrat sin position . Man kan fundera på vad som har bidragit till detta. Vi har som sagt positiva erfarenheter från . Det är möjligtvis det som har inspirerat. Jag måste ändå säga att jag beklagar att regeringen har varit så splittrad i den här frågan. Jag ser med stor tillförsikt och med stort nöje fram emot att få ta del av utredningsdirektivet. eller senare kanske det kommer, förmodligen senare än förr, i vart fall om vi jämför med en del andra frågor som ligger på regeringens bord. I avvaktan på detta borde det vara en angelägenhet för hela regeringen. Det handlar inte minst om hur saker och ting faller ut i den praktiska utövningen. 87 Statsrådet (KD): Det är intressant att höra att har bråttom. Vi ratificerade som sagt , och under många av de åren har det suttit en socialdemokratisk regering som aldrig tillsatte någon utredning för att titta över inkorporering. Jag skulle nog vilja säga att det är ett steg framåt att vi nu håller på att skriva direktiv, vilket vi alla kan glädjas över. Det handlar naturligtvis om att konsekvensanalysera. Blir det en starkare ställning? Det finns jurister som hävdar det. Det finns också jurister som hävdar motsatsen. Det är alltså viktigt att göra konsekvensanalyser. Vi har tittat på exempel. Jag hade en hearing där jag bjöd in alla nordiska grannländer för att de skulle berätta om sina vägval och sina erfarenheter. I pekade man just på att man tyckte att barns ställning i rättsprocessen hade stärkts i samband med inkorporeringen. Det tycker jag är en väldigt intressant aspekt att gräva vidare i. Vi ska be att få återkomma när direktiven är klara. Jag hoppas att det ska vara till glädje för oss alla. 88 (M): Min fråga går till miljöminister och handlar om användningen av biodrivmedel . Efter vad som kommit ut från förs det nu diskussioner om att man vill begränsa användningen av biodrivmedel och sänka EU:s tidigare mål för biodrivmedel i . Omställningen till en mer miljövänlig transportsektor skulle därmed fördröjas. I finns det många bussföretag och åkerier som ställer om. Man satsar på biodiesel. Det finns inom svenskt jord- och skogsbruk stora möjligheter att producera råvaror till biodrivmedel. Biodrivmedelsbranschen känner osäkerhet om vad som ska hända i då det behöver tillföras kapital för investeringar. Min fråga är: På vilket sätt kommer miljöministern att agera och visa att har fortsatt höga ambitioner att ställa om transportsektorn och stegvis fasa ut en del av de fossila bränslena, så att vi får en mer miljövänlig transportsektor ? 89 Miljöminister (C): Tack för den här viktiga frågan! Vi har tre otroligt tuffa klimatmål i . Vi ska minska till 2020. Vi ska ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030, och vi ska vara klimatneutrala . För att klara just målet om en fossiloberoende fordonsflotta det är egentligen svaret på frågeställarens fråga tillsattes en utredning som ska vara klar för att titta på vilka verktyg vi behöver. Då gäller det att hitta teknikoberoende strukturer eller åtgärder som gör att vi lyfter fram de här frågorna. tittar vi på hur vi kan hitta nya metoder för till exempel metangasreducering och biogasproduktion. Det finns ett stort anslag till för att man ska jobba med detta. Vi tittar också på miljöforskningsanslag när det gäller hur vi kan utveckla tekniken. 90 (M): Tack, miljöministern, för ett positivt svar! Jag tycker att det är en bra målsättning att vi satsar på att använda en högre andel av förnybara drivmedel inom transportsektorn. Den målsättningen bör ligga fast. Och, som sagt, branschen vill ha tydliga spelregler, vill se det här långsiktigt och vill ha klara besked . Min följdfråga till miljöministern är om miljöministern ytterligare kan kommentera något om möjligheter att göra biodrivmedel till en grön framtidsbransch. Vilka möjligheter har vi, och vilka hinder kan vi möta på vägen? 91 Miljöminister (C): Jag ska inte gå igenom våra 16 miljömål, men jag skulle önska att alla i kammare kunde dem. Men det här är naturligtvis väldigt viktigt. Just när det gäller alternativa bränslen är det en paradgren där man kan kombinera miljövänlighet och klimatvänlighet med god ekonomi och arbetstillfällen i hela landet för att skapa en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling i . Det finns mycket kvar att göra på det här området. Just nu brottas vi det var där frågeställaren började i förra frågan med när det gäller certifieringsreglerna för alternativbränslen. Både jag och energiminister har diskuterat med miljö- och jordbruksutskottet runt detta, och tyvärr är ju en del av förslagen från väldigt gammaldags. Vi har kommit längre när det gäller produktion av andra generationens etanol, metanol och inte minst biogas och elbilar. Jag tror att det här är en fråga som vi kommer att behöva återkomma till, men var säker på att vi gör allt vad vi kan för att trycka fram en bra utveckling! Det var den sista frågan i denna frågestund. Jag vill tacka de närvarande statsråden och ledamöterna. 