prot · H00991 · 2013-04-15 00:00:00 — De som har varit arbetslösa har ökat , och Arbetsförmedlingen räknar med att kommer ungefär en kvarts miljon människor att vara utsatta på arbetsmarknaden, det vill säga ha mycket svårt att få ett jobb eller riskerar att slås ut permanent. Arbetsmarknadsutbildningarna har halverats. Av de ca 100 000 unga arbetslösa får inte ens hälften en aktiv insats. 732 personer får en arbetsmarknadsutbildning, det vill säga . har högsta arbetslöshet. För övrigt är det enda land där inte är med och styr. Eleverna letar efter lärare som har tid för dem, för lärartätheten sjunker, skolresultaten likaså. Det enda skolan får mer av är blanketter att fylla i. På morgnarna oroar sig föräldrar för om deras barn ska vara säkra och ha en bra dag på fritis, för gruppstorlekarna har ökat . Och barnen i förskolegrupperna blir fler och fler. De äldre får se en undersköterska svischa in och säga hej och sedan gå. Unga ringer till en släkting för att höra om det finns en soffa att bo på någon dag eller månad, för en egen bostad är en omöjlighet. Kvinnor tvingas gå ned i arbetstid för att få sina liv att fungera eftersom äldreomsorgen inte hinner med mormors behov eller förskolan barnens. Medan vår gemensamma välfärd skriker efter mer resurser tas närmare 9 miljarder ut i privata vinster i den privatiserade välfärden, och skatterna ska fortsätta att sänkas. Sedan valet har enorma summor satsats på den ideologiska tron att skattesänkningar löser allt, även arbetslösheten. De så kallade reformer jag snart kommer att återkomma till omfattar ca 130 miljarder. Det är mer än vad staten satsar på hälso- och sjukvård, social omsorg, barnbidrag och försvaret tillsammans. 130 miljarder har gått till ineffektiva, dyra åtgärder som har ökat arbetslösheten. Låt oss kolla på varför. Jobbskatteavdraget kostar ca 85 miljarder. De som arbetar får en skattesänkning, vilket förväntas leda till att de kräver lägre löneökningar och att de som inte står till arbetsmarknadens förfogande ska så göra. Ju fler som står till arbetsmarknadens förfogande, desto lättare blir det att hålla lönekraven nere. Därför har sjuka slängts ut från sjukförsäkringen, och aktiv arbetsmarknadspolitik är ett minne blott. ska konkurrera med lägre löner, och på så sätt ska 100 000 nya jobb skapas i någon framtid. Men både TCO, LO och ifrågasätter siffrorna. menar att jobbskatteavdragets effekter inte ens går att utvärdera. LO säger att även om man skulle bortse från de uppenbara orättvisorna med jobbskatteavdragets konstruktion kan det inte motiveras utifrån ett sysselsättningsperspektiv. Om vi tittar på kan vi se att lönernas andel i förhållande till produktionen har minskat. Det som har hänt är att arbetslösheten har ökat, vinsternas andel likaså, och investeringarna har sjunkit. Regeringens teori om 100 000 nya jobb är minst sagt bräcklig. Sänkta arbetsgivaravgifter för unga kostar ca . och visar att det är en dyr och ineffektiv åtgärd som har liten effekt på arbetslösheten bland unga. En stor del av pengarna har i stället gått till arbetsgivare som redan hade unga anställda, som hamburgerkedjor och andra låglönejobb alltså ett riktigt McDonaldsbidrag. är en subvention av städbranschen med 3 miljarder. De svarta jobben skulle minska och invandrare få jobb, var några av argumenten. Varför just människor med invandrarbakgrund passar så bra att städa välbeställda infödda svenskars hem är svårt att förstå. Med har vi fått en ny, grå städmarknad, det vill säga bolag som utför en del vitt och en del svart. Den svarta marknaden finns kvar, parallellt med den vita. har det visat sig att det är infödda medelålders kvinnor som ofta redan hade ett jobb som börjat arbeta i städbranschen. Städjobben är skattesubventionerade två gånger, dels genom skatteavdrag, dels genom Arbetsförmedlingens subventioner, så det är dyra jobb, men tydligen en viktig framtidsbransch i det borgerliga . Den sänkta restaurangmomsen är ett direkt branschstöd, enligt , och kostar knappt 6 miljarder . 