prot · H10935 · 2013-11-27 00:00:00 — Åhörare och alla kommunalråd som lyssnar på denna debatt! Vi socialdemokrater tycker att kommuner och landsting ska ges likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Då behövs det ett fungerande system för att kompensera kommuner och landsting för skillnader i förutsättningar. Dagens system är ålderstiget och måste förändras. Exempelvis har rika kommuner blivit överkompenserade på grund av felaktiga antaganden om hur många barn som nyttjar barnomsorgen. Enligt individ- och familjeomsorgsmodellen förklaras kostnadsskillnader kommunerna emellan till . Det är alltså krona eller klave, vinnare eller förlorare. Det var slumpen som styrde vilka kommuner som var vinnare av individ- och familjomsorgsmodellen. Modellen för att fördela pengar mellan landstingen när det gäller hälso- och sjukvården kunde påverkas genom hur man registrerade diagnoser. Jag hade förmånen att sitta i den parlamentariska utredning som enhälligt föreslog förändringar. Vi socialdemokrater hade svårt med den nya hälso- och sjukvårdsmodellen, minskningen av strukturbidragen och den snabba avtrappningen för förlorarna. Om jag tolkade rätt hade de svårt med förändringen av förskolemodellen, och tolkade jag rätt hade de svårt med inkomstutjämningsmodellen. Men i utredningen kompromissade vi oss fram till ett förslag. Vi i utredningen fick också i uppdrag att se över om inkomstutjämningen var tillväxthämmande. Vår slutsats var att den inte var det. En kommun kan ha en bra boendemiljö medan invånarna arbetar på ett annat ställe där tillväxten skapas. Boendemiljö och tillväxt hör inte ihop, utan det handlar om andra faktorer. Vad hände när utredningen hade lämnat sitt förslag? Det hände ingenting. påpekade också att det tog tid för regeringen att ta frågan till kammaren. Man kan kanske kalla regeringens agerande för långbänk. förhalande har regeringen kommit med förslag, och då har man ändrat systemet på en punkt. Men förslaget framfördes inte i en proposition så att kommuner och landsting skulle få en längre planeringstid, utan det framfördes i budgetpropositionen. Det som skiljer utredningens förslag från regeringens förslag gäller den omtalade miljard som regeringen ger till och ett tiotal kommuner som har höga inkomster. 270 kommuner och alla andra landsting blir utan dessa pengar. Vi tycker att det är en orimlig fördelningspolitik när man tillför ytterligare 1 miljard till systemet och inte på något sätt fördelar den annorlunda. Det visar tydligt värderingar och kollaps. Vad innebär då förslaget? Jo, förslaget innebär att kommuner som har invånare med höga inkomster slipper betala in 1 miljard till systemet. Det ska staten göra i stället. Staten skickar alltså oavkortat 1 extra miljard till , , och cirka tio rika kommuner i . Många av dessa kommuner har redan en mycket låg skatt och en bra ekonomi. Vi socialdemokrater vill använda denna moderatmiljard på ett helt annat sätt. Vi vill inte fördela dessa pengar till de tio rikaste kommunerna i och till , utan vi vill fördela dessa pengar till alla landsting och till alla kommuner. Med vårt förslag skulle till exempel få ytterligare i statsbidrag, 38 miljoner, 3,9 miljoner, kommun 3,7 miljoner, 2,6 miljoner och . Som exempel kan man jämföra , där är skriven, och som ledamot i finansutskottet Per Åsling kommer från. har en samlad skattesats på 33:37. Täbys samlade skattesats är 29:73. Det skiljer ca 3:50 i skatt. Det är mycket missvisande om man jämför kommuners resultat enstaka år eftersom en kommun kan ha bestämt sig för en speciell utgift . Men om man jämför det egna kapitalet mellan och visar det sig att har mer per invånare i eget kapital än . eget kapital är negativt om man tar med pensioner intjänade . Täbys eget kapital är positivt. har också kunnat avsätta hundratals miljoner för att möta kommande pensionsutbetalningar. Det finns inga sådana avsättningar i . Vi socialdemokrater vill därför fördela moderatmiljarden mer rättvist. får avstå som de skulle ha använt på den finansiella marknaden för långsiktigt sparande eller till skattesänkningar. skulle då få i stället, och den hade de använt till verksamheten. Motsvarande siffror för är som sagt , och för 3,9 miljoner. Det är orimligt att de mest välbeställda kommunerna får en gräddfil. Moderatmiljarden kan användas på annat sätt – alla kommuner och landsting ska få del av de här pengarna, inte bara rika kommuner. Jag yrkar därför bifall till Socialdemokraternas, och gemensamma reservation. 