prot · H10940 · 2013-12-05 00:00:00 — På detta område finns likheter med den inriktning mot utvecklingskraft i alla delar av landet och fokus på stärkt lokal och regional konkurrenskraft som utgör regeringens politik. Jag och delar dessa ambitioner men önskar föra in ett perspektiv i den regionala tillväxten med en betoning på en grön omställning till en hållbar ekonomi. Jag ser inte ett motsatsförhållande mellan utvecklingen i storstäder och på landsbygden. Gröna städer och en levande landsbygd går hand i hand och bygger på att vi ser människors vilja och förmåga att utveckla de förutsättningar som finns nära. Ett exempel på grön omställning till en hållbar ekonomi är den sociala ekonomin som får människor att samarbeta utan vinstsyfte i till exempel kooperativ och föreningar. Så ser vi gröna på regional tillväxtpolitik. I vår budgetmotion för utgiftsområde 19 har vi lagt 200 miljoner mer än regeringen på bredband, eftersom det, när man frågar folk om vad som behöver göras, är den fråga som i närtid sägs vara mest akut. Det löser inte avfolkningen och centraliseringen, men det gör det möjligt att komma närmare målet som satts upp om att av medborgarna och företagen ska ha snabbt bredband till 2020. I regeringens budget ser jag inte att de pengarna finns. I betänkandet finns ett antal reservationer, och en av dessa handlar om regionala strukturfonder. I reservationen tar vi upp kritik från som vid granskningar har kommit fram till att regeringens åtgärder för att underlätta administrationen i strukturfonderna har varit otillräckliga. Vi efterlyser en tydlig tidsplan för att genomföra de åtgärder som föreslår. En annan reservation handlar om organisering och lokalisering av myndigheter och statliga bolag. Den bygger på motioner som tar upp det faktum att principer fastslagna i riksdag om att en annan lokaliseringsort än regelmässigt bör övervägas vid lokalisering av statliga myndigheters placering inte följs. Sedan fick en alliansregering har tre av fyra myndigheter som skapats efter 2006 förlagts till . Dessutom finns reservationer om kommersiell och offentlig service speciellt på landsbygden. Men samhällstjänster urholkas även på andra platser. Storstadsområdenas ytterområden råkar också ut för detta. Vi tycker att regeringen bör återkomma med förslag om säkerställandet av offentlig och kommersiell service. Jag vill avslutningsvis säga att jag ställer mig bakom de reservationer som sagt att vi ställer oss bakom i betänkandet, men här och yrkar jag bifall till reservationerna 3 och 6. 120 (SD): Vi har ett särskilt yttrande om anslaget gällande utgiftsområde 19, regional tillväxt. Jag har tidigare ställt mig bakom delar av utskottets övergripande syn på inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. Utöver detta vill jag särskilt framhålla vikten av att kompensera de fyra nordligaste länen för de kostnadsnackdelar de har som en följd av långa transportsträckor samt vikten av ett ökat stöd till regionala tillväxtåtgärder. har därför föreslagit ökade anslag för detta ändamål. Dessa framgår av förslaget till anslagsfördelning för utgiftsområdet som behandlas sist i betänkandet. Dessutom avser vi att totalt satsa under kommande budgetperiod på att bland annat förbättra landsbygdens villkor och stimulera regional tillväxt och sysselsättning. Det bor och verkar 1,4 miljoner svenskar på landsbygden. I vårt budgetdokument presenterar vi kraftfulla satsningar för att landsbygden ska leva, växa och frodas. Tillsammans skapar vi 25 000 nya jobb på landsbygden. Vi ser att det finns näringar som kan utvecklas på landsbygden, och det går att motverka avfolkningstrenden. Vägen dit går genom att skapa optimala förutsättningar för att tillväxt och sysselsättning ska komma i gång. De företag som kan antas må bättre på landsbygden än i tätort är företag som inte har samma nytta av de skalfördelar som uppstår i urban miljö. Det är företag som inte har nytta av att befinna sig i närheten av sin marknad men har bra kommunikationer till