10 § (forts. från 8 §) Kultur och fritid för barn och unga (forts. KrU5) 93 (V): Som ofta när man pratar kulturfrågor betonar alla hur viktigt det är. Konst och kultur berikar våra liv. När jag tittar på mina borgerliga vänner i kulturutskottet är jag säker på att jag där ser en rad kulturkonsumenter som tycker att det är viktigt med kultur, både för egen del och för andras. Kulturen berikar våra liv. Kultur är välfärd. Utan kultur vore livet så oändligt mycket sämre. Det kan handla om att själv utöva kultur, känna att man kan klara av att göra saker som man kanske inte ens trodde. Det kan till exempel handla om att spela ett instrument, uppträda med en teaterpjäs, försöka måla, kanske spela i ett band allt det där kulturutövandet som gör att man växer och känner att man kan göra något annat än man kanske vanligtvis håller på med. har säkert de flesta av oss varit med om kulturupplevelser av professionellt utövad kultur där vi känner att vi har fått så oändligt mycket tillbaka. Det kan vara en konsert, en bok vi har läst, en teaterpjäs eller ett konstverk. Alla typer av kultur har förmågan att berika våra liv. Det främsta ledordet för kulturpolitiken bör vara tillgänglighet, detta i två bemärkelser. Dels ska alla ha tillgång till den professionellt utövade kultur som man är intresserad av och som man vill ta del av, dels ska alla ha möjligheten att själva utöva kultur. Värdet av kultur i våra liv och synen på kultur grundläggs ofta i barn- och ungdomen. Det är det som det här betänkandet handlar om, det vill säga kultur och fritid för barn och unga. Vem är emot det här? Som jag sade är det ingen här som är det. Det är fullt av välvilja i den här salen för allas rätt till kultur. I teorin är verkligen ingen emot. I praktiken är det däremot lite si och så med det, därför att när de fina orden ska omvandlas till verklighet krävs det pengar. Då kan ibland resurserna komma i konflikt med andra ambitioner. Även om alla här tycker att det är viktigt med kultur finns det en del som tycker att det är viktigare att sänka skatten. Det finns en del som tycker att sänkningen av förmögenhetsskatten var väsentligt viktigare än att se till att finns i alla kommuner. När vi skrapar lite på ytan kanske de här vackra orden om betydelsen av kultur inte alltid följs av handling. Det är det som är det sorgliga. Det blir en sorts välviljans tyranni kring kulturpolitiken. Alla är för, ingen är emot, men det händer rätt lite när det kostar pengar. Där finns det saker att göra. , tidigare den kommunala , är en fantastisk verksamhet som har legat till grund för mängder av barns och ungdomars möjligheter att själva pröva på att spela ett instrument, utöva teater eller kanske prova på bildkonst. Här i har det tidigare, innan den borgerliga majoriteten beslutade att lägga ned det, funnits kulturskoleverksamhet med graffiti, hiphop och breakdance massor av kulturformer som barn och ungdomar har haft möjlighet att själva utöva. Det är bra för hela samhället. Det är bra för varje individ, men det är också bra för oss alla. Ett samhälle där fler får möjlighet att pröva på och utöva olika former av kultur är ett bra samhälle. Det är ett kultiverat samhälle. Det är ett civiliserat samhälle. finns över nästan hela landet. I elva kommuner finns det ingen kulturskoleverksamhet. Men även i kommuner som har kulturskola är det inte alltid så att alla ungdomar får möjlighet att ta del av den. Om det kostar per barn och termin att gå i har man redan från början sållat bort massor av barn och ungdomar vars föräldrar inte har råd. Det kostar för mycket. Därför är kommuner som och värda att stå vid skampålen, för de har just denna höga avgift, per termin och barn, för att få ta del av verksamhet. Hyllas bör däremot , och som har en avgiftsfri kulturskola. Så ska det vara. Det ska inte finnas några hinder. Tillgängligheten ska gälla