74 (KD) replik: Jag funderar lite grann på det skatteutjämningssystem vi har. Här pratar du om , , som man tillför systemet för att hantera en del saker – och framför allt för att få igenom systemet så att vi kan börja använda det, till gagn för en massa kommuner som under tid annars inte hade fått bättre stöd för att klara sina åtaganden. Själva talar ni dock inte om hur ni ska kompensera för arbetsgivaravgiftshöjningarna för unga eller hur ni ska kompensera för att ni ska ytterligare sänka skatten för pensionärer. Det rör sig om mellan 2,8 och 4,3 miljarder som saknas i er budget till just kommuner och landsting. Du står och diskuterar de 961 miljonerna, men de 2 800–4 300 miljoner som saknas kompenserar ni inte kommunsektorn för. Hur ska kommunsektorn hantera det? Jag har en till fråga. är en kommun som Socialdemokraterna styr med egen kraft, och den är med sin tillgång till enorm vattenkraft en av de rikaste kommunerna vi har i . De får per invånare, och de får mer pengar med det här systemet. Du jämför med kommuner som förlorar på det här. Menar du att de rika kommunerna, som som är en av de rikaste, egentligen borde få betala till det här systemet i stället för att få pengar? Det är en socialdemokratiskt styrd kommun, bland de rikaste i hela . Det är de två frågor jag har till dig, . 75 (S) replik: Den första frågan är mycket enkel, för det vi plussar på i vårt budgetalternativ lägger vi till i budgeten, och det vi drar ifrån drar vi ifrån. Sedan blir det ett saldo. Vi har med kostnadsökningarna fått in det. Vi kör alltid finansieringsprincipen när vi arbetar med vår budget, så det är inget problem för oss att ta den debatten. Det måste dock vara svårt för att ta debatten när det gäller den kommunala utjämningen. Det var en ordförande i kommittén, en kommunstyrelseordförande från , som skötte det förtjänstfullt och försökte skapa breda lösningar som skulle hålla väldigt . I kompromissen hade vi som sagt svårt med några saker, och hade svårt med några saker. Alla partier hade svårt med något, men vi kompromissade oss fram till ett enhälligt beslut. Den fråga hade problem med ändrades, men inget av det andra. Du beskriver ju en annan kommun än vad jag gjorde, . När det gäller utredningen: Hade vi fått en miljard till hade vi nog kanske använt den till det som står i bilaga 6 om merkostnader i glesbygd. Man beskriver merkostnader för grundskola – hur många grundskolor – för äldreomsorg och för gymnasieskola. Hade vi haft den miljarden tror jag inte att vi hade lagt den på de rikaste kommunerna i , utan då hade vi använt den till sådant där vi ser att kvaliteten urholkas beroende på strukturerna. 76 (KD) replik: Man kan alltid diskutera ett utjämningssystem. Så är det ju – en del förlorar, och en del vinner. Sedan försöker man hitta en lösning så att man kan ta sig fram och få igenom det. Det är det som är viktigast. På kostnadsutjämningssidan är vi fullständigt överens. Det är vi även på inkomstutjämningssidan, förutom när det gäller de 961 miljonerna. Frågan kvarstår dock. Jag läser i er motion. Alliansregeringen har noga specificerat hur man kompenserar för skattesänkningar och annat, och man fördelar om och ökar bidragen via statsbidragen till kommunerna för att kompensera. Det är en finansieringsprincip, och det är väl känt mellan kommuner och landsting och regeringen hur det ska fungera. Det finns dock inte i ert förslag. Det finns inte här, . Jag kan inte läsa ut det. Jag har läst era motioner, men det finns inte. När det gäller höjningen av arbetsgivaravgiften undandrar ni de pengarna från kommuner och landsting, och om man går hela vägen rör det sig om mellan 3 och 3 ½ miljard kronor för kommun- och landstingssektorn. Det är ju enorma pengar, och ni har inte fixat det i er budget. Det går inte att läsa här. Vi måste vara jättenoga, men ni kör någon Berlusconiprincip där man fixar det sedan. Ställer ni inte samma krav på er själva i er budget som ni gör på alliansregeringen, ? 