10 000 jobb skulle det skapa, ja, kanske till och med fler. SCB menar att det är färre anställda i branschen än före momssänkningen. Men Visita, branschens arbetsgivarorganisation, säger att den har gett 4 000 jobb. Om vi köper de siffrorna skulle varje jobb ha kostat en och en halv miljon, och det i en låglönebransch. Sedan har vi då en bolagsskattesänkning med 16 miljarder. Den är självklart positiv för bankerna och storföretagens ägare men leder knappast till fler jobb. Den motsvarar lönerna för 30 000 personer. Det är dålig konjunkturpolitik och tär på statskassan i osäkra tider. Den enda reform som verkar hålla mot verkligheten är , och det är den enda reform regeringen inte kommit på själv utan är en beprövad klassisk konjunkturåtgärd. 130 miljarder i skattesänkningar har varit huvudingrediensen i regeringens recept för att få ned arbetslösheten tillsammans med raserad arbetslöshets- och sjukförsäkring. Resultatet är 80 000 fler arbetslösa, 100 000 fler långtidsarbetslösa och en kvarts miljon utsatta på arbetsmarknaden samt en lägre sysselsättningsgrad. Vi har blivit massarbetslöshetens och långtidsarbetslöshetens land. I valet mellan satsningar på fler jobb och en bättre välfärd å ena sidan och skattesänkningar å andra sidan är vårt val samhällsnyttiga investeringar som ger jobb och en bättre välfärd för alla. Vår främsta tillgång är människors vilja att arbeta. Vi vill att det ekonomiska ramverket ska anpassas till dagens stora samhällsproblem, inte gårdagens. Därför ska full sysselsättning vara målet för den ekonomiska politiken. Ett sysselsättningsmål bör införas i såväl finans- som penningpolitiken. Överskottsmålet bör bytas ut mot ett mål om budget i balans. Det är inte rimligt att vi kontinuerligt ska föra en åtstramande politik och spara när arbetslösheten är skyhög. Pengarna borde användas till produktiva investeringar i stället. Allt fler, som både LO och TCO liksom många ekonomer på både vänster- och högerskalan, sluter nu upp bakom krav på ändrade ramverk. nya reform i årets budget kommer att vara en ungdomsgaranti. Alla unga som är arbetslösa ska garanteras jobb till kollektivavtalsenliga villkor eller utbildning. Det väljer vi i stället för skattesänkningar. Unga ska ha rätt att känna att de har en framtid, att de tas till vara och får bidra med kunskap. Vi föreslår ett upprustningsstöd för hyresrätter, och vi satsar på ett investeringsstöd för att få i gång byggandet av hyresrätter till hyror människor har råd med. Det skapar jobb och minskar bostadsbristen. Vi öronmärker pengar till fler lärare och undersköterskor. Det skapar jobb och ger oss kvinnor, barn och äldre bättre förutsättningar. Genom gröna investeringar i utbyggnad av järnvägs- och busstrafik och energiomställning minskar vi våra utsläpp och skapar fler jobb. Genom offentliga samhällsnyttiga investeringar i stället för ineffektiva skattesänkningar kan jobb och fler utbildningsplatser skapas, likaså en bättre kvalitet i välfärden och en större framtidstro bland unga. Det är vår väg. Vi vill skapa gemensam rikedom. Vi vill bort från tävlan om vem som kan sänka skatten mest, från den plattaste skatten och från massarbetslösheten. Drygt 100 miljarder i skattesänkningar har lett till ökad arbetslöshet, lägre sysselsättningsgrad, 100 000 fler långtidsarbetslösa, ökad ekonomisk ojämlikhet och en allt lägre investeringsnivå. Det är en ineffektiv och dyr ekonomisk politik. Ingen annan än ett och annat gammalt högerspöke kan vara glad åt det resultatet. 