prot · H00968 · 2013-02-20 00:00:00 — ägnar sig också åt en egen kalkyl av vad det skulle innebära för om vi skulle ersätta kärnkraften. Frågan var: Hur kan vi ersätta kärnkraft? Jo, det skulle faktiskt räcka med att når det nationella vindkraftsmål på som den här står bakom och når den lönsamma besparingspotential som den statliga fastslog . Det räcker alltså med att nå det nationella målet för vindkraft och den lönsamma besparingen för energieffektivisering för att nå förnybar energi. Det är ingen rocket science. Vi ser att det runt om i världen är den förnybara energin som växer snabbast eftersom den är mest konkurrenskraftig. Det är en väldigt tydlig signal som den här och även behöver ta del av. 46 (SD) replik: Tack, , för frågorna! När det kommer till reglerkraften säger man att vi med dagens reglerförmåga klarar att ersätta kärnkraften med vindkraft. Jag håller inte med. Jag tycker att det är ett absurt påstående. Jag menar att det inte räcker ens för vindkraft. Sedan ska man inte glömma att reglerkraften i inte används bara av konsumenter och producenter i , utan den är också eftertraktad i utlandet. Vi bär till exempel upp delar av reglerförmåga för danskarnas extrema vindkraftssatsning. Sedan frågar jag mig varför vi ska begränsa människors möjligheter att använda elström. Vill vi inte utveckla svensk industri och välfärd? Energitillgången är så pass hårt knuten till välfärden. Ska vi då inte försöka göra energin billigare och ge mer ren energi till folket? Jag tycker att ni blir lite grann svaret skyldiga när det gäller hur ni har tänkt lagra energin. Ni föreslår själva i betänkandet att den ska lagras, och då antar jag att ni har tänkt åtminstone något på hur mycket som ska lagras och hur det ska gå till. Några tankar kring detta måste ni ändå ha. Det kunde du gärna få resonera lite grann om. 47 (MP) replik: Jag hoppas att bokar med någon av de professorer som jobbar med just frågan hur kan ställa om till ett helt förnybart energisystem. Jag noterar att tycks ha missat det faktum att vindkraften levererar som allra mest när vi behöver den som mest. Det är kalla vinterdagar som vindkraften ger allra mest el. Vindkraften har levererat mer stabilt än vad kärnkraften i har gjort. Har noterat att snabbstoppades för att man upptäckte ett läckage som man inte visste var det var? Det är kärnkraften som gör det svårt för den svenska reglerkraften att ge en leverans som är tillförlitlig och stabil. I försöker man nu bygga ny kärnkraft. I är det bara på två platser det byggs ny kärnkraft, och det är och . Bygget i är nu försenat. Priset på prislappen är ungefär så högt som man beräknade när man startade bygget. När kärnkraftverket Olkiluoto 3 är klart kommer det att leverera el som är dyrare än dagens vindkraftsel. Påståendet att kärnkraftsel är billig är absurt. Det visar alla de försök runt om i världen där man nu bygger ny kärnkraft. Vi nåddes av nyheten att det bolag som ska bygga ny kärnkraft i kräver enorma statliga subventioner för att det över huvud taget ska bli lönsamhet i försöket. Vad gäller energieffektivisering säger det sig väl självt att det är mer konkurrenskraftigt om kan framställa en produkt med mindre energi. Ett tydligt exempel i den svenska debatten är , som upptäckte att deras konkurrenter i tillverkade en bil med hälften så mycket el. Det är klart att det är en konkurrensnackdel för om vi fortsätter att slösa energi. tycker att det behövs tydligare politiska styrmedel för att använda energin mer effektivt. 48 (SD) replik: Det är intressant att börjar tala om nationalekonomi och företagsekonomi och konstaterar att det är billigare att använda lite energi. Det är klart att det är, men låt därför marknadskrafterna avgöra hur mycket energi de behöver använda för att göra en produkt på det mest energieffektiva och ekonomiska sättet! Ge dem den energi de behöver, så får de avgöra det själva. Anledningen till att svensk kärnkraft har varit väldigt otillförlitlig vi ligger långt efter när det gäller tillförlitlighetsgraden och tillgänglighetsgraden för vår kärnkraft är naturligtvis den mycket tragiska politik som länge har förts här i landet, där kärnkraften har levt under ett nedläggningshot. Då har man inte velat intressera sig för att investera i moderniseringar, underhåll och så vidare. Det är väl en ganska naturlig följd av det. Sedan har jag ett påpekande som är ganska viktigt och som faktiskt behöver ta med sig hem. Det är en stor missuppfattning från sida när hon säger att vindkraften levererar som bäst de absolut kallaste dagarna. Det är helt fel. Jag sitter och gör diagram det är bara att gå in på Svenska Kraftnäts statistik och titta hur det ser ut. Man kan göra egna diagram i Excel. Det är mycket enkelt. Sanningen är