prot · H1093 · 2013-09-18 00:00:00 — Och sade att det var jobbskatteavdraget som hade bidragit till de ökade inkomstskillnaderna. Det är inte att undra på eftersom arbetslösa, sjuka, föräldralediga och pensionärer inte får ta del av de avdragen. Du svarar inte på min fråga, . Det är 70 000 fler arbetslösa, och utbetalningarna till de arbetslösa har minskat med 12 ½ miljard. Jo, för att finansiera skattesänkningar för dem som har turen att vara friska och ha ett jobb, framför allt människor med höga inkomster. Det är er politik. Vi har 70 000 fler arbetslösa. Långtidsarbetslösheten har ökat med , och det går tio arbetslösa på varje ledigt jobb. Ändå ska de arbetslösa straffas ekonomiskt! Dessutom vet lika väl som jag att en generös och bra a-kassa underlättar omställning, men den är också en viktig stabilisator i ekonomin eftersom människor som är arbetslösa ofta har låga inkomster och det är viktigt att de kan upprätthålla sin konsumtion när det blir kris. Detta har ni nu förstört. Vi har halkat ned bland de sämsta a-kassenivåerna i , och det är en medveten politik från er sida. Det är 70 000 fler arbetslösa men 12 miljarder mindre i utbetalningar till dem. 81 (FP) replik: Jag vet, , att ni föredrar högre ersättningar, högre a-kassa, högre sjukersättning och så vidare. Vi är dock inte lika intresserade av det därför att det motverkar fler jobb och ökad sysselsättning. Det måste vara så att människor får högre inkomst, bättre levnadsstandard och ett bättre och mer meningsfullt liv om de har jobb än om de går på olika typer av ersättningar. Man kan inte bygga ett land på att ha höga ersättningsnivåer. Man kan bara bygga ett land som fungerar på att man har en god och stabil ekonomisk tillväxt. Det har vi i . Vi är det land som kanske har den högsta tillväxttakten av alla jämförbara i trots den svåra ekonomiska krisen. Det blir jättekonstigt om man då säger att är ett dåligt land för att vi har dåliga ersättningar. Vi är ett bra land, för vi har fått en mycket bättre jobbtillväxt och en bättre situation på arbetsmarknaden än andra länder som har gått igenom samma kris. 82 PER ÅSLING (C): Låt mig gå rakt på sak: Dagens budget är ytterligare ett steg för en långsiktigt hållbar framtid. har haft tydliga prioriterade områden i dagens budget: Vi förbättrar småföretagens möjligheter, vi skapar förutsättningar för fler jobb åt unga, vi satsar på att utveckla hela landet, och vi fortsätter arbetet med att göra grönare. För är matematiken enkel: tillväxt är summan av alla regioners tillväxt. Det är genom fler jobb och tillväxt i hela landet som vi också bygger vårt välstånd. är det enda parti i riksdag som såväl i regeringsställning som i opposition tagit ansvar för det finanspolitiska ramverket. Det är bara genom tydliga satsningar på de jobbskapande företagen som vi kan skapa en långsiktigt hållbar ekonomi och arbetsmarknad. Vi kan tydligt se hur fler och fler har fått upp ögonen för den svenska landsbygden. Landsbygden har i allt större utsträckning blivit ett allmänintresse, vilket jag starkt välkomnar. Utan hade landsbygdsprogrammet varit 5 miljarder fattigare. I där EU drar ned är det extra betydelsefullt att drivit igenom ökad nationell medfinansiering. Genom landsbygdsprogrammet stärker vi den regionala investeringsviljan och möjliggör exempelvis en offensiv bredbandsutbyggnad. värnar som ingen annan om växtkraft i hela landet. förstår företagens vardag – hur det är att bedriva en verksamhet på landsbygden där skattehöjningar och tillfört regelkrångel känns mest. Vi har erfarenhet av att sitta kvar och tampas med räkenskaperna när de anställda har gått hem för dagen, av att sitta kvar och tampas med lönsamhet och av att sitta kvar och tampas med byråkrati och pålagor. Vi förstår betydelsen av minskad belastning. Det är därför vi i regeringen lagt fram ett regelförenklingspaket och ett småföretagarpaket. Det handlar om reformer som bland annat innebär sänkta egenavgifter med för 180 000 företagare. Man kommer också att genomföra