alla. Möjligheterna att utöva kultur i verksamhet ska alla ha rätt till. När vi föreslår detta säger majoriteten, alla dessa kulturälskande borgerliga politiker på den främre raden, att detta är en angelägenhet. Om man tycker det har man också accepterat att vissa kommuner inte kommer att ha kulturskoleverksamhet. Då har man också accepterat att och kommer att fortsätta ta ut eller mer per barn och termin för en verksamhet som vi tycker ska vara tillgänglig för alla. säger majoriteten i det här utskottsbetänkandet att man gärna ser en nationell uppföljning av verksamhet. Det är alltså en angelägenhet, men man vill gärna veta hur den fungerar. Och när man har väl har fått veta hur den fungerar tänker man inte göra någonting, för det är ju en angelägenhet. Det här är ett dåligt resonemang, ett ansvarslöst resonemang om man menar allvar med att bör stärkas. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 4, som talar dels om kommunernas skyldighet att tillhandahålla kulturskoleverksamhet, dels om vikten av att hålla nere avgifterna så att tillgängligheten inte bara blir ord på ett papper. När det gäller den andra delen, alltså fritidsverksamheten betänkandet heter ju Kultur och fritid för barn och unga är det mycket som liknar den diskussion som har förts om kulturen och . Det finns politiker på nivå som tänker kortsiktigt och lägger ned fritidsgårdar. Jag träffade en polis på i som sade: Det är väldigt lätt att få bort en kostnad ur den kommunala budgeten genom att lägga ned en fritidsgård. Men kostnaderna kommer att uppstå i mycket högre grad någon annanstans . Finns det inga fritidsgårdar, finns det inte en meningsfull fritidsverksamhet där ungdomar känner att de själva kan utöva det de vill göra, där någon tror på att de kan saker, där någon ger dem förutsättningarna och verktygen att utöva det och där fritiden blir något mer organiserad än att bara driva runt på stan, kommer kostnaderna att uppstå på annat håll i form av kriminalisering, i form av drogbruk och i form av allt det som vi alla vill bekämpa. har här en reservation, nr 7, som jag också vill yrka bifall till, om skyldigheten för kommuner att bedriva fritidsgårdsverksamhet. Även här handlar det om en konflikt mellan det nationella ansvaret och kommunernas ansvar. Jag menar att det inte är rimligt att vi stillatigande ska acceptera att kommuner inte tillhandahåller fritidsgårdsverksamhet. Det bör vara en skyldighet för kommunerna. Den fritidsgårdsverksamheten bör utgå från att vi byter perspektiv från det där gamla sociala perspektivet som innebär att vi ska ta hand om de barn och ungdomar som har särskilda behov. Det ska vi också göra, men vi måste tillföra ett nytt perspektiv som handlar om att även ungdomar är medborgare. Även ungdomar ska ingå i samhällsgemenskapen. Även ungdomar ska stärkas och tillåtas att driva sina egna frågor. Det är en av fritidsgårdarnas allra viktigaste uppgifter. Båda de här perspektiven behövs. Jag har inga illusioner om att den här kommer att bifalla de reservationer som jag har yrkat bifall till från talarstolen. Här är man fastlåst. Man har en gång för alla bestämt sig för att avslå alla motioner och alla yrkanden. Det kan man ju göra. Men det jag hoppas och önskar är att vi får en ordentlig debatt om varför man å ena sidan säger en sak, att det är viktigt med , att det är viktigt med fritidsgårdar, men å andra sidan inte är beredd att bifalla ett enda av de förslag som faktiskt skulle göra skillnad i verkligheten. 94 (M): debatterar vi kulturutskottets betänkande gällande kultur och fritid för barn och unga. I betänkandet behandlar utskottet 17 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden . Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga reservationer. Kultur berikar och har en positiv inverkan både på kroppen och på knoppen. presenterade jag en rapport som heter Bättre hälsa med dansband. Detta med anledning av ett projekt som jag har arbetat med . I rapporten skriver jag bland annat att flera forskningsresultat visar att dansen är mycket bra för både den fysiska och psykiska hälsan. Under arbetets gång åkte jag till . Där träffade jag professor , som forskar om välfärd, utsatthet och folkhälsa. har gjort en enkätundersökning om dans och dansvanor i . har jämfört dansarna i enkätundersökningen med personer som deltagit i befolkningsundersökningen Liv & Hälsa 2008. I båda undersökningarna ställdes likalydande frågor om