den samt företag som arbetar med vidareförädling av råvaror. Utmaningen ligger i att skapa förutsättningar för näringar som gynnas av de fördelar som landsbygden har att erbjuda inom exempelvis transport, skog, jordbruk, vattenbruk, besöksnäring, gruvor samt natur- och kulturmiljöer. Som jag tidigare nämnt är transportbranschen i behov av kompensation för kostnadsnackdelar till följd av långa transportsträckor, särskilt i de nordligaste regionerna. Utgångspunkten för vår politik när det gäller skogsnäringen är två övergripande och jämställda mål: miljömålet och produktionsmålet. är världens näst största exportör av papper, pappersmassa och trävaror. Industrin sysselsätter direkt och indirekt 200 000 människor. vill skjuta till ytterligare resurser till för att enklare och oftare kunna bistå med rådgivning till markägarna. Skogsnäringen är beroende av goda transportmöjligheter. vill därmed ge och tvärbanorna ett rejält lyft. Jag vill också tala lite om vattenbruk och fiskodling. har nästan 100 000 sjöar och över kust. Trots det är utnyttjandet av dessa resurser väldigt blygsamt. har potential att bygga upp ett hållbart och omfattande vattenbruk med ökad sysselsättning som följd. Vi vill ge resurser till utökat antal fiskodlingar. Detta kan även gynna turistnäringen. vill öka anslagen till mindre flygplatser med lönsamhetsproblem samt till viss trafik av samhällsintresse. Vi vill även underlätta regelverken för uppförande av nya anläggningar som hotell eller skidliftar i fjällmiljö. Tillgången till kompetent personal är viktig. vill tillsammans med Turistakademin och Myndigheten för utbilda för näringens behov. Den svenska gruvnäringen är allmänt oomtvistad och upplever något av en renässans. Vi avser att budgetera för en kraftig upprustning av med flera mötesstationer och för tåg. Det behövs även satsningar på yrkesutbildning kopplade till näringen. Vi avsätter därför resurser till Myndigheten för , , . EU:s viktigaste verktyg för att genomföra regionalpolitiken i , eller sammanhållningspolitiken som den också kallas, är strukturfonderna. Enligt den senaste uppgörelsen kommer att tilldelas ungefär lika mycket medel som föregående period, totalt . Om vi sätter 18 miljarder i förhållande till de ca 2 000 miljarder, som är den övriga europeiska fördelningen, gör vi bedömningen att fördelningen av dessa medel inte är till fördel. Om vi nu inte kan avskaffa strukturfonderna och låta medlemsstaterna själva bedöma sitt behov av satsningar vill jag framhålla att det är av stor vikt att EU:s strukturfondsmedel används på ett så effektivt sätt som möjligt. Därigenom kan strukturfondsprogrammen vidhålla och förstärka sin betydelse för regional tillväxt även i . Projektstöd bör dock betalas ut i efterskott. Projekt ska vara genomförda och godkända innan utbetalning sker för att motverka slarv, försummelse och fusk. Jag vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av att det görs löpande kontroller, förhandsgranskningar och utvärderingar av resultat i strukturfondsprojekten för att komma till rätta med misslyckade projekt och de problem jag redan nämnt. Konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning är av största vikt för det regionala tillväxtarbetet. Vi ser positivt på stöd och budgetsatsningar till berörda regioner men med betoning på sunda konkurrensförhållanden. Jag vill avsluta med att poängtera att vårt offensiva åtgärdspaket inom regional tillväxt och landsbyggd skapar förutsättning för 25 000 nya arbeten netto, mätt i helårsarbetskrafter, direkt eller indirekt. Den absoluta merparten kommer att tillfalla landsbygdskommunerna. 