en snabbutredning om sjuklöneansvaret som syftar till att minska företagens sjuklönekostnader. Vi inför ett investeraravdrag som träder i kraft och som innebär en skattelättnad för investeringar i företag. Investeraravdraget kommer att stärka kapitalförsörjningen för företag i hela landet. är olika erfarenheter tillsammans. Min erfarenhet grundar sig på att vara företagare på landsbygden. har fyra av fem jobb skapats i mindre och medelstora företag. Det är företagen som är våra jobbskapare. Bakom varje företag står en driftig och engagerad ägare. har jag själv varit en av landets 292 000 jobbskapare. ser utanförskapet och vad det gör med en människas självförtroende. Alltför många unga saknar ett arbete. I höstbudgeten sänker vi därför kostnaden för att anställa en ungdom med . Vi genomför också förstärkningar för att öka lärlingsutbildningens attraktionskraft. vill se fler lönekuvert i ungdomars händer. Arbetsförmedlingen är, trots många kompetenta medarbetare, en byråkrati som inte levererar. Vi måste nu vända på alla stenar. I den utredning som aviseras bör den arbetssökande stå i fokus, inte myndighetens arbetssätt. Därför bör utredningen dra lärdom av andra länder, exempelvis modell med en jobbpeng. Med fler effektiva verktyg, likt jobbpengen, och med tydlig satsning på jobbskaparlinjen vill stärka företag, öka tillväxten i landet och se till att fler har ett jobb att gå till. 83 PER (MP) replik: Det är stora ord som vi får höra från i talarstolen. Det är mycket självberöm. Frågan är om det också beskriver en del av verkligheten. Där kan man verkligen sätta upp stora frågetecken. När vi hör Per Åsling prata om klimatet är det bra att minnas att med de åtgärder som man nu föreslår från regeringens sida i den här budgeten, som kommer innan den stora klimatrapporten kommer från IPCC, minskar utsläppen i med , enligt egna beräkningar. Det är kanske inte så mycket att stoltsera med när det gäller klimatpolitiken, skulle jag vilja säga. Även på företagarområdet, som Per Åsling pratar mycket om, finns det mycket mer att önska än det som levereras från regeringen. har tydligt, före budgetförhandlingarna, prioriterat frågan om sjuklöneveckan. Ändå har man nu nesligen tvingats backa. Av löftet om att ta bort sjuklöneansvaret åtminstone – det är inte ett lika långtgående förslag som har – blev det ingenting. Det blev en utredning. Det tror jag inte att särskilt många företagare känner sig särskilt nöjda med. För är det en självklarhet att förtjänar en bättre politik. Jag tycker att det är självklart att sjuklöneansvaret ska reduceras och tas bort helt. I budget börjar vi med att slopa det för företag med upp till tio anställda. Det skulle verkligen underlätta för småföretagare i vårt land . Det är intressant att se hur ord och handling inte stämmer överens i vardag. Man kan fråga sig hur mycket man kan misslyckas i politiken, när man säger en sak och sedan inte lyckas få igenom den. Den egentliga fråga som jag vill ställa till Per Åsling är: Hur dålig förhandlare kan man egentligen vara och ändå ha ett existensberättigande i svensk politik? 84 PER ÅSLING (C) replik: Ursäkta, Per , att jag skrattar åt din retoriska fråga. Vi har varit väldigt tydliga när det gäller reformering av företagens sjuklöneansvar. Det är värdefullt att vi i den här budgeten kan lägga fram ett förslag om en utredning som har att snabbutreda hur sjuklöneansvaret ska minska för svenska företag, med inriktning på de mindre företagen. Den utredning som kommer att tillsättas kommer också att leverera ett konkret förslag. Där har vi verkligen sett till att vi inte bara står och beskriver vad vi vill och vad vi ser som nödvändigt, utan vi levererar också. Utifrån min erfarenhet som företagare vet jag att det här är en viktig fråga. Det är en av flera åtgärder som vi föreslår gentemot småföretagen. Vi föreslår sänkta egenavgifter. Vi inför ett FoU-avdrag. Vi sänker också andra avgifter. Det handlar till exempel om att förändra revisionsplikten via en utredning som får ett sådant uppdrag. Vi stoppar månadsredovisningen, som skulle bli en väldigt tung belastning för svenska småföretag, som ni tillsammans med övriga oppositionspartier har drivit igenom. Listan med åtgärder där vi har gått ut och talat om vad vi vill och där vi nu levererar går att göra väldigt lång. En dörr in, där företagare bara kommer att behöva kontakta en myndighet, kommer att underlätta mycket, minska kostnaderna och göra det enklare för företag. 