77 (S) replik: Jo, självklart gör vi det. I vår budgetmotion har vi de förslagen, och vi har finansieringsprincipen fullt ut. De tabellerna kan vi gå igenom om du vill, men det är lite svårt att göra det från talarstolen. Om du däremot hade suttit i utredningen och haft en extra miljard, , hade du då inte använt den till exempel till det vi såg i utredningen om att merkostnader per invånare för sjukvård ökar om det är färre invånare i ett upptagningsområde? För ett invånarantal på 50 000 personer är merkostnaden per invånare . Är det 20 000 personer är det . Det stiger alltså väldigt högt när det är få personer. Hade inte du velat lägga de pengarna på den kommunstrukturen i stället för att ge dem till ? 78 (FP) replik: Jag begärde replik av en enda anledning, nämligen tolkning av var står när det gäller bidrag till barnomsorgen och pedagogiken. Jag hade inga svårigheter i just denna fråga att jämka mig med andras önskemål. Det är dock på det sättet, vilket jag talade om tidigare, att det uppstår ett ökande underskott för varje enskild kommun i det här genom att maxtaxan har tillkommit efter att vi införde systemet. Det äter ut innehållet i andra verksamheter. Jag såg då en möjlighet att rucka på maxtaxan, men där var vi låsta – vi kunde inte ändra på maxtaxan, som är statlig. Om vi hade kunnat göra det tror jag dock att det hade varit till nytta, inte så mycket för och mig men för alla barn som finns runt om i landet och är inskrivna i det. Det tror jag är någonting vi måste göra före eller efter nästa utredning för att inte till exempel äldrevården och annan social omsorg ska bli urholkad. Jag har alltså inga problem med denna kompromiss, men gärna ett annat förslag om vi hade fått detta. 79 (S) replik: Jag har en samsyn med kontra den tidigare debattören i den här frågan. Jag tolkade er som att ni hade svårt med den nya modellen, men vi har en samsyn när det gäller kostnadsökningarna. Det du tog upp i ditt anförande om bekymret med fastighetsavgiften tog vi heller inte upp, för vi hade inte den möjligheten. Vi hade nämligen bara statistik . Men det är klart att den kommunala fastighetsavgiftens inträde i det här systemet antagligen kommer att påverka om fyra – kanske mer än den kommunala utjämningen kommer att göra. Jag antar alltså att man i en kommande utredning även tar med fastighetsavgiften och kanske LSS, så att vi har ett enda utjämningssystem snarare än flera. Jag har faktiskt en samsyn med i den här frågan, herr talman. 80 (FP) replik: Jag vill inte vara sämre. När det gäller fastighetsavgiften sade vi att vi inte skulle ta med den i denna utredning. Den är lite olöst, kan man säga, men det är som jag ser det bra att det blev så här. När det gäller barnomsorgskostnader har jag inga problem med att försvara den standardkostnadsberäkning som vi hade oerhört många siffror på innan vi kom fram till den. Det tror jag är bra. Det har funnits kommuner, bland annat som var det mest extrema exemplet, som var väldigt överkompenserade. Som folkpartist representerande hela landet kan jag inte tycka att det är bra att man får en överkompensation i förhållande till de strukturkostnader som man verkligen har. Det är ingen liberal politik. Vi ska ha samma regler för alla kommuner i hela landet. Jag hade en avvikande synpunkt som kanske i så fall också delar: Barnomsorgskostnaderna får inte äta upp andra delar av den sociala omsorgen i kommunerna. 