88 Finansminister (M) replik: Jag har två frågor till : Varför har rättvisan och sammanhållningen klarat sig bättre nu när alliansregeringen styr än när vänsterregeringen styrde? Varför ökar orättvisorna alltid mer när har inflytande? Jag ställer frågorna mot bakgrund av att vi nu har lite mer statistik som så tydligt belyser detta. När vänsterpartierna styrde drog ifrån när det gällde ekonomiska skillnader. Vi hade en större ökning av Gini-koefficienten än de flesta industriländer. ser vi i stället att Gini-koefficienten under krisåren har stått still eller till och med fallit medan den har ökat kraftigt i länder som och . Vi ser att när det gäller andel av befolkningen som har låg standard står ut bland de övriga EU-länderna, och detta särskilt när det gäller barnfattigdomen. Vi fick så sent som för någon vecka sedan en ny rapport från , där man bedömer risken för barnfattigdom. Där ligger lägst av alla EU-länderna. Vi fick en rapport från Social Progress Index som visar att har den starkaste sociala situationen av ett stort antal länder som man har jämfört. Mot bakgrund av de här frågorna uppstår två relevanta frågeställningar: Varför ökar alltid orättvisorna när har inflytande, och varför lyckas vi hålla ihop bättre när Alliansen bestämmer? 89 (V) replik: Om vi tittar på hur de ekonomiska skillnaderna ökade under det tidigare rödgröna samarbetet kan vi se att Gini-koefficienten ökade med ungefär fram . har den ökat med . Jag tycker inte att det var bra då, och det är ännu sämre . Om man tittar på regeringens politik kan man säga att de rikaste har fått 40 miljarder i skattesänkningar. Det är av alla skattesänkningar. De fattigaste har fått 2 miljarder. kan vi konstatera att inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män sedan regeringen tillträdde har ökat . Regeringen har förstört sjukförsäkringen och sparat ungefär 26 miljarder på den. Det är nästan exakt samma summa som de rikaste har fått i inkomstförstärkningar. Bland de rikaste är sju av tio män. I sjukförsäkringen är sju av tio kvinnor. Man kan väl säga att sjuka kvinnor har fått betala till högavlönade, rika män. Jag tycker inte att det är en rättvis politik. Om vi därtill lägger att arbetslöshetsförsäkringen också är raserad kan man förstå att inkomstskillnaderna i inte är bra. I statistik kan man väl också se att är ett av de länder där inkomstskillnaderna har ökat mest. Det är du som är finansminister. Jag tycker att du borde ha lite svar på arbetslösheten i den här budgeten, och det har du inte. Du konstaterar att arbetslösheten kommer att öka med ungefär 130 000 personer. Sedan har vi sida efter sida utan förslag till lösningar. Jag tycker att det är ett enormt stort problem, och jag tycker faktiskt att du är ansvarig och ska svara på hur du ska komma till rätta med arbetslösheten. Den har bara ökat sedan du tillträdde, så jag har inte särskilt stor tilltro till att du ska kunna lösa den frågan. 90 Finansminister (M) replik: var det ju inte jag som beskrev verkligheten på det här sättet. har hållit fram att under de år de rödgröna styrde ökade inkomstskillnaderna till mitten av snabbare än i andra länder. Det ser vi i mått på löneskillnaderna mellan män och kvinnor och på förmögenhetskoncentrationen. På nästan varje variabel ledde utanförskapet till att skillnaderna i växte under vänsterregeringen. har vi alltså inte haft någon kraftig ökning av Gini-koefficienten trots den värsta krisen sedan depressionen. Vi har alltså en lägre andel av barnfamiljerna som har låg materiell standard. Vi hålls av fram som det land där risken för barnfattigdom är lägst. Kan det inte vara så att det är bidragspolitiken och skattehöjarpolitiken som slår ut jobb? Är det inte det som är förklaringen till att vänsterpartier inte klarar av rättvisan? Kan inte erkänna att hon vill trycka ut människor från arbetsmarknaden och erkänna att det skulle öka orättvisorna? 91 (V) replik: Jag kan konstatera att den relativa fattigdomen har ökat sedan tillträdde. Det är en miljon människor som lever på eller mindre . Det är väldigt svårt. Så blir det när man river sönder våra gemensamma försäkringssystem. Du har valt att ge de rikaste 40 miljarder i skattesänkningar, medan de fattigaste har fått 2 miljarder. Jag tycker att det mycket tydligt visar var du lägger dina intressen och vilka du prioriterar. Jag kan också konstatera att i de övriga nordiska länderna, där vänsterpartier är med och styr, är arbetslösheten mycket lägre. Där för man en aktiv arbetsmarknadspolitik, och man lyckas också titta på ! minska inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män och inkomstskillnaderna i stort. Det är alltså väldigt tydligt att om man vill ha en rättvis politik så väljer man ett parti som vågar tala om att välfärd kostar, att skatter är civilisationens pris och som vågar satsa på att anställa fler lärare, fler undersköterskor och se till att barnen får en bättre möjlighet i förskolan. 