85 PER (MP) replik: Trots Per Åslings försvarstal är det ganska tydligt när man ser på vad gick upp och sade att de prioriterade innan budgetförhandlingarna började och vad de har fått ut efteråt. Det är inte särskilt mycket att yvas över. Det tror jag att Per Åsling också känner, innerst inne. Man sade att sjuklöneansvaret och landsbygdsstödet var de viktigaste frågorna som man skulle driva. De två lyfte man upp stort, och man gick ut och sade: Det här ska vi driva i förhandlingarna. Sedan har det visat sig att det när det gäller landsbygdsstödet inte ens blev en tummetott. Det blev mycket mindre än vad alla aktörer har sagt är nödvändigt. När det gäller sjuklöneansvaret blev det, som sagt, en utredning och ingenting skarpt över huvud taget. brukar säga att man är Alliansens gröna röst. Det står i ganska skarp kontrast till att av det utrymme som finns i årets budget går till någon form av miljö- och klimatinsatser. Det är inte särskilt mycket att skryta över. Dessutom försöker man nu att ändra, tillsammans med finansministern, 3:12-reglerna, så att bolag med mer än 25 ägare får ett ökat skatteuttag på i snitt. Man försöker styra hur företagen ägs i . Hur kan det vara en företagarvänlig politik, Per Åsling? 86 PER ÅSLING (C) replik: Det sägs att landsbygdsstödet blev en tummetott. Det är 5 miljarder vi har tillfört, på grund av vårt agerande, till landsbygdsprogrammet. 5 miljarder är en tummetott – det förvånar mig att Per , som vill framstå som en seriös politiker, uttrycker sig på det sättet. Det har varit viktigt för oss att se till att vi stärker hela landet och att landsbygden får resurser. 5 miljarder extra utifrån de förändringar som kom från tycker jag är en styrka. Men, Per , berätta för landsbygdens människor vad er skattechock i form av kilometerskatt, bensinskatt och andra avgifter kommer att kosta för svensk landsbygd. Vi avstår från sådana kostnader i landsbygden. Vi tittar på hur man skapar förutsättningar för utveckling och tillväxt i hela landet. 87 (V) replik: I har vi en ordning där skolan ska ge alla elever en bra utbildning. Därför har skolan ett särskilt uppdrag att utjämna skillnaderna i livsvillkor mellan barnen. är nu mycket oroligt och säger att utbildningens likvärdighet försämras och att kunskapsskillnaderna ökar. Då inför ni läxhjälp via skattebidrag. ska numera även omfatta läxhjälp. Ni lägger ungefär 30 miljoner i budgeten på läxhjälp via RUT-bidrag. Ni lägger 16 miljoner till alla landets kommuner och elever för läxhjälp i skolan. De 30 miljoner som ni ger genom RUT-bidrag omfattar ungefär 10 000–20 000 elever, det vill säga att de eleverna får läxhjälp för per elev. Alla andra elever, drygt 1,2 miljoner, får dela på halva den summan. De får alltså läxhjälp för per elev, . Det är en politik som ökar kunskapsskillnaderna ännu mer och en politik som tydligen tycker är väldigt bra. Men varför, Per Åsling, ska 1,2 miljoner elever enbart få per elev till läxhjälp medan de som har rika föräldrar faktiskt får per skalle? Varför gör ni så? 88 PER ÅSLING (C) replik: Det är viktigt att reformera skolan. Därför är det bra att frågan tas upp här av flera talare. Vi tar nu ett större grepp på skolan. Jag tror att vi har samma uppfattning, , i de flesta partier här, att skolan är alltför viktig för att vi inte ska satsa mer på skolan. Vi tar ett totalgrepp där vi ser till att skolan blir mer anpassad till olika elevers behov. Jag tycker att det är väldigt värdefullt att det nu görs satsningar på att skapa fler vägar in på arbetsmarknaden