121 (V): Jag funderade på vad jag skulle ta upp om regionalpolitiken som jag inte har sagt de tidigare sju åren. Vad har hänt inom regionalpolitiken ? Inte särskilt mycket. Den negativa utvecklingen har fortsatt. I mer än hälften av kommuner minskar befolkningen. Jag funderade på att ta en kopia av mitt förra tal, för det hade passat in alldeles utmärkt. Men jag tog mig i kragen och skrev ett anförande. Hela landet ska leva är en paroll som nästan alla partier ställer sig bakom. Men frågan är vad som menas med det? mål är att skapa förutsättningar för att alla ska ha både rätten och möjligheten att bo var de själva önskar i . Landsbygden har många tillgångar, inte enbart mark och råvaror såsom skog och mineraler utan också i form av natur och kulturlandskap där det finns möjlighet att skapa attraktiva boendemiljöer. Vår övergripande strategi bygger på långsiktighet, en utvecklad samverkan, ett större regionalt inflytande och ett tydligt ansvar för staten att se till att grundläggande samhällsservice finns i hela landet. Viktigt för en positiv utveckling av landsbygden är en aktiv, långsiktig regionalpolitik som ger kommunerna likvärdiga möjligheter och garanterar service och infrastruktur i hela landet. Landsbygdens olika förutsättningar måste beaktas, och invånarna måste ges möjlighet att utveckla sina specifika bygder så att de kan påverka lokala och regionala utvecklingsfrågor. Politikens uppgift är att skapa förutsättningar för detta. Det handlar inte bara om pengar. Det handlar om mer än så. Det har gjorts många ambitiösa ekonomiska satsningar på olika regioner i kris. Många har varit kortsiktiga brandkårsutryckningar. Det som saknas är en sammanhållen politik för utveckling av hela . Olika myndigheter och sektorer har tillåtits agera utifrån egna kortsiktiga intressen utan att konsekvenserna för helheten har beaktats. Satsningar på infrastruktur, från fiber till järnväg, har varit för små. har vi sett hur befolkningen har minskat i ungefär hälften av landets kommuner, och framtida generationsväxling på arbetsmarknaden kommer att innebära stora problem för många av landsbygdens kommuner om inte ett övergripande ansvar tas. Om vi inte för alltid ska cementera de ökande regionala skillnaderna måste denna utveckling brytas. Vi måste skapa förutsättningar för en inflyttning till landsbygd och småstäder men också genomföra åtgärder som gör att människor väljer att stanna kvar. Det är en politik för detta vi har presenterat i vår budget. Vad är det vi saknar? Grunden för att människor ska kunna bo kvar eller flytta in i våra landsbygdskommuner är att staten inte får dra sig undan. Det måste finnas en grundläggande samhällsservice så att människor som bor och verkar där känner en trygghet i sin vardag. Jag bor i en kommun där det inte längre finns arbetsförmedling och försäkringskassa. Vilket företag väljer att etablera sig i en kommun där det saknas både arbetsförmedling och försäkringskassa och där man kan se att statens närvaro minskar? Vad finns det för incitament för folk att bo kvar och verka i dessa kommuner? Det här gäller inte bara i min hemkommun, utan runt om i hela ser vi att staten drar sig undan. Det finns en lösning som jag har tagit upp i kammaren . I utredning Se medborgarna som presenterades föreslogs inrättandet av servicecentrum – en samverkan mellan stat och kommun, mellan det offentliga och det privata som är till gagn för kommunerna, befolkningen och företagen. Det är ett skarpt och bra förslag som är ytterst levande för oss. Vi tror att vi då skulle få mycket av den samhällsservice som varje människa var hon än bor i har rätt till. Vi behöver också ha en samordning av departementens politik för landsbygden. Det ligger inte bara under . Mycket av landsbygdens utveckling handlar också om trafikfrågor och arbetsmarknad. Det är viktigt att få en samordning inom så att det inte blir som när utreder nya nättariffer. Detta kommer enligt att påverka elpriset på landsbygden negativt eftersom näten på landsbygden har moderniserats och får en högre taxa medan gamla nät i storstäderna får en lägre taxa. Här ser vi ett exempel på hur en myndighet agerar utifrån sitt eget intresse utan att se helheten. Så är svensk politik uppbyggd, och det har den varit . Detta är stuprörstänkande. Det finns även i . När jag skrev motionen om landsbygden hamnade hälften av mina yrkanden på en massa andra utskott. Då