92 (FP) replik: Varför är det acceptabelt i manliga branscher, , med vinster som har genererats från skatter medan det i kvinnliga branscher är oacceptabelt? Varför är det acceptabelt med vinst från byggande av vägar, hämtande av sopor och av att köra buss? När dessa företag, där de flesta anställda är män, gör vinst är det helt okej att använda offentliga medel, men det är inte okej med vinst från skattemedel i den kvinnodominerade vården och omsorgen. Som jag sade tidigare verkar kriteriet för att tolerera en vinst på offentliga inkomster vara att den är manlig. I den kvinnodominerade vården och omsorgen vill ni och Socialdemokraterna att det inte ska få finnas några vinster. De kvinnliga företagare som finns där ska inte få finnas där, och det är kommunen som upphöjs till det stora föredömet. Varför är det okej? nämnde i förbigående . Det var jag är säker på att mitt minne inte sviker mig på initiativ av . Det är ju en typiskt manlig bransch. Varför tog det innan kunde komma till man kan förstås vara emot både och generellt som ju i huvudsak gynnar kvinnor? Varför är det så här? Varför är det ett föredöme, och varför vill ni ha det på det här sättet, att det ska vara acceptabelt med vinst i manliga branscher men inte i kvinnliga? Det är lite konstigt med logiken där. 93 (V) replik: Till skillnad från tror jag att de flesta människor kan inse skillnaden mellan att tillverka en polisbil eller en bag och att ge omsorg till äldre eller att ge barn en bra skolgång så att de klarar sin utbildning. , som är professor i social omsorg, har konstaterat att den privatiserade välfärden inte har lett till bättre kvalitet eller högre effektivitet, utan den handlar enbart om ideologi. Hon säger vidare i sin rapport att de som har fått betala det högsta priset för den privatiserade välfärden är multisjuka äldre. är det land som har gått längst i världen i detta avseende. Kanske är med och tävlar också. I är det två riskkapitalistiska bolag inom äldreomsorgen som har av marknaden. I är det tio bolag som delar på av marknaden. Det vill säga att vi har en mer monopoliserad privatiserad välfärd än vad har. Då har det gått riktigt långt! Ungefär 9 miljarder togs ut i privata vinster. Man kan se att ägarna och de som sitter i styrelsen för de stora riskkapitalbolagen är framför allt män, medan det är kvinnor som jobbar i de här branscherna. De kvinnorna har i sin tur sämre arbetsvillkor i den privatiserade välfärden än i den offentliga. I äldreomsorgen är färre anställda. I den privata skolan har lärarna en lägre utbildningsnivå än i den offentliga. Man kan se att det är fler visstidsanställda, för det är där man tjänar pengarna. Man pressar helt enkelt arbetsvillkoren för dem som är anställda. I har man infört en mängd kvalitetskriterier i den privatiserade sjukvården, för man har sagt, ungefär som Socialdemokraterna gör, att det är på så sätt man ska styra den privatiserade välfärden. Där har man nu 450 olika kvalitetskriterier, och man upptäcker att det finns olika brister. Man får lägga ofantliga summor på att kontrollera dessa kvalitetskriterier, och det går inte ens. vill se ett förbud mot vinstdrivande bolag i välfärden. 