prot · H00985 · 2013-03-27 00:00:00 — Vi sverigedemokrater anser att frågan om valfrihet och konkurrens inte får bli ett självändamål. Det får aldrig vara så att ideologiska ställningstaganden och ambitioner att driva på privatiseringar innebär utförsäljningar av offentlig egendom till underpris eller att enskilda gynnas i tvivelaktiga affärer där andra hindrats att på lika villkor konkurrera. Jag vill understryka att detta inte är ett ställningstagande mot privata alternativ, men ett tydligt ställningstagande mot avknoppning och otillbörligt gynnande av enskild. från Socialdemokraterna har tidigare på ett bra sätt redogjort för en rad ärenden där detta har missbrukats. Det finns därför inte någon anledning för mig att upprepa just dessa exempel. Jag kan som exempel nämna Tibble gymnasium i som såldes för ett kraftigt underpris till skolans rektor och en lärare. Det finns också exempel från där tre skolor och tre förskolor såldes till personalen för 2,1 miljoner. Det var också tveksamt. Ytterligare exempel är rätt onödiga. Det är inte bara förkastligt att en kommun gynnar enskilda genom att sälja ut egendom till underpris utan upphandling utan även irrationellt och oetiskt. Fokus bör läggas på hur vi höjer den svenska skolans resultat och hur vi ökar likvärdigheten och inte på avknoppningar av verksamhet. Jag vill härmed yrka bifall till reservation 3. 141 (V): I detta betänkande behandlas motion om en välfärd fri från kommersiella intressen. Jag inleder med att yrka bifall till vår reservation 1 som är ett stöd för denna motion. Det är en nog så aktuell fråga, och det ska bli spännande att se vad den socialdemokratiska kongressen kan komma fram till även om signalerna från den socialdemokratiska partiledningen tyvärr inte ser så lovande ut. Privatiseringar av samt vinstuttag ur den skattefinansierade välfärden urholkar rättvisa och jämlikhet men även resurseffektiv användning av skattepengar i vår välfärd. Privatiseringarna är nu mycket omfattande, och de privata bolagen är nu närmast legio som utförare för skolor, vårdcentraler med mera. Men visar i sin motion en väg ut ur detta. Det har i den allmänna debatten hävdats att det inte går att lagstifta bort vinstintresset från vård, skola och omsorg. Men det stämmer inte. Det som krävs är den politiska viljan att sätta välfärdens kvalitet och likvärdighet före privata vinstintressen. En förutsättning för en riktigt bra skola, vård och omsorg är att ägarna och huvudmännen fokuserar på det viktigaste. Kvaliteten och behoven ska alltid komma i första rummet, inte möjligheten att berika sig på verksamheten. I skola och förskola ska det finnas utbildad personal så att varje barn får det stöd han eller hon behöver. När vi besöker vårdcentralen eller flyttar in på ett äldreboende ska vi kunna känna trygghet i att det är de behov som vi har som avgör vilket stöd vi får. Ingen ska någonsin bemötas utifrån hur lönsam hon eller han anses vara. Både den offentligt och den privat drivna välfärden måste mer än fokusera på behov, kvalitet och likvärdighet och mindre på efterfrågan och kortsiktig lönsamhet. Vi föreslår att välfärden befrias från kommersiella intressen som alternativa utförare får goda möjligheter att driva sin verksamhet. De av dagens vinstsyftande företag som är intresserade av att vara med och utveckla välfärden även utan vinstsyfte kan då välja att övergå till en särskild bolagsform där vinsten inte är styrande. Genom att använda denna bolagsform, som redan finns men sällan används, löser vi även problemet att riskkapitalbolag via uppköp och försäljning av företag gör vinstuttag med skattemedel. Med vinst avses i detta sammanhang överskott från näringsverksamhet. I vissa fall ges det som en årlig utdelning, i andra fall tar ägarna ut vinsten när företaget säljs efter att man har investerat skattemedel i detsamma. Det senare är vanligt när ägaren är ett riskkapitalbolag, och det förklarar varför det kan se ut som att vissa välfärdsföretag inte delar ut någon