81 (S) replik: Vi såg i utredningen att några kommuner gick med vinst på barnomsorgen. Man fick mer bidrag än vad barnomsorgen kostade. Då är det givetvis ett föråldrat system och fel i beräkningarna. Det känns bra att få fatta detta beslut . Vi kanske kan hoppas på att få göra en utredning för att utjämna fastighetsavgiften och LSS-kostnaden i ett gemensamt system. 82 (S): Det gäller att hålla ihop ett pastorat, sade den kyrkliga företrädaren. Likaså gäller det att hålla ihop en familj. Och precis lika viktigt är det att hålla ihop ett land. I familjen , med 290 kommuner, ser förutsättningarna väldigt olika ut. Skatteutjämningssystemet har gett kommunerna möjligheter att skapa någorlunda likvärdig service och trygghet. Det är ett system som har tjänat väl och som Socialdemokraterna och gick i spetsen för. Trots att den eniga kommitté som det har relaterats till kom med ett förslag har frågan förhalats. När den nu kommer upp tycker jag att det är oerhört anmärkningsvärt att man tillskjuter systemet närapå 1 000 miljoner, som man fördelar till de rikaste kommunerna. Vardagen i de rika kommunerna och vardagen i många landsbygdskommuner i vårt land ser väldigt olika ut. Tidigare i dagens debatt har det varit mycket siffror, omvärldsdiskussioner och analyser av statistik. När man hör de borgerliga ledamöternas analyser av statistik kommer man att tänka på illusionisten . De försöker vända statistiken på ett mycket märkligt sätt. Jag tänker inte gå in i sifferdiskussionen, men jag tänker ta tillfället i akt att beskriva situationen och verkligheten i en liten landsbygdskommun. Jag har valt den norrbottniska landsortskommunen . , herr talman, hade inte ens pengar att plantera blommor på sitt torg. Man har bedrivit effektivisering inom alla områden i samverkan med de närmaste kommunerna. Det finns inte ett område där man inte har samverkan . Jag påstår att det i praktiken inte finns någonting kvar att effektivisera. Kommunen har också en hög kommunalskatt, högre än i de tio rika kommuner som får 1 000 miljoner. Man funderar mycket på att helt enkelt lägga ned gymnasiet i kommun, eftersom det inte finns några pengar. Man har inte tagit det beslutet . Det handlar om en avvägning: Det finns inte pengar, men ungdomarna får vid en nedläggning åka tur och retur till närmaste gymnasium. Den här situationen är verklighet i en kommun på landsbygden. Det senaste bokslutet i kommun hade man inte råd att anlita en ekonom till. Bokslutet gjordes av det socialdemokratiska kommunalrådet . Hon är utbildad civilekonom och klarar därför det. Det fanns inte pengar. Jag pratade med när man satt i budgetberedningen och till och med funderade på om det fanns pengar till julbelysning. Man kom ändå fram till att man tänder julbelysningen i , så den ska lysa i jul. beskrev i sitt anförande skatteutjämningssystemet som en väghyvel som jämnar ut potthålen på en grusväg. Jag kan garantera att potthålen i är fler än alla potthål i tio rikaste kommuner tillsammans. Sådana är förhållandena . Verkligheten ser ut så här i väldigt många små landsbygdskommuner. Det här är säkerligen någonting som regeringen vet om. Men man prioriterar på ett helt annat sätt. Det är en kallhamrad prioritering. säger att det är lätta men bra justeringar och att det är en glädjens dag. De tio rikaste kommunerna får dela på nästan 1 000 miljoner. Det här visar att sviker landsbygden. De står inte upp för landsbygden längre. Det gäller att hålla ihop ett pastorat, och det gäller att hålla ihop ett land. Jag yrkar bifall till vår reservation. 83 (KD) replik: Jag delar oro för landsbygds- och glesbygdskommunerna och den problematik som finns där. Vi har den även i , som jag kommer från. I får man nästan per invånare genom utjämningssystemet. Men kommun i vårt län får ett tillskott på per invånare tack vare det kommunala utjämningssystemet. Det är klart att systemet är till för att hantera de strukturella skillnader som finns. Men bekymret som finns i botten är att invånarantalet minskar i de här kommunerna. Det är det som gör att det inte går att driva en gymnasieskola; man har alldeles för få elever. Det är då man hamnar i dessa bekymmer. Vilken är din lösning på det här, ? Hur hanterar vi problematiken med att folk flyttar från inlandskommunerna, speciellt ungdomar? Vi har det bekymret i . Hur länge tycker du att man kan ha kvar de här kommunerna utan att dela på administrationen och hjälpas åt på olika sätt att hantera kostnaderna? Har du någon lösning ? Hur diskuterar ni i kring detta med att ha kvar samma antal kommuner? Det är några funderingar från min sida. Det vore roligt att höra vad anser. 