förvisso den att vindkraften levererar mer , när det är kall luft ute med högre luftdensitet. Så är det absolut. Men titta hur det ser ut de dagar då vi gör av med allra mest energi, när vi har de riktiga topparna och har kallt ute! Då ligger vindkraften nära noll. Gå in och titta, ska du få se! 49 (V): Jag börjar med att yrka bifall till reservation 3. Jag tänker inte hålla något långt anförande. I stort instämmer jag i det sade i sitt anförande. Det finns mycket i propositionen som egentligen är bra. har motionerat därför att vi har en annan målsättning med energipolitiken. Vi vill se en energipolitik som baseras på förnybart. Det är därför vi har motionerat. Vi pratade också om vikten av samarbete mellan de olika forskningsfinansiärer som finns. Det räcker inte med bara ett informationsutbyte, som regeringen föreslår i propositionen, utan här behövs ett tydligt ansvar. Vi anser att det är energimyndigheterna som behöver ha ansvaret för att starta samverkansprogram. Vi lyfter också fram vikten av att det finns resurser avsatta för test- och demonstrationsanläggningar, för att man ska kunna förverkliga de forskningsresultat som förhoppningsvis kommer fram. Jag nöjer mig med detta. Jag har varit här i kammaren i nu och känner mig lite mör. 50 (KD): I näringsutskottets betänkande NU6 behandlar vi propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem och ett antal motioner som väcktes med anledning av denna proposition samt två motioner från den allmänna motionstiden. Tanken med energipolitiken är att skapa villkor för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning. Målet är att energiförsörjningen ska ha så låg inverkan på hälsa, miljö och klimat som möjligt och bidra till omställningen till ett mer hållbart samhälle. Det är på så sätt som energipolitiken också främjar en god ekonomisk och social utveckling i hela . debatterar vi emellertid den svenska energiforskningen. Denna forskning bör riktas in mot ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Energiforskningen är en viktig, integrerad del av den svenska energipolitiken. Den är avgörande för om vi kommer att nå den utveckling på energiområdet som vi önskar. Därför är det också angeläget att energiforskningens mål knyts till de uppsatta målen för klimat- och energipolitiken. Målet för forskning och innovation på energiområdet är att de insatser som vi gör ska bidra till att uppnå regeringens energi- och klimatmål och de energirelaterade miljöpolitiska målen. Forskning, utveckling, demonstration, innovation och kommersialisering på energiområdet är några av de allra viktigaste instrumenten för att de uppsatta målen ska kunna uppnås. Utskottets majoritet det finns andra här, som vi redan har hört står bakom den förda energipolitikens mål om att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. De energi- och klimatmål som har lagt fast visar, tillsammans med regeringens ambitioner för en god ekonomisk och social utveckling i hela landet, på den helhetssyn som måste prägla energipolitiken. I propositionen föreslår regeringen tre konkretiseringar av de övergripande målen. Forskning och innovation på energiområdet ska för det första bidra till att bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att göra själva omställningen till ett långsiktigt hållbart energisystem möjlig i , men den ska också, för det andra, utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed också bidra till tillväxt genom energisystemets omställning och utveckling i och på andra marknader. Det tredje konkretiserade målet är att forskning och innovation på energiområdet ska bidra till internationellt samarbete på energiområdet. Det är omöjligt för , som står för en begränsad del av de globala insatserna för forskning och innovation på energiområdet, att fokusera på alla angelägna områden inom det här mångfasetterade politikområdet. Därför måste vi göra strategiska val och prioriteringar som tar till vara speciella förutsättningar och skapar synergieffekter. Då ska vi alltså ta hänsyn till den svenska industristrukturen, som är väldigt lämplig för just detta, men också naturresurser. Vi måste även väga in våra svenska högskolors och universitets styrkor inom energiforskningen. För att vi ska bli effektiva bör de insatser som vi gör genomföras i nära samarbete med näringslivet, universitet och högskolor, institut och samhället, i samverkan med andra forskningsfinansiärer. Mot bakgrund av det synsättet har vi identifierat fem prioriterade områden. Det första är en fossiloberoende fordonsflotta. Det är ett ganska mäktigt uppdrag att klara detta till 2030. Det vill jag verkligen understryka, herr talman. Här behövs kraftfulla insatser för att öka användningen av förnybara drivmedel och