vinst. Naturligtvis kan verksamheter gå med överskott även i system utan vinstsyftande aktörer, men där stannar dessa resurser i välfärden och bidrar till högre kvalitet ett av många skäl till att välfärden blir bättre om den avkommersialiseras. Offentligt drivna äldreboenden har enligt fler anställda per äldre jämfört med de privat drivna. Lärartätheten är i snitt högre i kommunala gymnasieskolor än i fristående. I de kommunala förskolorna har en pedagogisk högskoleutbildning, och saknar utbildning för arbete med barn. I de fristående förskolorna har en pedagogisk högskoleutbildning, och saknar utbildning för arbete med barn. Att våra gemensamma resurser går till vinster åt företagsägarna blir än mer problematiskt eftersom de flesta av de större aktörerna ägs av riskkapitalbolag. Dessa använder ofta avancerade upplägg för att undvika beskattning. En av studier visade att 23 av 25 bolag som köpts upp av riskkapitalbolag inte betalade skatt efter uppköpet. Samhället förlorar alltså i två steg: först när våra gemensamma resurser försvinner till vinst, därefter när riskkapitalbolagen genom kryphål i lagstiftningen undviker att betala skatt på denna vinst. I en avkommersialiserad välfärdssektor undviks också vinstintressets press nedåt på arbetsvillkor och löner. Det är ingen slump att andelen som bara har timanställning är mer än dubbelt så stor i den privat drivna som i den kommunala. Det finns i svensk lagstiftning ingen rätt för enskilda eller privata bolag att få fri tilldelning av offentliga medel. Varken i våra grundlagar, i eller inom finns några bestämmelser som hindrar begränsningar av vinstintressen inom den offentligt finansierade välfärden. Våra förslag beaktar regeringsformens bestämmelser om egendomsskydd och näringsfrihet, liksom krav på att lagstiftningen inte utformas på ett sätt som diskriminerar enskilda eller bolag i andra medlemsländer. Vi vill avkommersialisera välfärden genom att reglera under vilka förhållanden skattemedlen kan gå till icke-offentliga välfärdsutövare, det vill säga sådana som inte drivs av kommuner, landsting eller stat. Förslagen innebär inte övertaganden av privat verksamhet eller att fortsatt drift av redan befintlig verksamhet omöjliggörs. Modellen innebär däremot att vissa förutsättningar för att bedriva verksamheten ändras genom lag. Förändringarna som föreslås gäller skattefinansierad välfärd. De fall där någon vill starta välfärdsverksamheter som finansieras privat i stället för med skattemedel berörs alltså inte. Icke vinstdrivande kooperativa företag och ideellt drivna utövare i övrigt ska fortsatt kunna ges offentliga medel för att bedriva sin verksamhet på dessa områden, om de driver den utan vinst. Vi menar alltså att icke-offentliga aktörer som är verksamma även i fortsättningen kan beviljas skattefinansiering om de, utöver andra relevanta krav på sådana utförare, bedriver sin verksamhet utan vinstsyfte och vinstutdelning samt vid behov övergår till en ägarform som säkerställer detta. De som däremot endast är ute efter att göra en vinst på skattepengar förlorar i och med våra förslag intresset för att verka i dessa sektorer. För de verksamheter som tar emot skattemedel ska det inte vara tillåtet med vinstuttag i någon form, med undantag för visst överskott ungefärligen motsvarande en minskning av värdet på insatt kapital. menar att allt överskott ska stanna i verksamheten och sparas eller återinvesteras. Därför bör en vinstbegränsning införas som innebär att eventuell icke-offentlig verksamhet som huvudregel ska bedrivas av aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning enligt 32 kap. aktiebolagslagen, alternativt av ideella aktörer och/eller icke vinstdrivande kooperativ. Lagen om valfrihetssystem, LOV, ger företag rätt att själva bestämma var och när de startar vissa verksamheter för skattepengar. I enlighet med vad jag här har anfört, herr talman, bör denna lag samt berörda delar i skollagen och hälso- och sjukvårdslagen upphävas. 