84 (S) replik: Jag kan lova att , , och andra kommuner delar på administrationen. Man samverkar i stort sett på alla områden. Det finns inget slarv i de här kommunerna. Bekymret är givetvis befolkningsminskningen. Men det är också ett jättestort bekymmer att Alliansen inklusive tillför 1 000 miljoner till landets tio rikaste kommuner, där det inte ens finns potthål, trots att det var en enig kommitté. De här mindre kommunerna ute på landsbygden är oerhört trängda ekonomiskt, och så tar ni det här greppet. 85 (KD) replik: försöker att göra en poäng. Det tas inga pengar från kommunerna, utan de får nu pengar. Med det nya utjämningssystemet får man förändringar i de flesta glesbygds- och landsbygdskommuner. Det är därför det är så viktigt att vi får till det. Du jämför med vad man skulle kunna göra med de 961 miljonerna, . Visst kan du använda dem på lite olika sätt. Jag måste fråga dig samma sak. Du kompenserar inte för de fördubblade arbetsgivaravgifterna för unga. De är så höga i kommunerna när du drar undan pengar i stället för de 961 miljonerna. Hur ska du förklara det, ? Jag förstår inte om du ska börja jämföra det ena med det andra. Poängen med systemet är att kunna hantera det och hjälpa till så gott det går. Men den stora frågan återstår, och den svarade du inte på. Hur löser vi bekymren med att kunna hantera att ungdomar flyttar från glesbygdskommunerna? Därmed drar man undan en del av skatteunderlaget för kommunerna. Det är det stora bekymret. Man kan inte bara säga att det är ett problem utan att komma med en lösning. Man kan inte bara peka finger åt andra. Man måste själv ha en lösning för att hantera det. Lösningen enligt är 961 miljoner. Han tar undan 3–3 ½ miljard från kommuner och landsting med den andra handen. Sedan pekar han finger på alliansregeringen och säger: Ni kommer inte med lösningen, utan det är jag som har lösningen. Jo, jag tackar, ! 86 (S) replik: Det finns full kompensation i vår budget. har lovat att efter debatten lära att läsa. Jag utgår från att det löftet håller. Jo, det tas nästan 1 000 miljoner från alla svenskar. Från alla svenskar tas det nästan 1 000 miljoner, och man ger dem till landets tio rikaste kommuner. En sådan orättfärdig fördelningspolitik står och hela alliansregeringen bakom. Hur ska man lösa landsbygdens problem? Det gör man givetvis genom att upprätthålla en någorlunda vettig service. Jag försökte i mitt anförande beskriva den verklighet som många landsbygdskommuner är i. Det är då oerhört svårt att upprätthålla en någorlunda vettig verksamhet, att få människor att flytta dit och få företagen att blomstra. Det är inte lätt att göra det. Alliansregeringen går omkring och stoltserar med att den satsar 50 miljoner på landsbygdsbutikerna så att man kan upprätthålla någorlunda service där. Men sedan gör den en annan sak. Den satsar 5 300 miljoner på krogarna. Man kan fundera: Undrar hur många krogar det finns på landsbygden? Det handlar om prioriteringar, men det är inte prioriteringar som går till landsbygden. Det är prioriteringar som går till något helt annat ställe. I den här debatten och i ert förslag prioriterar ni de tio rikaste kommunerna i . 