blir det ingen helhet längre, utan då plockar man sönder helheten i delar och ser inte vilka konsekvenser en politik får. Därför bör det samordnas inom . Avslutningsvis har vi sett att landsbygden har stora förutsättningar när det gäller de gröna näringarna. En av utmaningarna är inte bara att vi har dem utan vi måste ha arbetskraften också. Vi har företag inom de gröna näringarna i landsbygdkommunerna, men många av dem står inför generationsväxlingsproblem. Det är en stor utmaning för samhället att hjälpa till att få en smart och bra generationsväxling. Därav det stöd vi föreslår och uppdraget till att de ska verka för att hjälpa till i den processen. Annars är risken stor att många företag försvinner. Det, herr talman, är att binda ris åt sin egen rygg. Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 6. 122 (C): Herr talman, ärade ledamöter, högt värderade medborgare! Låt mig gå rakt på sak. Av egen erfarenhet vet jag att det är lättare att köra lastbil på asfalt än på grusväg. Jag tänkte att mitt anförande får bli lite krokigt, ungefär som grusvägen från Värmskogs kyrka via Svannikeboda till Ingersbyn eftersom själva betänkandet är omfattande. Det är ganska komplicerat för en åhörare att hänga med här. Det gäller att vara vaken, och jag ska göra mitt bästa för att hålla er vakna. Infrastruktur är den främsta faktorn för regional tillväxt och för näringslivets utveckling. Det är vi många som tycker. Jag är väl medveten om hur stor betydelse ett effektivt transportsystem tillsammans med tillgång till snabb uppkoppling via fiberoptik och annat har för människors fungerande vardag. Kortare restider ger tillgång till ett större utbud av arbete, studier och service. och regeringen har varit med och satsat historiska på infrastruktur. Det är kanske inte tillräckligt – vi får se. Det är en enorm summa pengar som ska växlas upp till att bli satsningar. För oss är matematiken enkel: tillväxt är summan av alla regioners tillväxt. Det är genom ökad sysselsättning och tillväxt i hela landet som vi förbättrar vårt välstånd. För att ta till vara den tillväxtpotential som finns i hela landet är det viktigt att det finns en grundläggande service. Det räcker inte med enskilda företagaråtgärder för att skapa hållbar tillväxt. För att kunna bo och driva företag i hela landet behöver det finnas tillgång till en basnivå av serviceutbud inom rimliga avstånd. 2009 avsatte regeringen på det här området. avsätts ytterligare för att främja kommersiell service på landsbygden. Pengarna ska gå till investeringar i butiker och bensin- och drivmedelsstationer men även till att stimulera fram nya kreativa lösningar som behövs för att människor ska få livet att fungera i sin vardag och som företagare. God tillgång till service i hela landet har vi kämpat . Vi tänker fortsätta att göra det. gör vi det i alliansregeringen, och vi tycker att vi gör det riktigt bra. vill inrätta en servicegaranti. Vi har diskuterat detta mycket fram och tillbaka, och det finns i flera av motionerna – lite olika formulerat från olika partier men andemeningen är i stort sett densamma. Vi tycker att det är viktigt med en servicegaranti och en lägstanivå. Allt är inte perfekt i . Allt är inte perfekt ens i andra länder inom unionen. Det är bra att vi kan sätta upp mål. Det är också bra att vi inte är helt nöjda. Jag tror att människan aldrig har varit helt nöjd. Det är viktigt att det finns drivkrafter och att vi vill förändra och inte bara se tillbaka och säga att det var mycket bättre . Allting var inte bättre . Vi måste tro på att vi kan skapa en framtid tillsammans som är bättre än tiden när vi växte upp och gick i skolan. Det går att hitta förvånansvärt många människor som utgår från sina egna förutsättningar och lägger ned otroligt mycket socialt och ideellt engagemang för att få samhällen att fungera och som inte förväntar sig en enda krona av statskassan eller någon annan. Jag tycker inte att jag har hört så mycket från tidigare talare om den ideella sektorn, men