142 (M): Detta betänkande, kallat Kommunala frågor, spänner över de verksamheter som kommuner runt om i vårt avlånga land har att hantera. Det man kan konstatera är att det ser väldigt olika ut runt om i . De som styr väljer olika vägar och ställer krav på olika vis. Metoder och verktyg används på olika sätt. Något kanske inte används alls på vissa ställen, och på andra ställen används det frekvent. Av debatten här i kammaren kan man ibland förledas att tro att det är här i detta rum som alla de hur-frågor ska lösas som är den dagliga verksamheten och det dagliga arbetet i våra kommuner och landsting. Självklart är det inte så, utan det är ute i de självbestämmande kommunerna och landstingen, och i verksamheterna, detta arbete sker. I våra 290 kommuner och 20 landsting eller regioner arbetar människor i verksamheter för att leverera service och för att hjälpa och stödja kommuninvånarna. Här spelar det också roll hur verksamheter tänker kring sitt uppdrag. Ett viktigt område vi har debatterat i kammaren ett antal gånger är offentlig upphandling. Det finns också en motion om det från . Kommuner där upphandlarposten är en viktig funktion i en ledningsstrategi har nått långt. Det gör skillnad var i organisationen man utför arbete, och hur. Det spelar roll hur man utformar sina krav och följer upp sina inköp av varor och tjänster. Kriterierna för upphandlingar ska beskriva det man avser att köpa, och detta är fullt möjligt så länge man inte ställer krav som går emot lagen. har i en motion lyft frågan om ökad bemanning inom äldreomsorgen. har i uppdrag att ta fram föreskrifter om bemanning på alla särskilda boenden för äldre. Att ta fram en vägledning för hur äldreomsorg ska kunna organiseras och bemannas utanför demenssjukdom ses över. Det är bra att man tittar på detta, men det goda får aldrig bli det dåligas fiende i all välmening. Att ställa politiska krav på exakthet i hur arbetet ska läggas upp skapar ytterst oflexibilitet, till nackdel för dem den är till för. I längden kan det också förhindra och sätta stopp för utveckling eftersom verksamheten då inte har möjlighet att hitta egna upplägg på lösningar. Det finns ett lärande i verksamheter som är klokt och som skapar mervärde för alla. Ett exempel är de två undersköterskor som jobbade två och två inne hos den boende då den boende sade: Det är fasligt vad ni babblar. Det fick dem att haja till och inse att de lade tid på varandra i stället för på den boende. De beslutade då att gå in en och en till den boende för att ha mötet med den boende och inte med varandra. Annan personal säger: Inte var det bättre förr, fastän vi var många fler då, och det blev inte mer gjort. Så kan det också vara. I en kommun berättar personal om fortbildning som sker gemensamt med personal från såväl kommunala som privata utförare. De konstaterar att sammansättningen av personal ser olika ut, och man har hittat olika vägar för att hitta smarta arbetssätt. Då menar de inte att några har mindre personal och andra mer, utan de menar att funktionerna ser olika ut och att det är bra att hitta goda vägar för att jobba smart för sig själv med stöd och hjälp till de äldre. Det är ju det som är målet. Att kunna fundera fritt och möjliggöra flexibilitet i verksamheter är viktigt. Det gagnar såväl boende som personal. Därför bör man fundera mer än en gång på vad som kommer att ske vid införandet av den ena eller den andra åtgärden. I en motion om vinstutdelning skriver att alla skattemedel ska komma välfärdens brukare till godo. Självfallet är det så, och därför ska också kvaliteten vara god oavsett utförare. Hög kvalitet är en fråga om innehåll och på vilket sätt saker görs. Med väl genomtänkta beställningar av omsorg till de äldre från såväl offentliga boenden som privata, och med uppföljning, når man bra verksamhet gemensamt med smarta lösningar och utveckling av verksamhet med den äldre i fokus. Jag tror inte på ett förbud mot vinster i välfärden, men det är tydligt så att det är olagligt att undandra skatt och att detta ska