prot · H10927 · 2013-11-14 00:00:00 — Det innebär en tydlig årlig återkoppling. Det är en början. Vi har en utredning om att stärka skyddet för visselblåsare, whistleblowers, som vi hörde . Den är tillsatt och ska vara färdig . Det är viktigt. Vi har Statskontorets rapportering om korruption i kommuner och landsting som pågår. Det är också viktigt. Vi håller på att göra partifinansieringen mer genomskinlig och tydlig. Det finns i stort sett ingen motsättning inom utskottet om detta. Alla, med mycket få undantag, vill ha en total genomlysning av detta på plats så snabbt som möjligt. Vi inser att det är problematiskt. Någonstans måste man lägga gränsen. Så har vi, som tidigare talare har tagit upp, oss riksdagsledamöter. Hur är det med mina pennor? Ska jag ha dåligt samvete eller inte? Talmannen har tillsatt en beredningsgrupp för att ta fram en uppförandekod för riksdagsledamöter. Det är bra att den gruppen, där jag själv har fått förtroendet att sitta, ska vända och vrida på allt. Var går gränsen? Säkerligen kommer vi fram till att en penna är okej, men hur är det tusen? Naturligtvis kan det vara acceptabelt att ta emot en slips eller en lunch, men hur är det med tio? Det blir klart och tydligt så att ingen ska behöva lämna det här huset för ett kvittos skull. Vi efterlyser och välkomnar ljus över den här frågan. Det kommer att vara till hjälp för de enskilda riksdagsledamöterna, men det kommer framför allt att öka förtroendet för oss förtroendevalda. Därmed gör vi demokratin och en tjänst. 15 (S): Greco har nämnts i debatten, och jag vill fokusera på det. Det ska utläsas som Group of States against Corruption, och det är en övervakningsmekanism inom en av de mer moderna Europarådskonventionerna. Hela 49 länder har gått in. Det som gör den modern är just betoningen på uppföljningsmekanismen. Äldre konventioner saknar ofta sådana redskap. Vi i har bland annat i flera rapporter från Greco fått kritik för att vi inte har tagit i frågan om anonyma bidrag till politiska partier. Den här rapporten, som tar upp teman över ett spann av länder, handlar om domarna och åklagarna. Jag lämnar det åt sidan. Den saken bör självklart hantera och komma till riksdag med förslag om. Den stora delen är ändå frågan om oss parlamentariker och riskerna för korruption. Som har sagts finns det flera förslag och ganska utförliga argumenteringar kring den saken i rapporten. En sak är att man anser att det inte räcker med de partiinterna etiska riktlinjer som jag tror alla, eller åtminstone näst intill alla, av våra riksdagspartier har antagit. Man menar att parlamentet självt bör ha etiska riktlinjer. En annan sak gäller de bestämmelser vi har i vår riksdagsordning som man har funnit och studerat. Riksdagsordningen säger att en ledamot inte får delta vare sig i kammaren eller i utskott om han eller hon är berörd av ärendet personligen. Där för man en diskussion om: Vad är personligen? Man tolkar det som att vi i har haft som förhållningssätt att det huvudsakligen gäller om man har ett personligt ekonomiskt intresse i en sak. Man kan också se lite vidare. Är det att man är företrädare för ett särskilt samhällsintresse, att man till exempel företräder en organiserad del av näringslivet, fackföreningar eller samfund? Här behövs det, åtminstone från oss, en reaktion, en bedömning av riksdagsordningens begrepp personligen. Är det tillräckligt definierat eller använt , det vill säga huvudsakligen riktat till ens eget personliga ekonomiska intresse? En tredje sak som har berörts av flera av kollegerna är gåvor och andra fördelar. Här efterlyses en beskrivning, en restriktion: Vilket slag av gåvor ska det handla om? Detsamma ska gälla också fördelar. Det är fråga om innehållet i gåvan och om det ekonomiska värdet möjligen behöver bedömas ytterligare. En fjärde sak gäller det ekonomiska register vi har. Det registret bör enligt Grecos arbete få en mer detaljerad och kvantitativt omfattande redovisning av finansiella och ekonomiska engagemang som vi ledamöter har och – en viktig sak som skiljer sig från det nuvarande systemet – vilka personliga skulder vi ledamöter vi har, alltså en skuldredovisning. Kan det