den är en betydande del av det som får landsbygden och de mindre orterna i att fungera. De gröna näringarna pratar vi gärna om. De är ryggraden i vår landsbygd. Betande djur ser till att landskapet hålls öppet och bevarar den biologiska mångfalden för att vi över huvud taget ska kunna leva upp till flera av de 16 miljömål som har slagit fast. Bönder och andra företagare ser till att det blir tillväxt och arbetstillfällen på landsbygden, och de producerar mat som vi tycker om att äta. Det är roligt att se producenter på läktaren. De gröna näringarna står för av BNP. Skogsnäringen är vår största exportvara, och skogsindustrierna sysselsätter över 100 000 människor. Det finns utmaningar. Vi vet att det finns olika förslag till hur landsbygden och de mindre orterna ska kunna stärkas. Från oppositionen hör vi ganska negativa tongångar. Det skulle inte falla mig in att försöka mörka det som inte fungerar i , men jag vill gärna dra en lans för att vi har goda möjligheter att lyfta – hela . Vi måste alla hjälpas åt att sätta en bild av att vi kan mer och att vi kan bli bättre. Det kom ett pressmeddelande daterat . har fattat beslut om den sammanhållningspolitik som som land är en del av och där strukturfonderna – Regionalfonden och Socialfonden – finns. Det har tagit att nå detta resultat, ungefär . Man kan fråga sig varför det i all världen ska ta så . Många av oss har varit frustrerade. Vi pratar ofta om att EU ska vara smalare och vassare och inte lägga sig i hur många rovdjur vi har i våra skogar eller hur gurkan ser ut. Och så kan de hålla på och dra ut på och förhala ett så viktigt beslut ! Orsaken står i allt väsentligt att finna i att vi har haft en lågkonjunktur och en finanskris i . har inte stått utanför den. Jag tycker att det är viktigt, herr talman, att få med i diskussionen att vi i regeringspartierna har tvingats att möta även de utmaningarna, liksom tidigare regeringar har fått möta utmaningar när vi har blivit en del av en stor finansiell kris och lågkonjunktur. Detta har gjort att det blivit ännu svårare för våra landsbygder och småorter i att klara konkurrensen. Personligen är jag inte särskilt förvånad över att det blir på det viset eftersom regioner ställs mot varandra. Jag kan inte se nyttan med det oppositionspartierna anför. De vill lägga något slags förtäckt kilometerskatt på transporter. Jag kan inte se hur det skulle gagna de företag som verkar på landsbygden eller de människor som bor där och är beroende av att livsmedel kan transporteras till lanthandlar och andra affärer. Det kommer att bli en hög kostnad. Det kommer att bli svårare för våra exportföretag att klara ekonomin på det viset. Vi ser det som en straffbeskattning av landsbygden, och jag hoppas att det kan omvärderas. En levande landsbygd kräver en politik som gör det enkelt, roligt och lönsamt att vara företagare. Det behövs en politik som gör det lätt och billigt att vara miljövän. Vi är en del av EU:s sammanhållningspolitik och arbetet med att klara klimatmålen och bli klimatsmartare. Därtill har regeringen lagt fram offensiva förslag om hur vi ska kunna bli småskaliga energiproducenter genom ett slags nettodebitering och avdragsmöjligheter. Det är något som kan stärka upp små bygder och ge en säkrare elproduktion. Jag ska försöka att inte prata om allt mellan himmel och jord. Men det är där vi befinner oss. Tack vare Moder Jord får vi vår utkomst från de orter och regioner som vi debatterar . Har landsbygden någon möjlighet? Har landsbygden någon chans? Bryr sig regeringen över huvud taget om en landsbygd som har det allt tuffare? Ja, det gör vi faktiskt. Jag vill ta ett exempel: jobbskatteavdraget. Det hjälper dem som är anställda och har ett arbete och som bor i en kommun med hög skatt. Egentligen har de allra flesta i det vi kallar Inlandssverige eller Småortssverige höga skatter. Det är en offensiv och tydlig satsning på dessa människor, som har höga utgifter för drivmedel för att ta sig till och från arbetet och till och från vänner