motverkas. Detta gäller på alla områden. Det som spelar roll är hur man riggar sin verksamhet. Till exempel blir det stor skillnad för en äldre person med bistånd hur den kommunala eller den alternativa utföraren, i dagligt tal kallad privat utförare, valt att utföra sitt uppdrag. Hur hjälpen kommer att fungera är beroende av tänket som finns i verksamheten och hos dem som arbetar i verksamheten och levererar tjänsterna. Det blir betydligt enklare och mer roligt att arbeta i de organisationer som skapar smidighet i beslutsvägar och där människor har möjlighet att växa och utvecklas, något som kommer med förtroende och ansvar. En äldre dam, låt oss kalla henne , som fått ett biståndsbeslut för hjälp och stöd vid dusch kan mötas av två helt olika synsätt och organisationsformer. I den ena finns det flexibilitet och korta beslutsvägar, och i den andra följs en struktur som blir byråkratisk och tar tid. I den ena organisationen kommer , som gruvat sig länge för att våga fråga om hjälp med sängbäddning och inte vill vara till besvär, att få till svar att detta inte är möjligt då hennes biståndsbeslut inte omfattar detta. Det kommer i sin tur att göra att aldrig mer kommer att våga be om detta. Personalen lämnar, och något nytt biståndsbeslut kommer inte heller att få. På ett annat ställe kommer personalen att säga: Klart, vi fixar det, . Och så får hon hjälpen, och personalen går tillbaka och skriver ett förenklat biståndsbeslut så att det löser sig med själva insatsen för . Det är detta politiken måste arbeta med, det vill säga att ta bort byråkrati och fyrkantigheter och göra det enkelt och smart att ge hjälp och få hjälp. Det bästa är där och andras välmående ökar och där personalen trivs på jobbet. Detta är frågor ute i våra kommuner och landsting, men lösningen är inte att förbjuda vinster utan att ställa bra och tydliga krav samt att ha god uppföljning på egen och privat verksamhet. Det pågår ett antal utredningar som ser över ägarprövning vid offentligt finansierade välfärdstjänster och vilka krav som kan och bör ställas på dem som äger och driver företag inom välfärdssektorn. En annan handlar om avknoppning. Kring frågan om avknoppning av verksamhet, där det finns en motion i detta ärende, är det såväl kommunalrättsligt som EU-rättsligt tydligt vad som gäller vid överlåtelse av verksamhet, det vill säga högsta möjliga pris, marknadsmässighet och en god affär. Debatten om vinster i välfärden blir ensidig och borde i stället handla om att få de bästa möjliga skolorna till innehållet för alla, få en god äldreomsorg och sjukvård och vad vi vill ha för kvalitet för dem som ska nyttja och för dem som arbetar i verksamheten. vet vi att människor, enskilda kvinnor och män, har lämnat sina arbetsplatser efter att ha försökt driva på med nya idéer och tankar. Exempel kan vi hitta runt om i välfärden, där skolor är en del. Enskilda lärare har tagit steget över för att driva en idé om att det finns smarta sätt att bedriva undervisning som gynnar barn och ungdomar men som inte får genomslag i den traditionella världen. De har tagit anställning i friskolor, eller så har de startat eget. Det kan också vara så att elever som gått igenom en utbildning i efterhand på arbetsmarknaden ser att det saknas saker och ting i skolan och då funderar på att starta en egen skola, med målet att uppnå det man själv aldrig fick. Det spelar roll på vilket sätt saker sker i ett klassrum. Det kan vara klassrum vid sidan om varandra, det kan vara två olika skolor i en kommun och det kan vara skolor i två olika kommuner. Den ena läraren talar om centrala prov och om bättre resultat. Den andra läraren talar om för eleverna i första årskursen att de kan, om de bara kämpar och lägger manken till, uppnå målet att bli tredjeklassare när det blir sommarlov nästa gång. Det spelar roll på vilket sätt saker och ting sker och hur motivation, stöd och hjälp ges. Innehållet i klassrummet, på boendet och i vården är det viktiga, och vi brukar tala om det som kvalitet. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. 143 (V) replik: Om jag hörde rätt sade att alla skattepengar ska komma välfärden till godo, eller något liknande. Det kan jag hålla med om. Men hur kan man då tillåta vinstuttag av skattepengar? Jag förstår inte hur man kan få ihop den tankekedjan. har det publicerats en debattartikel i , och jag ska citera: Det svenska skolsystemet är i ett avseende närmast unikt extremt i ett internationellt perspektiv. Med undantag av ett system som introducerades i under general styre finns inget annat allmänt finansierat skolväsende som tillåter att skolor drivs av privatägda vinstdrivande bolag. En engelsk forskare betecknade det svenska systemet som till höger om höger och ur brittisk synvinkel så radikalt att det inte ens diskuterades under tid som premiärminister. När man läser detta skulle man kunna tänka sig att det är någon till vänster om som har skrivit detta, men det är alltså ledamöter i . Deras slutsats och rubrik för debattartikeln på Brännpunkt är Sätt stopp för vinstuttag i skolan. Jag undrar med anledning av detta om tycker att vi ska titta på de internationella erfarenheterna och hur man tillåter till exempel vinstuttag i skolor i andra länder. Eller är det så att den svenska modellen är helt unik och så fantastisk att man inte behöver ta hänsyn till internationella erfarenheter? 144 (M) replik: Det är väl alltid intressant, , att titta på vad som försiggår i vår omvärld, och det ska man inte sluta med att göra. Vi har ett system där man gör uppföljningar, och det gäller att göra uppföljningar i alla verksamheter, oavsett om det är kommunala eller om det är en annan myndighet som följer upp till exempel skolan. Det finns en hel del god verksamhet som har skapat väldigt bra värden i . Sedan får man se till att de dåliga delarna förbättras. Men det innebär inte att man ska införa förbud på saker och ting, utan man ska försöka hitta förbättringar. Jag vet inte om kan påstå att det i verksamhet alltid är den bästa kvaliteten. Jag undrar: Vad innebär det? Ja, det är urholkning om pengar försvinner på ett extremt sätt någonstans. Men det är också urholkning om verksamhet inte håller kvalitet och man tillför mer och med skattemedel . Det är viktigt att följa upp alla verksamheter och se till att man ställer höga krav så att det blir en bra verksamhet, för god kvalitet vill vi åt allihop. Det tror jag att vi har ett gemensamt värde av. 145 (V) replik: Naturligtvis måste man följa upp och utvärdera den offentligt drivna verksamheten, till exempel skolor och äldreomsorg. Givetvis ska man ställa höga krav. Det är väl inte fel att citera en gammal socialdemokratisk socialminister som sade att varje inte effektivt använd skattekrona är en stöld från folket eller hur det nu var. Naturligtvis måste man använda skattepengarna på bästa sätt. Jag tycker också att man måste ta till sig det som skrivs på Brännpunkt i och de studier som gjorts. Man skriver: Vår slutsats är att några tydliga positiva effekter av det fria skolvalet på elevernas studieresultat inte har kunnat påvisas; möjligen ger ett fritt skolval något bättre resultat för elever från resursstarka hem. Säkert är dock att det ger upphov till ökad segregation och minskad likvärdighet i skolsystemet. Det konstateras vidare att det nuvarande extrema svenska systemet kom till utan att man utredde det innan, gjorde konsekvensanalyser, följde det med forskning och utvärderade effekterna. Inte har det tillsatts en utredning. Jag tycker att det här är mycket allvarligt och har ansett det . Det är ett tungt inlägg från Kungliga ledamöter där de så tydligt tar ställning för att man helt enkelt bör ta bort skolverksamhet i vinstdrivande syfte därför att det har lett fel. De gör jämförelser med andra länder, till exempel , och där man inte tillåter vinstdrivande skolverksamhet. Jag hoppas att och hennes partikamrater kan ta till sig detta . 