för ungdomar. Det är värdefullt att sänka arbetsgivaravgifterna för elever som är upp till för att på så sätt öka deras möjligheter att komma in i arbetslivet och därmed stärka utbildningen, eftersom YA-jobben är en kombination av teoretisk och praktisk utbildning. Lärlingssystemet är i praktiken också detsamma. Jag tror att de extra satsningar som vi gör där nu mycket påtagligt kommer att bidra till att fler ungdomar får ett jobb och att fler ungdomar kommer in på arbetsmarknaden. Satsningen på just lärlingssystemet och på är satsningar som gör att vi tar ett krafttag ytterligare för att sänka ungdomsarbetslösheten. Vi gör mycket, och vi vill mer. 89 (V) replik: Jag kan konstatera att Per Åsling talade i utan att beröra den fråga som jag ställde. Jag frågade: Varför ska barn till rika föräldrar ha per person till läxhjälp, medan övriga barn i , det vill säga 1,2 miljoner barn, ska ha per elev till läxhjälp? Det ökar kunskapsskillnaderna i skolan, det ökar utanförskapet, som Per Åsling talade om tidigare, och det får konsekvenser för väldigt många barn. Varför ska det vara så stor skillnad mellan barn till välbeställda föräldrar och alla andra barn i ? Är det så ni bygger ett starkt samhälle för framtiden? Borde inte skolan få stöd för att vara en kompensatorisk skola, det vill säga med fler lärare och mer stödinsatser? Ni lägger mindre på skolan än vad bankerna har fått i sänkt skatt . Det säger väl någonting om var ni har era intressen, Per Åsling? 90 PER ÅSLING (C) replik: Skolan är dessutom, , en angelägenhet. Det bör vi komma ihåg. Just för att vi tycker att det är så viktigt med en bra och förbättrad utbildning gör vi dessa riktade insatser som både ska öka kvaliteten i de teoretiska utbildningarna och skapa bättre möjligheter för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Det är viktiga steg som tas, och det är miljardbelopp som satsas. Vi är givetvis också oroliga för att det är skillnader mellan olika kommuner och mellan människors och elevers möjligheter. Det är därför som vi har vidtagit extra åtgärder för att unga ska få bättre möjligheter att klara sig i skolan. 91 (SD): Används de skattepengar som vi i satsar på migration och integration på bästa sätt? Vi sverigedemokrater tycker inte det. Regeringen föreslår för utgiftsområde 13, som rör integration, en utgiftsram på strax över 12 miljarder . Det är en utgiftspost som nästan har fördubblats . UNHCR, , har tidigare gått ut med en appell med anledning av den tragiska situationen i . har man fått in av det behov som man har för att tillfredsställande kunna ta hand om flyktingsituationen i och kring . Det saknas ca , alltså ungefär lika mycket som vår finansminister vill lägga på integration 2014 i . Vi skulle alltså teoretiskt sett kunna se till att miljoner människor i och kring fick helt andra förutsättningar att klara den svåra situation som de befinner sig i med samma pengar som vi i ska använda för integration. Är det vettigt att använda skattepengar på det sättet? Jag tycker att det är skamligt. Jag vill tala även om skatter. Regeringen föreslår i den här budgetpropositionen att skatten för oss höginkomsttagare, till exempel för oss som är riksdagsledamöter och står i denna kammare och debatterar, ska sänkas. Vi behöver inte sänkt skatt. , jag vill inte ha den skattesänkningen. Det finns de som behöver dessa pengar betydligt bättre. Denna reform, att sänka skatten för oss som tjänar lite mer, kostar ca 3 miljarder. För dessa pengar skulle vi till exempel kunna ge alla garantipensionärer mer . Garantipensionen ligger på , före skatt. Behöver jag med mitt riksdagsarvode sänkt skatt, eller kan det kanske vara så att någons gamla mamma, farmor eller mormor – ensamstående med mycket små marginaler – har ett betydligt större behov? För mig och är svaret mycket enkelt. Låt mig förtydliga mitt och ställningstagande i denna fråga. Om det kommer ett utskottsinitiativ från den övriga oppositionen som går emot förslaget om höjd brytpunkt när det gäller