elfordon. Vi behöver också systemförändringar för att gå från fossilberoende till fossiloberoende transportslag. Det andra handlar om ett kraftsystem som klarar förnybar energiproduktion. Vi har hört en diskussion om just detta. Det är ingen trivial fråga att se till att systemen klarar det här. De ska vara effektiva. De ska ge god försörjningstrygghet och ge möjligheter för svenskt näringsliv att utvecklas. Framtidens elnät måste också klara förnybar elproduktion som vind-, våg- och solkraft. Med andra ord: När det inte blåser och när det inte blåser tillräckligt för att det ska bli vågor och när det inte är solsken det räcker inte ens med att det är fullmåne måste energisystemen klara detta. Det tredje är energieffektivisering i bebyggelsen. Det handlar om kraftfull och långsiktig energiforskning och innovation när det gäller ny och befintlig bebyggelse och om forskning om beteenden och om stadsplanering. Det fjärde fokusområdet handlar om ökad användning av bioenergi. En långsiktigt hållbar försörjning av biobränsle är helt avgörande för att man ska uppnå energi- och klimatpolitiska mål. Där vill jag göra en liten utvikning. Jag besökte ett av större sågverk uppe i , i . Jag såg själv den här produktionen. Ungefär hälften av det som kommer ut ur ett träd går på export. I det här fallet gick det mesta till . Men vi måste vara konkurrenskraftiga för att kunna få iväg detta. Det är ungefär halva stocken som sedan går till inte minst biobränslen. Det handlar om att vara konkurrenskraftig. Här vill jag säga att det är bekymmer inom den svenska skogsnäringen, bland annat beroende på den starka svenska kronan. Det är en ganska mångfasetterad process som ska se till att vi faktiskt har biobränslen som levereras i mycket stora mängder dygnet runt och året runt till de allt fler kraftvärmeverk som vi har i vårt vackra land. Biomassa behövs som drivmedel till fordon, bränsle för el- och värmeproduktion och andra energiprodukter. Det femte området handlar om energieffektivisering inom industrin. Industrin har gjort stora insatser för att se över sin energianvändning och har lyckats effektivisera väldigt mycket. Men det behövs en fortsatt effektivisering, och detta, herr talman, är en stor utmaning. Det krävs fortsatta insatser på det här området. Men det goda med det här är att det stärker svensk industris konkurrenskraft att arbeta med den energieffektiviseringen. Jag vill påminna om den ökning av anslagen till energiforskning som beslutade om 2012. Det har bagatelliserats här i debatten. Jag vill påminna om att det är en mycket stor satsning som görs jämfört med hur det har sett ut under tidigare regeringar och bakåt i tiden. Beslutet innebär en förlängning och en successiv förstärkning av insatserna för energiforskning med totalt för åren 20132016. Detta är ett betydande tillskott, och det innebär en ökad förutsägbarhet och långsiktighet i finansieringen av framför allt stora forskningsprojekt. Den gångna höstens budgetarbete var alltså en stor framgång för svensk energiforskning. Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut och avslag på samtliga motioner. 51 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. Vi rör oss ständigt. Vad som är sanning är morgondagens historia. Forskning är nyckeln till framtiden. Vi har lyssnat till en engagerad debatt som tydligt visar att både vill och ska vara med och forma framtiden inom en mängd olika områden. Jag är mycket glad över att just energiforskningen har fått en speciell ställning i dagens forskningsdebatt med en helt egen proposition. Utvecklingen sker ibland i små steg. kommer det revolutionerande upptäckter som ändrar vår världsbild totalt. Vi politiker är inte de bästa på att förutspå teknikutvecklingen, men vi har ett stort ansvar för att se till att den kommer till stånd. Den globala utmaningen på energiområdet är kanske den viktigaste vi har framför oss just . Vi ser en värld med ständigt ökande CO2-utsläpp. är för av sin elproduktion beroende av kolkraft. elproduktion är fast i ett enormt fossilberoende. Och i planeras en stor ökning av gasproduktion. Det finns länder vars utveckling går i en rasande fart. Med den utvecklingen följer självklart också ett behov av energi. Vi har lösningar som kan ersätta kol, olja och gas men inget enskilt kraftslag som i sig självt är tillräckligt för att fasa ut den CO2-tunga energiproduktion som förgiftar vår atmosfär. I den globala bilden är en liten aktör. Men det betyder inte att vi inte kan vara ledande i utvecklingen av ny och ren energiproduktion som både ger en säker energiförsörjning och ger världen den tillväxt som speciellt de växande länderna efterfrågar. kan inte satsa på alla områden. Oavsett vad några här i kammaren har sagt måste vi faktiskt