94 (FP) replik: Man får vara ganska blind för att inte tycka att det är konstigt att företag som bygger får göra vinst men inte företag i de sektorer vi nu diskuterar. Manliga vinster är det alltså inget snack om. De är okej. Kvinnliga vinster finns det däremot ett stort motstånd mot. Hur rimmar det med att är ett feministiskt parti att man säger att det är okej med manliga vinster medan man säger nej till kvinnliga. Jag förstår inte det. Jag ska avsluta med att ta fram den här studien som har kommit, som är från och som har 50 indikatorer på allt från jämlikhet och miljö till kriminalitet. Där är absolut högst upp, långt före , , , etcetera. är på första plats. Jag tycker att det är tankeväckande att det kan vara så olika beskrivningar av vårt land, som vi hör här. 95 (V) replik: Det är ganska enkelt att ställa krav på hur en bil ska fungera, , eller hur en väg ska se ut eller ett hus ska byggas. Kommuner och det offentliga har inte heller egna byggbolag eller vägbolag på samma sätt. Men när det gäller den gemensamt finansierade äldreomsorgen, sjukvården och skolan är det inte lika enkelt att ställa detaljerade krav. Det handlar om vilken äldreomsorg behöver, behöver, behöver eller behöver. Det är en väldigt stor skillnad. Vi i har sagt att vi vill tillåta mångfald i välfärden. Alla bolag som är intresserade av att vara kvar kan ombilda sig till ett icke vinstdrivande bolag, det vill säga ett bolag med särskilda vinstbegränsningar, för alla pengar ska återinvesteras i verksamheten. Vill man det är det okej att vara kvar. Det skulle innebära att vi skulle få ungefär 9 miljarder mer till den offentliga välfärden. Det skulle betyda oerhört mycket för många kvinnor, som skulle få bättre arbetsvillkor och som skulle få fler arbetskamrater. Vi skulle få en högre utbildningsnivå i välfärden. Därmed skulle också våra liv kunna förbättras väsentligt. 96 (KD) replik: och det är bara att inse att vi står ganska långt ifrån varandra när det gäller synen på hur ett samhälle ska fungera. Styra och ställa över andra människor, mindre egenmakt och planekonomi det är väl ord som vi enkelt kan beskriva politik med. Och de som ska bestämma och styra över detta är politikerna. De egna valen ska minska till förmån för det här. talar ofta om att det finns för få lediga jobb i förhållande till antalet arbetssökande det var du inne på i olika ordalag i ditt anförande. Men ert svar på det här, när det gäller att underlätta för företag att anställa fler, är att kraftigt höja skatterna för dem och att försämra företagsklimatet i vårt land. Det blir lite motsägelsefullt. Ni vill höja förmögenhetsskatten. Ni vill höja arbetsgivaravgifterna. Ni vill höja bolagsskatten. Det här är typiska skatter som driver ut företag och investeringskapital ur . Min fundering blir lite grann: Vad har ni tänkt er när företagen flyr ut ur ? Hur ska ni skapa jobb då, ? 97 (V) replik: Nio av tio svenskar anser att vinster ska begränsas i välfärden eller förbjudas helt. Vi lyssnar på den opinionen, och vi känner ett stort folkligt stöd i den frågan. Att och övriga partier inte gör det tycker jag är djupt beklagligt. Det handlar om 9 miljarder som tas ut i privata vinster. Du och jag och alla andra betalar skatt för att det ska gå till vård, skola och omsorg, vilket det då inte gör. I stället får vi se en privatiserad äldreomsorg med färre anställda, lägre utbildningsnivå och fler visstidsanställningar. Det har inte lett till bättre kvalitet och inte till högre effektivitet. Det handlar enbart om ideologi. Jag tror nog att det är som har en del att fundera över. Om vi tittar på bolagsskatten kan vi se att den faktiska bolagsskatten i var före den senaste sänkningen. Jag tycker att det är en väldigt låg bolagsskattesats. Jag tycker inte att den behöver sänkas mer. Däremot tror jag att bolagen vill se en bättre infrastruktur i form av järnvägar, underhåll av vägar och fiber. Vi föreslår ett forskaravdrag för små och medelstora företag. Vi föreslår slopat sjuklöneansvar för mindre företag. Vi satsar mycket på utbildning. Det är väl ändå det som är den stora frågan bland företagen . De får inte tag i arbetskraft med rätt kompetens trots att vi har massarbetslöshet. Det är er politik som har lett till det. Det finns mycket man kan göra för att se till att efterfrågan ökar i ekonomin och därmed också ge företagen bättre förutsättningar. Vi föreslår ett ökat underhåll av järnväg. Vi ökar anslagen för investeringar i järnväg. Vi vill öka investeringarna i byggande av hyresrätter. Vi föreslår upprustningsstöd för hyresrätter. Det skulle leda till en ökad efterfrågan i väldigt många privata bolag som därmed skulle få mycket bättre förutsättningar att bedriva verksamhet i . 