87 (C) replik: inledde med ett mycket sympatiskt och viktigt inlägg. Det är otvetydigt så att stora delar av och landsbygden har stora utmaningar som måste mötas. Sedan fortsatte han med att fråga hur jag kan kalla detta för en glädjens dag. Jag som representerar med , , , , , och måste givetvis säga att det är en glädjens dag eftersom man med det nya kommunalskatteutjämningssystemet kommer att stå som vinnare jämfört med det gamla. Man kommer att få bättre förutsättningar för att bedriva välfärd. Det är något som inte riktigt framgår av vare sig ditt eller dina partikamraters inlägg, . Vi kan ta exemplet , som du använder. Alliansens förslag för och Socialdemokraternas förslag för är identiska. Det finns ingen skillnad. står som vinnare i båda förslagen, eftersom man står som vinnare i det nya kommunalskatteutjämningssystemet. Det framgick inte riktigt av ditt anförande. När jag höll mitt anförande var det ingen socialdemokrat som tog någon replik på det. sade: En socialdemokratisk politik är bra för hela landet inte minst för storstadsregionerna. Av våra satsningar på jobb, skola, utbildning och bostäder skulle till exempel 1 miljard gå till . Vad är det som är så bra med din Stockholmsmiljard? 88 (S) replik: Tack för att du säger att mitt inlägg var sympatiskt, , men jag måste påstå att alliansregeringens förslag inte är sympatiskt när det gäller landsbygden. har gett upp landsbygden. Man sviker landsbygden. När man tillför systemet närapå 1 000 miljoner står där och säger: Det ska vi ge till tio rikaste kommuner. Man ska fylla igen potthål som inte finns när det finns små kommuner som har massor med potthål på olika områden. Man har också fördröjt förslaget. Där är också ansvarig. Det innebär att min hemkommun redan har tappat 19 miljoner, grannkommunen har redan tappat 5 miljoner och nästa kommun har redan tappat 8 miljoner. Det är er politik. Ni sviker landsbygden totalt. Ni tillför pengar, men ni ger dem till dem som minst behöver dem. Vi har en helt annan politik. 89 (C) replik: Det var inte mycket till försvar för Socialdemokraternas Stockholmsmiljard. Det blir lite spännande när vår politik innebär ett svek för landsbygden och kommun medan er politik är någonting annat när det i själva verket om man läser siffrorna är exakt samma politik. Din argumentation går inte riktigt ihop, . Det finns en anledning till att vi inte ser några själaglada kommunstyrelseordförande från de kommuner som kommer i kontakt med de 961 miljonerna som vi nu talar om. De är helt enkelt inte glada. De betalar mer i det nya systemet. Det låter som att det nya systemet innebär en stor överföring av pengar till rika Stockholmskommuner när det faktiskt är tvärtom. Rika kommuner betalar mer med det nya systemet, och ett stort antal landsbygdskommuner står som vinnare. Det är jag glad över. Även om man inte ska berätta allting från regeringsförhandlingar är sådant vi säger utåt inga hemligheter. För var ingångsbudet att vi skulle genomföra kommitténs förslag i dess helhet och det . Med tanke på att vi så hårt har jobbat för det, och så länge, är det en glädjens dag när vi kan få igenom ett beslut som innebär att ingen kommun är en förlorare gentemot det förslag som vi presenterade och drev. Sedan gäller det de vägar med potthål som vi kör på både du och jag på våra resor runt om i våra respektive län. Gynnar det oss som trafikanter och dem som bor i de kommunerna att vi börjar beskatta de resorna med kilometerskatt? Gynnar det dem om vi höjer arbetsgivaravgifterna för arbetsgivare i de regionerna? Gynnar det dem om vi höjer egenavgifterna? Gynnar det våra bönder om vi höjer gödselskatten? Det är alla exempel på saker och skatter som ni höjer för att finansiera era fagra löften. 90 (S) replik: Det här är ganska intressant. Här står man från Alliansen oftast i talarstolen och kräver svar av Socialdemokraterna. När man har regerat och inte har svar själv ska den som har varit från regeringsmakten ge svar. Jag kommer att ge svar åt landsbygdens folk när jag träffar dem. Jag ska tala om att representant säger att det är en glädjens dag när man beslutar att ge 1 000 miljoner till rikaste kommuner. Jag lovar att jag kommer att berätta det. Jag kommer att berätta att man inte tillförde pengar till landsbygdsprogrammet utan tog bort 371 miljoner.