prioritera. Vi måste prioritera de områden där vi har bäst förutsättningar för att vara bland de ledande aktörerna. Det handlar också om att vi i måste satsa på de områden där vi ser att vi själva har de stora utmaningarna. I energiforskningspropositionen finns därför några prioriterade områden. Det är en fossiloberoende fordonsflotta, ett kraftsystem som klarar förnybar elproduktion, energieffektivisering i bebyggelse, ökad användning av bioenergi och energieffektivisering i industrin. vill och kan vara en del av lösningen. Med dagens proposition visar vi i vilken riktning vi vill se energiforskningen i utvecklas. Forskning sker inom många delar i samhället. Självklart är våra universitet och högskolor viktiga, men vi ska inte glömma bort den forskning och utveckling som sker ute i våra företag och även bland enskilda kreativa kloka män och kvinnor i vårt land. fick jag en utredning mejlad till mig om vätgasens potential i det svenska energisystemet. Det var 22 sidor, mycket gediget, och det var intressant läsning. Vid avsändarens namn stod det: Hälsningar från en intresserad privatperson. Dagen efter fick jag ett telefonsamtal från en pensionerad ingenjör från . Han och två kompisar, också de pensionerade ingenjörer, har kommit på en ny metod som gör gasmotorer mycket mer effektiva när det gäller förgasning av biomassa. Det är tydligt att det är mycket som pågår inom forskning och utveckling i vårt långsträckta land, och vi måste från politikens sida se till att dessa goda idéer får en möjlighet att växa, både för att vi ska kunna nå våra energi- och klimatmål och för att säkra tillväxt och utveckling bland våra företag och i vårt samhälle. Regeringen avser att satsa på energiforskning. Dessa medel ska användas för att nå våra energimål. Det är också viktigt att komma ihåg att det utöver vad som finns i regeringens budget görs stora insatser från branschorganisationer och enskilda företag. Det finns också flera andra myndigheter som engagerar sig i detta viktiga forskningsområde, till exempel Verket för innovationssystem, , vars satsning på grön tillväxt tangerar energiforskning. för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad har kopplingar till energiområdet. är med och finansierar excellent, nyfikenhetsstyrd forskning. För att undvika att angelägna projekt och värdefulla idéer hamnar mellan stolarna och för att undvika onödiga överlappningar kommer , som administrerar huvuddelen av energibudgeten, att få ett utökat ansvar för informationsutbyte. Nöd lär naken kvinna spinna. Det säger ett norskt uttryck. Detta gäller även för många av de uppfinningar som vi ser ute i samhället, men då kallar vi det för behovsmotiverad forskning. Principen är dock densamma. är den myndighet som fångar upp forskningen inom detta område och som främjar samarbete mellan politik, näringsliv och forskning. Detta är ett viktigt samarbete som bör utvecklas, och även här bör vara delaktig i urvalsprocess och uppföljning när det gäller energirelaterad forskning. och är viktiga aktörer, och tillsammans kan de lyfta energiforskningen från teori till verklighet. Just detta lyft är något som regeringen vill se prioriterat. Kommersialisering av energiforskning är en nyckel till framgång, men vägen från ritbord till verklighet kan ibland vara ödesdiger för den enskilda ingenjören men även för större privata eller kommunala bolag. Att hitta möjligheter att testa sina uppfinningar kräver kapital och långsiktiga satsningar. Det är därför viktigt att det skapas miljöer där lovande idéer kan testas i stor skala. Pilot- och demonstrationsanläggningar krävs för att ta nya tekniker närmare marknaden. Vilka långsiktiga finansieringsformer som behövs vill regeringen nu att ska ta fram. Kommersialisering av idéer som växer fram måste till för att inte nästa tekniksprång ska hamna i en skrivbordslåda i stället för i vår vardag. Genom att lyfta uppfinningar från ritbord till verklighet nås våra övergripande mål om ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. är ett litet land, men vi har många utmaningar gemensamma med övriga världen. Vi har naturliga förutsättningar som gynnar utvecklingen mot ett hållbart energisystem. Inom vissa områden är vi ledande, inom andra områden går andra länder före. Ett internationellt samarbete inom energiforskning är därför både positivt och helt nödvändigt. är involverat i ett antal internationella forskningsprojekt, bland annat inom det nordiska samarbetet, inom EU och inom genom . EU:s beslutade energieffektiviseringsdirektiv kommer också det att styra mycket av den forskning som pågår i nu och den forskning som kommer att startas upp . Det internationella samarbetet är avgörande och kommer därför självklart att ha en viktig del i de kommande årens energiforskningssatsningar. Forskning, utveckling och innovationer är nyckeln till att klara av dagens och framtidens energiutmaningar. Vi ska ha en energiproduktion som är ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbar. Hela ska leva, och vi ska klara av den globala klimatutmaningen. Vi har ett 2020-mål, vi har ett 2030-mål och vi har ett 2050-mål. Det finns därför självklart inom vissa områden en uppenbar fara för målkonflikter, bland annat inom den lokala miljön och de globala klimatmålen. För att hitta den bästa vägen fram mot dessa mål är dagens forskningsbeslut viktiga steg på vägen. (Applåder) I detta anförande instämde , , och (alla M) samt (KD). 