statlig skatt kommer vi sverigedemokrater att stödja det. Om ni däremot väljer att slå ihop förslaget om den höjda brytpunkten med förslaget om det förstärkta jobbskatteavdraget kommer ni inte att få stöd av en majoritet i riksdag för detta. Då blir det alltså enbart ett slag i luften och får ingen effekt över huvud taget i realiteten. vill ha ett femte steg i jobbskatteavdraget. Den inhemska ekonomin behöver stimuleras, men vi vänder oss emot förslaget om en höjd brytpunkt för statlig skatt. När det gäller det femte jobbskatteavdraget kommer vi sverigedemokrater att rösta på vårt eget helhetsförslag när budgeten ska antas . Vi kommer alltså inte att rösta på Alliansens budgetförslag. Vi kommer inte heller att rösta på och Socialdemokraternas budget eller på eller budget. Vi kommer att rösta på en sverigedemokratisk budget som innehåller kraftiga nedskärningar på asyl- och anhöriginvandring men också ett fullt ut finansierat jobbskatteavdrag. Jag har en vädjan till Socialdemokraterna, och . Försök nu att se bortom den partipolitiska prestigen och tänk i stället på de grupper som har större nytta av dessa pengar. Ska det vara sänkt skatt för oss som tjänar bra eller till exempel stärkta garantipensioner? Just nu ligger bollen hos er. Men var så säkra på att om ni väljer att sitta kvar i sandlådan och lägga fram ett förslag som vi inte kan ställa oss bakom kommer vi att knacka på hemma hos landets alla 800 000 garantipensionärer, alla sjukskrivna, alla arbetslösa och alla andra grupper som kan tänkas behöva dessa pengar bättre och berätta vad ni har gjort. Det kommer vi att göra hela vägen fram till valet. Vi sverigedemokrater brukar tjata oss hesa om den självklarhet som uppenbarligen inte delas av alla övriga partier i denna kammare, nämligen att all politik handlar om prioriteringar. Om man väljer att satsa på invandring och integration i kan man sedan inte lägga samma resurser på UNHCR för att hjälpa till exempel 27 miljoner flyktingar runt om i världen, inte minst nu i . Om man väljer att satsa pengarna på att sänka skatten för oss höginkomsttagare kan man inte använda samma pengar för att stärka garantipensionerna. Jag vill dock berömma regeringen på en punkt. Ni har verkligen blivit duktiga på PR. kunde vi läsa i tidningarna om att det äntligen skulle satsas på försvaret. Äntligen, tänkte vi på . Äntligen, tänkte många av mina tidigare kolleger inom Försvarsmakten. Äntligen, tänkte nog många tills de läste vidare. extra ska satsas 2014, bland annat på förbandsverksamheten. Men läser man hela utgiftsposten innebär den så kallade satsningen i anslagsökningar. Bara att inflationskompensera en verksamhet som Försvarsmakten går loss på , och allt detta täcks inte av de automatiska kompensationer som finns. Frågan är om det ens är en ambitionshöjning, eller om det är en ambitionssänkning. Hur ni lyckas få detta till en satsning, och hur medierna misslyckas med att ställa kritiska frågor, säger betydligt mer om er känsla för PR än om er förståelse för Försvarsmaktens behov och om er känsla av att detta land faktiskt behöver försvaras. Vi behöver ha denna förmåga. Vi i hade i vårt senaste budgetförslag en satsning på 20 miljarder på svenskt försvar för att återta den förmåga som ni har avrustat. Jag kan avslöja redan nu att när vi lägger fram vår skuggbudget kommer denna summa inte att ha minskat. Regeringen fortsätter alltså med sänkta ambitioner och fortsatt nedrustning. Den övriga oppositionen vill jag egentligen inte kommentera i försvarssammanhang. Men vi kan till exempel läsa vad som står på hemsida: Vi vill ställa om försvaret från ett militärt försvar till ett icke-våldsförsvar. Fundera på den du, ! Jag vill ta upp frågan om överskottsmålet i det finanspolitiska ramverket. har ända sedan vi kom in i och lade fram vårt första budgetalternativ uttalat vårt stöd för och vår uppslutning bakom det finanspolitiska ramverket. Vi vill ha ett överskottsmål motsvarande av bnp sett över en konjunkturcykel. Regeringen säger sig