uppkomma ett beroende av en skuldsituation? Även frågan om make eller maka och familj lyfts. Man ska redovisa ekonomiska relationer till dem. Man lägger betoning på att det behövs utbildning, uppföljning och så vidare. Jag är mycket positiv till att talmannen har startat en arbetsgrupp för det här. Jag hoppas att det ska bli en dialog med hela i kammaren kring detta. Provet för oss är att redovisa våra ställningstaganden, vare sig det eventuellt gäller att ändra lag eller ändra tillämpning eller om vi finner att vi inte behöver göra det. I och med den konvention som vi har antagit ska vi kunna redovisa och förklara i den moderna formen av övervakning nästa gång en redovisning sker. Det är så att säga provet. riksdags självständighet berörs däremot inte, men det gör våra möjligheter att hävda oss med goda argument i förhållande till de åtaganden vi gjort genom att anta konventionen, som är till stöd för oss och för alla de europeiska staters och länders befolkningar som har antagit den. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10 § Avtal med Eric-konsortium för den Europeiska spallationskällan betänkande 2013/14:UbU7 Avtal med Eric-konsortium för den Europeiska spallationskällan (prop. 2012/13:190) föredrogs. 16 (M): Förslaget till beslut gäller ett avtal mellan och ett konsortium för en europeisk forskningsinfrastruktur, ett så kallat Eric-konsortium enligt den europeiska Eric-förordningen. Konsortiets verksamhet drivs av – förkortat till ESS. Vidare innehåller förslaget en ändring av lagen om immunitet och privilegier så att konsortiet omfattas av lagen. Förmånen innebär befrielse från mervärdesskatt och punktskatter. ägs av de svenska och danska staterna men styrs av en kommitté med representanter för samtliga deltagande länder – totalt 17 länder. Konstruktionskostnaden beräknas till , och driftskostnaden blir . Finansieringen sker genom att , och står för av konstruktionskostnaden och övriga länder för resten. Av de skandinaviska svarar för , för 12 ½ procentenheter och för 2 ½ procentenheter. Av driftskostnaden står för . Vad är egentligen den Europeiska spallationskällan – ESS? Den Europeiska spallationskällan är en flervetenskaplig forskningsanläggning som baseras på en stark neutronkälla. Den kan användas för materialstudier av alla slag. Placeringen är i utkanten av . Anläggningen kommer att ha världens starkaste neutronkälla och vara 30 gånger bättre än de bästa motsvarigheter som finns . Den kommer att öppna nya möjligheter för forskning inom skilda områden, till exempel biovetenskap, energi, miljöteknik, kultur och allmän grundforskning. ESS kan jämföras med betydelse för forskningen om de största och mest avlägsna delarna av universum. ESS kommer att möjliggöra studier på de minsta delarna av vår värld. ESS kan liknas vid ett stort mikroskop som kan studera så olika material som plast, läkemedel, maskindelar eller kroppsvävnad ned på minsta molekylnivå. ESS är ett av världens största vetenskapliga anläggningsbyggen som pågår . Konstruktionen består av en protonkälla, en linjär protonaccelerator, ett mål av tungmetall för neutronproduktion samt laboratorier med mätinstrument. Vidare byggs en dataanläggning i för bearbetning av mätdata från ESS. Forskningsanläggningen kommer att ge möjlighet för uppåt 3 000 gästforskare att utföra experiment – de flesta från europeiska universitet men även från industrin. ESS kommer att innebära ett mycket stort steg fram på forskningsfronten. Skillnaden mot dagens förhållanden är som att jämföra fotografering med stearinljus med fotografering med blixtljus. En annan viktig skillnad är att man blir helt oberoende av kärnreaktorer för neutronproduktionen. Hur fungerar ESS? Först produceras protoner i något som kan liknas vid en mikrovågsugn, där väteatomer värms upp till elektroner och protoner som kan separeras. Det handlar om grundämnet väte, inte vete från de skånska bönderna i omgivningarna! Från den varma vätegröten låter man sedan protonerna fara i väg genom ett långt rör med supraledare där hastigheten successivt höjs till nära ljusets hastighet. Protonstrålen når en effektnivå på . Det är fem gånger mer än de starkaste