52 (FP): Energiforskning är av grundläggande betydelse för vårt välfärdssamhälle. Utan el och energi stannar samhället. Varje elavbrott påminner oss om detta. Vi lär oss också av historien att välfärdsutveckling går hand i hand med energiförbrukning. Det är mot den bakgrunden som man ska se regeringens satsningar och ökade ambitioner när det gäller just energiforskning. , 20132016, satsas mer på energiforskning, vilket vi även har hört här tidigare. Det här är mycket bra. Det står även i stark kontrast till hur det ser ut i de flesta andra länder runt om i där nedskärningar, besparingar och uteblivna satsningar dominerar. EU självt ska dock ha en ökad fokusering på forskning och utveckling , vilket jag tycker är mycket glädjande. Insatserna för forskning och innovation på energiområdet är som sagt en central och en integrerad del av energipolitiken i stort, och tillsammans med styrmedel ger detta synergieffekter som är viktiga för möjligheterna att nå energi- och klimatmålen . Energipolitiken skapar villkoren för en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat. På så sätt främjar energipolitiken en god ekonomisk och social utveckling i hela . Den svenska energiforskningen bör därför inriktas mot att främja konkurrenskraft, försörjningstrygghet och en god miljö. Vi står självfallet också bakom de mål som regeringen ställt upp som särskilt viktiga inom energiforskningen. Om dessa mål har andra talat tillräckligt , herr talman, så jag ska inte upprepa dem. Det finns också i betänkandet flera motioner som rör en ökad satsning på kärnkraft, både vad avser etablerandet av skolreaktorer och testreaktorer och en ökad och prioriterad satsning på forskningen inom det stora kärntekniska området. Kärnkraften är viktig för konkurrenskraft och fortsatta välfärd. Vår uppfattning är också att kärnkraften kommer att vara en viktig del av elproduktionen även . Det är därför av stor vikt att landets lärosäten, industrin och självständiga think tanks sätter högsta fart. Ett land som har kärnkraftsreaktorer är beroende av en blomstrande och stark forskning för att hantera utveckling, säkerhet och framtid. Inget, herr talman, skulle glädja mig mer än om vi fick ett svenskt inom just den här delen av forskningen. Det skulle innebära att vi är på väg att återta många förlorade år och stå starkt rustade . De statliga anslagen till forskning inom just det kärntekniska området behandlas dock inte inom budgetutgiftsområde 21 Energi och vidare av , vilket gäller för andra satsningar. De här pengarna hanteras bland annat genom direkta anslag till lärosäten eller via andra forskningsfinansierade myndigheter, till exempel och . Anslagen till forskningen om kärnkraft har ökat , vilket är mycket glädjande. För perioden 20062013 har det satsats och kommer det att satsas på forskning kring kärnkraften. Dessa medel har gått både till forskning för att få fram ny teknik, vilket är mycket bra då vi med nya generationers kärnkraftsteknik kan få fram ännu effektivare och säkrare reaktorer, och till säkerhetsfrågor och andra närliggande frågor. Dessutom ska vi inte glömma den forskning som pågår inom industrin för att förbättra och göra våra befintliga kärnkraftverk ännu säkrare. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. (Applåder) I detta anförande instämde (KD). 53 (C): Herr talman och alla som tittar och lyssnar! och världen står inför en enorm klimatutmaning. Här spelar energin en avgörande roll. Vi måste lämna de fossila bränslena och ställa om vårt energisystem till just ett energisystem som är mer långsiktigt och hållbart. Visste ni att av världens energibehov kommer från fossil energi? Visste ni att kol är världens största energikälla och att en fjärdedel av alla utsläpp kommer från transporter? Om vi fortsätter i den här takten kommer jordens medeltemperatur att öka med mer än två grader. Det ger också katastrofala konsekvenser. För att nå långsiktig ekologisk hållbarhet inom energiområdet har vi EU:s så kallade 2020-mål om bland annat förnybar energi och energieffektivisering.