lycka och hälsa. Andelen som bedömde att hälsan var mycket bra och att de var lyckliga var betydligt högre bland dansarna än bland dem som inte dansar. Det finns många anledningar till att man dansar. De flesta gör det för att det är roligt och lustfyllt och för att dansen ger psykisk energi. Många får också självkänsla av att dansa. Genom att dansa förebygger man benskörhet och höga kolesterolvärden och minskar risken för hjärtinfarkter. Under dansen utsöndras kroppens eget morfin, endorfiner, som också kallas för må-bra-hormoner. Endorfiner är stressreducerande och har smärtlindrande effekt. Även oxytocin frigörs i kroppen vid dans. Oxytocin är ett hormon som lindrar smärta och är bra för läkningsprocesser, stress och blodtryck. Att få träffa andra människor på till exempel danstillställningar bidrar även till att man känner sig delaktig i ett socialt sammanhang. Ett uttryck som använder, och som jag tycker om, är att man blir snäll av att dansa. Jag tror att det stämmer. Det vet jag själv av egen erfarenhet, man blir ju bara så himla glad när man dansar, eller hur? Det tycker alla, och när man är glad är det lite svårt att vara elak. Därför blir man snäll när man dansar. Jag åkte även till . Där träffade jag hjärnforskaren . lyfter i sin forskning fram betydelsen av kultur, främst musikens positiva påverkan när det gäller hjärnans funktioner, såsom minne, inlärning med mera. Egentligen är det fantastiskt, att när man lyssnar på musik blir effekten att man har lättare att lära sig även andra saker. Det hör faktiskt ihop. Jag tycker att det är lite häftigt. Forskningen visar också att man blir lugnare och mer avslappnad av att lyssna på musik. Varför säger jag detta? Jo, för att jag är övertygad om att dans och musik har samma positiva effekt även på barn och unga. Det visar bland annat i . Det har jag också besökt. Där lärde sig högskole- och gymnasieelever att dansa. Effekten blev att det blev bättre stämning på skolan. De tuffa grabbarna blev mindre aggressiva. Eleverna fick bättre självförtroende och hälsa. Det blev mindre mobbning och mindre bråk på skolan. Det är alltså en vinst både för eleverna och för samhället i stort. Det är viktigt att barn och unga har tillgång till bra fritidsaktiviteter, såsom dans, musik och annan kultur. Innan jag kom in i 2010 arbetade jag som kriminalinspektör i . Bland annat har jag arbetat som förhörsledare på ungdomsroteln i . Då kom jag i kontakt med ungdomar som drev på stan och gjorde brott. Det här måste undvikas, och ett sätt är att ha bra fritidsaktiviteter för ungdomar. några ord om de nationella kulturpolitiska målen . I propositionen Tid för kultur står det att målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå de här målen ska kulturpolitiken särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Alliansregeringen har tre övergripande prioriteringar för sin kulturpolitik. En av dessa är barns och ungas rätt till kultur, alltså det vi debatterar här . Precis som jag har nämnt tidigare är jag övertygad om att kulturen spelar en viktig roll för att barn och unga ska utvecklas på ett positivt sätt. Några ord om Skapande skola. Den inrättades 2008 och är en jättebra satsning för barn och unga. Avsikten är att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och på så sätt främja barns rätt till kultur och eget skapande. Det här kan innebära många olika saker. En konstnär kan komma till skolan och lära ut hur man målar en tavla. Eller också kan eleverna gå på konsert eller på någon annan kulturaktivitet. Skolan ansöker hos om bidrag till . utökades Skapande skola till att omfatta hela , och från omfattas även förskoleklass. fördelade sammanlagt till 252 kommuner och 126 fristående skolor. är anslaget 169 miljoner, varav 17 miljoner har tillförts den utökade satsningen på förskoleklass. har utvärderat Skapande skola-satsningen. Utvärderingen visade att Skapande skola är en mycket lyckad satsning och att barns och ungas delaktighet och inflytande har ökat. Även skolornas huvudmän och kulturarbetare har varit nöjda. Det har blivit bättre samarbetsklimat på skolorna, och elevernas självkänsla och självförtroende har ökat. Under /11 innefattade Skapande skola årskurserna 49, och då deltog 280 000 elever på 2 174 skolor. har Skapande skola utökats, och därför kommer de här siffrorna att öka. Skapande skola har även inneburit arbetstillfällen för kulturarbetare, vilket är mycket positivt.