motsvarigheter som finns . Protonerna träffar sedan ett mål som består av en tungmetall, i detta fall – det som kallas tungsten på engelska. Från tungmetallen avges energirika neutroner. Genom att protonpulsen har både lång varaktighet och hög effekt frigörs det en stor mängd neutroner – 30 gånger mer än i de allra bästa existerande anläggningarna som finns i . Dessa snabba neutroner bromsas sedan ned till en så låg fart att de kan ledas in i provlaboratorierna. Eftersom det inte är en kärnreaktor som skapar neutronerna kan det hela inte heller skena i väg. Det fungerar som en glödlampa, det vill säga att när man slår av strömbrytaren slocknar det tvärt. Eftersom det i flera delar är fråga om en ny teknik är det en hel del praktiska frågor som måste lösas. Därför är det ett sextiotal forskningsinstitut som samarbetar om projekteringen. Om alla ekonomiska, tekniska och organisatoriska delar klaffar som det är tänkt kommer byggstarten att ske 2014, det vill säga . Att anläggningen hamnar i , i , är en stor framgång för de svenska förhandlarna som vi alla kan glädja oss åt. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 11 § Svensk rymdverksamhet betänkande 2013/14:UbU8 Svensk rymdverksamhet (skr. 2012/13:145) föredrogs. 17 (M): Jag vill tacka min kollega för den intressanta informationen om ESS! Från våra minsta beståndsdelar i vår värld ska vi nu söka oss upp till rymden. Det betänkande vi nu ska diskutera, Svensk rymdverksamhet, har behandlat granskning av svensk rymdverksamhet. Alliansen välkomnar granskningen. Det är med förvåning vi tar del av informationen att någon liknande utvärdering inte har gjorts , trots att har investerat relativt stora belopp på rymdområdet . Vi tycker därför att det är befogat att vidtog utvärderingen. I allmänhet håller regeringen med om slutsatser. Några av rekommendationer har redan tillmötesgåtts. Det gäller inte minst den rymdstrategi som har efterlysts. Regeringen meddelade redan i samband med att forsknings- och innovationspropositionen lades fram att en sådan strategi skulle utarbetas. ordnade ett kunskapsseminarium om rymden, som var oerhört informativ och verkligen speglade den mångfald av användningsområden som rymden kan innebära och många av de aspekter som behöver läggas på rymdfrågor. Vi är nog många som inte tänker på att en stor del av de tjänster som vi använder oss av görs möjliga just tack vare rymden. Det gäller tv, gps, att ta ut pengar från bankomaten, väderprognoser, den ohyggliga informationen från och all annan typ av kommunikation. Förutom de samhällsekonomiska nyttigheterna är rymden också en betydelsefull näring. Rymdindustrin i omsätter ca 1 ½ miljard , och antalet sysselsatta i näringen har ökat . Svensk rymdverksamhet har och får en allt större betydelse i , även internationellt, för utvecklingen av tjänster inom bland annat jordobservation, navigation och telekommunikation. Rymden har också ett högt värde när det gäller innovation. Den har bidragit till starten av ett antal högteknologiska företag som också röner framgång internationellt. Ett exempel är svenska SSC, som är på väg att bli en ledande global leverantör av avancerade rymdtjänster. har till exempel ett miljövänligt bränsle- och framdrivningssystem för satelliter, Ecaps, utvecklats. Det har kommersialiserats och sålts till bland annat . Det är en enorm framgång för och för svenska företag. Därutöver finns också andra företag som är världsledande i såväl forskning som teknikutveckling. Något som är unikt för är dessutom att vi förfogar över den stora anläggningen utanför , där obebodda landområden gör det möjligt att utföra experiment bland annat med hjälp av obemannade sondraketer. gjordes till exempel 13 uppsändningar av franska ballonger för olika tekniska och vetenskapliga studier av atmosfären. Vi tänker på att det är en svensk anläggning, det är vi som har huvudansvar, men det finns ett delägarskap med andra länder som utför experiment med stort internationellt värde. Vid sker en stor och omfattande inhämtning av satellitdata. Det är så mycket som 140 kontakter per dag med satelliter som befinner sig i olika banor runt jorden. Det är data