och inte minst släktingar, utifrån det sociala engagemang som landsbygdsbor har för sina nära och kära. Att då höja drivmedelskostnaderna tycker vi är märkligt och destruktivt. Vi tycker inte att det är rätt väg att gå. Därtill har vi satsat på något som heter Inlandsinnovation. Det hör inte till det här utgiftsområdet, men det gränsar ändå till det. Vi kan ta exemplet när krisen slog till och gick i konkurs. Då fick regeringen anslå pengar genom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Det kommer fortsatt att finnas behov av att satsa där. Det var efter Saabs konkurs. Man förlänger genom ytterligare 2014. Det är för att möta den utmaning som det blir när en stor industri lägger ned. har startat igen, och det är vi många som är glada över. Det är ett exempel på hur regeringen kan använda den regionala politiken för att möta den chock och frustration som uppstår när ett större företag på en ort lägger ned. Vi satsar även på mindre företag genom att se till att sänka arbetsgivaravgifter och arbeta med att minska regelkrånglet, som är en stor frustration för många i vardagen. Jag ska försöka avsluta. Det är lyckligtvis så att det vid långa grusvägar ofta finns vackra utsikter. Man kan stanna till vid en sjö eller på någon höjd. Även om jag, herr talman, inte är den vackraste utsikten här i kammaren kan jag väl säga så här: Tänk er en bild på en vacker plats som ni tycker om att stanna till vid. Då tänker ni: Här kommer människor att kunna bo, verka och leva – vi vet ingenting om det – med hjälp av kloka politiker som gjorde att vi faktiskt hade en utveckling. Tack vare fiber, en satsning på ungefär en miljard, och andra satsningar har vi kunnat göra så att den här vackra utsikten är befolkad . Jag yrkar avslag på reservationerna och bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde (C) och Boriana (M). 123 (S) replik: Jag känner som en vän person som absolut värnar landsbygden. Men jag tycker att ditt resonemang inte håller fullt ut. Att jobbskatteavdraget skulle hjälpa människor särskilt på landsbygden ter sig märkligt när vi vet att två tredjedelar av landets kommuner har tvingats höja kommunalskatten för att ha råd med välfärden och socialbidragen stiger i praktiskt taget alla kommuner. Det dras undan pengar från det som skulle kunna vara gemensamma investeringar, vare sig det handlar om att laga potthål i enskilda vägar eller handlar om en skola som fungerar. Vi har diskuterat strukturfonderna och investeringar i infrastruktur, exempelvis bredband. Ser framför sig någon lösning på det glapp som blir 2014 när det gäller strukturfonderna? Kommer Leaderprojekten uppe i att överleva? Vad kan vi säga till utanför , som har identifierat en grupp nya svenskar som skulle vilja jobba med just grön näring men som ser att pengarna är slut? Är det rimligt att säga till dem att de får vänta , så vi får se om det kommer några pengar? Är det en rimlig politik? tog själv upp detta att minska regelkrånglet. Han hade haft möjlighet att bidra mer till att regelkrånglet i strukturfonderna hade minskat, för det är regeringens ansvar. Då kan man inte skylla på EU. När EU griper in gör man det vanligtvis på grund av våra tillkortakommanden. Det besked som kom var: har alldeles för hög arbetslöshet, så vi erbjuder er 750 miljoner till hjälp. Är det inte ett rejält underkännande av regeringens politik? 124 (C) replik: Jag får försöka kontra på ett lika positivt sätt: Jag uppfattar som en vän person och en tillskyndare av landsbygdens utveckling – för borgfredens skull. Vi minnesgoda minns allihop ingångsvärdena när blev medlem i Europeiska unionen. Det var en regering som förhandlade om ingångsvärden. Men det var en annan regering, socialdemokratisk, som tog oss in i EU och förändrade förutsättningarna. Dessa ingångsvärden ändrar man inte så snabbt eller hur som helst – det blev vi sannerligen varse utifrån den senaste budgetförhandlingen mellan EU-länderna. Det handlar om ingångsvärdena. Socialdemokraterna står inte utan skuld.