98 (KD) replik: var inne på bolagsskatten. Hon tyckte inte att man skulle sänka den. Hon tyckte att den var låg. Nej, vi har noterat det. Ni vill höja den, än mer än vad den var före . Det är a race to the top, kan man lugnt säga. Ni vill driva på detta. Det innebär att du driver företag ut ur landet. Du fyller på med beskattning på beskattning och driver företag ut ur landet. Det blir till slut omöjligt att skapa jobb i . Hur ska du få folk att betala skatt här utifrån samma utgångsläge? Är det någon form av man ska ha, som man kan se , att man får stjäla skatten från någon för att komma åt det här? Jag får inte er politik att gå ihop, men vi har helt olika syn på hur man bedriver ett samhälle. Vi tror på kraften hos innovativa företagare som vill förverkliga sina idéer. Det skapar anställningar, och det gör att vi har en konkurrenskraft gentemot andra länder och kan sälja våra produkter. Det skapar jobb, och det skapar välfärd i vårt land. Men vi kan inte ha skatter som driver ut företag ur vårt land, för det skapar ingen välfärd. 99 (V) replik: Jag tror att är en av få som tycker att i faktisk bolagsskatt är högt. Jag tycker inte det. Jag tycker att även bolag ska få vara med och bidra till den gemensamma välfärden, i större utsträckning än vad ni gör. Det vi gör är att vi satsar mer på infrastruktur. Vi vet nämligen att företagen behöver en bättre infrastruktur i form av bättre vägunderhåll, ökade järnvägsinvesteringar och ökade offentliga investeringar, eftersom det offentliga är det privata näringslivets största kund. Vi handlar för ungefär 580 miljarder av det privata näringslivet genom det offentliga. Och vi ökar de offentliga investeringarna, för när vi satsar på järnvägen, på kollektivtrafiken och på bostadsbyggande är det privata företag som får de beställningarna och som därmed får bättre förutsättningar att tjäna pengar och anställa fler. Och på så vis kan de vara med och bidra till en bättre ekonomisk ställning. Ni stramar åt. 16 miljarder till sänkt bolagsskatt ger inte fler jobb utan ökar endast storbankernas vinster. Det är klart att de är glada, men det är inte så många andra som är det, precis. 100 (KD): Vi börjar närma oss slutet av den här debatten. Det perfekta samhället finns inte på vår jord, även om vi alla, så gott vi kan, strävar mot det. Jag tror att det någonstans är viktigt att bestämma sig för vad man vill ha för samhälle och att hitta en balans mellan de här olika delarna för att skapa ett så bra samhälle som möjligt. Jag nämnde Mästarnas mästare lite tidigare i debatten. Jag tycker att det är ett bra exempel på hur man kan se till att ligga i topp. Men det innebär inte att man i varje jämförande gren kan vinna eller ligga i topp. Det gäller att vara stark. Det gäller att vara uthållig. Och det gäller att skapa ett samhälle som håller ihop och som håller . Jag har funderat lite grann på det här med balansen. Hur skapar vi en balans? Det handlar om att ha en innovationskraft i vårt land det visar sig år ut och år in att vi vinner den tävlingen också. Det handlar om att skapa en bra välfärd, en trygghet och en bra omsorg som fungerar. Det handlar om att skapa ett företagsklimat som gör att vi kan skapa investeringar i vårt land men även få investeringskapital från andra länder att landa i . Det handlar om att skapa en valfrihet. Människor ska ha möjlighet att välja, och människor ska ha en möjlighet att mer få rå om sina surt förvärvade pengar. När det gäller den här balansen vinner vi inte alltid alla tävlingar, men vi ligger i topp. Vi är på prispallen i de flesta fall. Social Progress Index, som flera har nämnt tidigare, visar att när man lägger ihop de här olika funktionerna, de här olika delarna i ett samhälle, vinner vi.