stå bakom ramverket men visar det inte tydligt i praktiken och inte heller i den här budgeten. Detta tillsammans med det faktum att regeringen gjort det lite grann till sitt att komma med överdrivet optimistiska prognoser gör att vi när vi presenterar vårt budgetalternativ har med ett betydligt starkare finansiellt sparande i förhållande till regeringen. Eftersom regeringens trovärdighet i fråga om reformutrymme är minst sagt låg kommer vi att lyssna på regeringens egen expertmyndighet i frågan, nämligen , och ta höjd för deras bedömning. Om lite drygt kommer vi sverigedemokrater att presentera vår skuggbudget. Den kommer att innehålla satsningar på välfärden, offentligt anställda, a-kassan, landsbygden, småföretagen, garantipensionärerna, infrastrukturen och försvaret – bland annat. Vårt budgetalternativ kommer att innehålla allt detta samt en kraftig sänkning av den så kallade pensionärsskatten och ett femte jobbskatteavdrag. Vi kommer som sagt att i rösta för vårt helhetsförslag. Vi klarar av detta för att vi just inser vikten av att prioritera. Vi väljer att prioritera bort stora delar av den kostsamma invandringen och integrationen. Vi väljer att prioritera ned det ineffektiva utvecklingsbiståndet. Vi väljer att prioritera effektiva och jobbskapande sysselsättningsåtgärder före ineffektivt och dyrt branschstöd. 92 PER (MP) replik: och är på många sätt de kanske största motpolerna i svensk politik. står för ett öppet samhälle och välkomnar människor från andra länder, vilket vi tror berikar vårt samhälle och stärker oss , medan uppenbarligen står för den rakt motsatta hållningen. Även på jämställdhetsområdet vill jag säga att vi är varandras absoluta motpoler. har ända sedan vi startade i politiken och kom in i politiska organ alltid valt att ha samma antal kvinnor som män på politiska poster. Vi tycker att det är ett väldigt viktigt sätt att få in alla synpunkter från samhället och få en jämställd politik med bredare mått. Där kan vi säga att är vår absoluta motpol i också. har sagt att de vill locka kvinnliga väljare, men tittar vi på den representation har här i ser vi att bara 3 av 20 ledamöter är kvinnor. Det är alltså , vilket är klart i botten av alla riksdagspartier. Om man nu vill locka kvinnliga väljare och tycker att man ska satsa på ökad jämställdhet borde det kanske inledas med att göra en uppryckning i de egna leden och se till att man har ett åtminstone jämnare antal män och kvinnor. Vad är det egentligen som hindrar att får fler kvinnor som representerar er i , och vad är det som har gjort att ni har misslyckats så fullständigt med att rekrytera kvinnliga politiker? Kan det möjligen ha någon koppling till den politik ni driver? 93 (SD) replik: Svaret på den sista frågan är förmodligen ja. Att vi har så få kvinnor i riksdagsgruppen beror förmodligen på att vi dels har färre kvinnor i vår medlemskader än många andra partier, dels har färre kvinnor som röstar på oss än många andra partier. Kanske beror det också till viss del – och där kan vi kanske vara självkritiska – på den politik vi för eller på det sätt vi framför vår politik. Det är dock också så att vi är fullständigt emot kvotering. är det så att vi är lite underrepresenterade, men den representation vi har i våra valda församlingar speglar också hur medlemssammansättningen ser ut i partiet. Jag kan hålla med om att det är lite väl i underkant även för vår del, men jag tror att man om man tittar på ser att ni har en väldigt stor övervikt när det gäller kvinnor. Hur ser det ut med er representation – är det inte så att en hel del män är inkvoterade hos er? Borde det inte vara fler kvinnor? Det är väl betydligt fler än av dem som röstar på och är medlemmar i ert parti som är kvinnor? 94 PER (MP) replik: Det är en annan variant av hur man kan se på representation. Vi tycker att det är viktigt att alla grupper i samhället finns representerade i politiken, och därför har vi valt att se till att vi har samma antal män som kvinnor på våra valda platser.