146 (M) replik: Om den här artikeln hade varit skriven när vi bara hade och offentlig verksamhet, hur hade innehållet då sett ut? Vi vet att skolresultaten inte har varit bra i det här landet och att vi har försökt påverka dem till det bättre. Då menar jag långt tillbaka i tiden. hade vi en bra läroplan, Lp 94, som talade om kreativitet. Däremot har vi haft en skola och ett innehåll som har handlat om ett industrisamhälle, och på något sätt sitter det kvar i skolsystemet. Då gäller det att tänka om och tänka nytt. Det är inte lätt att ändra på det som hände i går till , för det tar lite tid även för oss vanliga människor. Oaktat vad vi ska göra , om vi ska ändra ett beteende, behövs det i alla organisationer en omställning. Jag skulle vilja säga att det finns ett annat bekymmer som inte har med vinst att göra, och det är att få skolan framåt på olika sätt. Det är en gedigen uppgift. Det finns mycket positivt som händer, och jag tycker att man ska ta vara på de positiva exemplen som finns såväl i friskolor som i kommunala skolor. Det är också så att mycket personal har lämnat verksamhet för att gå över till någon annan därför att man har en idé och en tanke om att det går att göra på ett annat sätt. Jag tror att det handlar om smarta lösningar och att tillvarata barnens intressen, de som är uppfödda med ett annat sätt än att bara svara på enkla frågor. Som sade : Varför frågar fröken detta? Vet inte fröken det? Man kan hitta kunskaper på Google, använda Ipads och Iphones. Vi har ett annat sätt att se på det. Det tycker jag också att man ska titta på och ta in i den här diskussionen. 147 (S) replik: nämnde något om att det är marknadsmässiga priser som ska gälla just vid avknoppning eller försäljning av verksamhet. Då vill jag fråga: Anser att det är marknadsmässigt att sälja för som är värd runt ? Anser att det är en bra affär för skattebetalarna? Och : Anser att regelverket är till fyllest? 148 (M) replik: Jag anser att de affärer som görs ska vara affärsmässiga. Jag anser att man ska räkna fram bästa möjliga pris och att det är det som gäller. Jag tar avstånd från affärer som är dåliga. Jag tycker inte att det är okej. sade i sitt anförande att man satsar på att sälja så billigt som möjligt. Jag tycker att det var lite väl lågt. Jag skulle tro att de som vill sälja försöker göra den bästa affären, så den retoriken tycker jag kanske var lite väl låg. Sedan står jag inte alls bakom dåliga affärer, utan jag tycker absolut att regelverket ska följas. När jag ändå får möjlighet att ställa en fråga till vill jag fråga hur hon ser på åtgärder i välfärdssektorn med anledning av att det finns cementerade strukturer, det vill säga att det inte alltid är så att pengar som tillförs en verksamhet kommer att ändra på strukturer. Om du har ett nytt hus eller bygger upp ett nytt sjukhus till exempel är det ändå samma människor som finns där. Det kanske är andra vinster som ska göras då och inte bara pengar som ska tillföras. Hur ser du på detta med välfärd och vinster? 149 (S) replik: Jag koncentrerar mig på den reservation som jag yrkade bifall till i anförandet, nämligen den om att införa ett investeringsskydd för att undvika utförsäljning till underpriser av offentlig verksamhet. Jag väljer att stanna vid det och ställer till svars, som ändå representerar Alliansen. säger att utförsäljningar ska vila på affärsmässiga grunder. Då vill jag ställa frågan igen: Anser att det är affärsmässigt att 25 kommunala förskolor säljs för sammanlagt , fast de är värda per enhet? Är det en bra affär för skattebetalarna? Och anser verkligen att regelverket är till fyllest? 150 (M) replik: Det finns ett regelverk och en lagstiftning, och ska detta självklart följas. Och jag anser inte att affärer som inte har blivit bra är affärsmässiga. Har det blivit för billigt har det blivit för billigt, och då får man säga att det är fel. Det är mitt svar på det hela, . 151 (C): Mitt anförande ska kretsa kring tre självklarheter. måste man tala även om självklarheter, för gör man inte det är det risk att de slutar att vara självklarheter.