som kan användas på många olika sätt, till exempel inom klimatforskningen och andra områden. Det som är unikt med rymdprojekten är att de ofta bedrivs . Det är därför inte ovanligt att det kan gå från en projektidé till själva datanedtagningen. För att detta ska vara möjligt fordras en långsiktigt stabil finansiering. Regeringen har ökat anslagen till rymdforskning och teknikutveckling med för att fortsatt ska kunna vara en viktig aktör på det här området. Att regeringen satsar på rymdfrågorna har inget med science fiction att göra, utan detta ligger helt i linje med för samhället och världen viktiga funktioner inom områden som transport, försvar, klimat och mobiltelefoni. Just därför ser vi i Alliansen fram emot att regeringen med ett strategiskt och långsiktigt perspektiv ska ta fram ett brett förankrat förslag till en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet – alltså helt i linje med det som efterlyser. Med dessa ord vill jag yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet. 18 (S): ska vi fortsätta att behandla svensk rymdverksamhet och Revisionens granskning av om den är den strategiska verksamhet som det är meningen att den ska vara. levererade ju en ganska tydlig kritik som vi socialdemokrater har tagit till oss och tagit intryck av. Att döma av regeringens svar som vi behandlar har den också gjort det. Jag vill verkligen understryka hur viktiga de här frågorna och den här verksamheten är. har ju investerat i rymdverksamhet . Ungefär 1 miljard från statsbudgeten går till denna verksamhet. Jag anser att och mänskligheten har haft stor nytta av rymdverksamheten. Det är viktigt att vi politiker tar ansvar och ger dessa frågor större utrymme i debatten och gör dem mer kända för allmänheten. Det är huvudmotivet till att jag har ställt mig i talarstolen. Rymdverksamheten är viktig för vår kunskap om miljö och klimat. Den är viktig för vår konkurrenskraft och sysselsättning. Den är också viktig för bilden av som en kunskapsnation. Vi är beroende av satelliter i vår vardag, vid navigering, vid mobilkommunikation och vid tv-utsändningar från hela världen. Det är svårt att föreställa sig hur vår vardag skulle se ut om satelliterna av någon anledning stängdes av. Skyddet av och tillgången till rymdens infrastruktur borde uppmärksammas mer. Jag vill också lyfta fram hur resultat från rymdforskning har förbättrat hälsan på jorden. Jag ska nämna några exempel. Det första exemplet gäller mikrovågor som sändes ut från satelliter för att studera klimatförändringar visade sig vara användbara inom medicinen. Med mikrovågors hjälp går det att tidigt upptäcka cancer. Det andra exemplet handlar om att rymdforskningen har gett ett sätt att mäta strålningsdoser i kroppen på cancerpatienter. Det gör strålningen mer effektiv och skyddar också omkringliggande områden i kroppen. Vi är många som kan tacka rymdverksamheten för våra liv. Rymdforskningen är viktig för , men vi får inte tillräckligt med valuta för den miljard som vi satsar. Det finns potential till förbättringar, säger . Rymdverksamhet och rymdforskning är till sin natur tvärvetenskapliga och komplexa. Beslut fattas på internationell nivå på en rad departement och av olika myndigheter. Revisionen menar att vi saknar en helhetssyn och att det behövs konkreta målsättningar och en bättre samordning. Som här sade har regeringen aviserat en nationell strategi som är brett förankrad. Det finns ingen anledning för oss att föregripa det arbetet. Detta är ett exempel på en fråga som tjänar på samarbete även i politiken över de så kallade blockgränserna. Revisionen pekar också på att regeringens återrapportering till inte ger tillräcklig insyn i hur svenska rymdsatsningar borde prioriteras. Utskottet som helhet kan inte nog betona vikten av att ges ökad insyn så att vi alla kan följa regeringens arbete på det här området. Mot bakgrund av att rymdverksamheten blir allt viktigare för en rad olika samhällsfunktioner kommer vi från utskottet att noga följa rapporteringen. Avslutningsvis vill jag bara tacka för en välkommen och angelägen rapport. 19 (KD): ska vi fatta beslut om svensk rymdverksamhet. Det är ett historiskt tillfälle. har vi haft ett betänkande som enbart har handlat om rymdverksamhet, och har det anordnats en debatt om enbart rymdverksamhet i riksdag. Detta måste väl ändå signalera att rymdverksamhet är något att bry sig om. Det hör dagens och framtidens samhälle till. Intressant är också att det försiggår ett intensivt arbete i vårt rymdnätverk här i som leds av , och att det pågår samtal och debatter om rymdverksamhet i och om , som är det internationella samarbete som ligger i Wassenaar i . planeras också rymdverksamhet inom EU. I verkar en rad spännande företag med inriktning på rymden. Under olika studieresor som vi har gjort har det visat sig att är stort inom detta område, också internationellt. Jag kan nämna samarbetet med , och andra länder. Vi i vårt land räknas och uppmärksammas, och det finns en tillit till det kunnande och de produkter som är ett resultat av den forskning och den industri vi har. Men det är inte enbart de experter som arbetar, beslutar, forskar eller fördelar pengar till rymdverksamhet som kan ta del av rymdverksamheten. Det görs en jättesatsning på Visualiseringscenter i där allmänheten kan få tillträde och vara med på Rymdresan med . Visualiseringscentret är kopplat till , och dess ansvarige är den numera inom sitt område världsberömde professorn . Det finns besök som man kan göra som är intressanta och där man lär sig mer. Så kan man göra besök som förändrar ens sätt att tänka. Ett besök på Visualiseringscentret är ett sådant besök. Det betänkande som vi behandlar har sin utgångspunkt i om effektiviteten i svensk rymdverksamhet. I betänkandet finns inga reservationer. Med tanke på att har investerat i rymdverksamhet och att den årliga investeringen i statliga anslag ligger på ca är det viktigt att arbetet följs upp och utvärderas. Svensk rymdforskning och rymdverksamhet ska vara en strategisk tillgång för kunskapssamhället, för industrins konkurrenskraft och för att möta samhällets behov. forsknings- och innovationsproposition framhåller regeringen att rymdverksamheten har en stor och växande betydelse för samhället. I den aviseras också direktiv till en kommande utredning med uppgift att strategiskt och i ett långsiktigt perspektiv ta fram ett brett förankrat förslag till en sammanhållen nationell strategi för svensk rymdverksamhet. Det arbetet, herr talman, ser jag fram mot! Jag utgår ifrån att vi i både får insyn och kan följa denna process när strategin ska arbetas fram. Jag är inte enbart utskottsledamot med rymdforskningen som en del av mitt ansvar. Jag är också ordförande i . talade om rymdforskning på ett Rifoseminarium. Det är spännande att följa hur dessa frågor utvecklas . ska rymdverksamheten i fortsätta att utvecklas och spridas över världen. Det gäller satelliter som , som är en viktig svensk produkt – från ax till limpa, kan man säga – och som har varit i rymden rätt länge, liksom Steamr och andra. Den är den kunskapen som sprids över världen. kan med den, som i andra sammanhang, förbli en viktig part på den globala kunskapsmarknaden. Som politiker är man inte stolt över allt som händer och sker, men när det gäller rymdverksamheten har vi all anledning att vara stolta. Jag kan just nu inte låta bli att slutligen säga: Vi har en debatt om rymdverksamhet i som har pågått länge, och det är tre kvinnor som har haft anledning att hålla anföranden. Det är väl ändå häftigt! Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. I detta anförande instämde (KD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) Kammaren beslutade på förslag av andre vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av statsrådet (M), justitieminister (M), landsbygdsminister (C), finansminister (M) och statsrådet (M). En fråga ska vara av övergripande och allmänpolitiskt slag eller avse ett ämne som faller inom statsrådets ansvarsområde och rör dennes tjänsteutövning. Statsrådet (M) besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen. 21 (S): Jag riktar mig till . är det många pensionärer som vittnar om att de har fått en allt sämre ekonomi. Regeringens oförmåga att komma till rätta med arbetslösheten har inneburit att bromsen i pensionssystemet träder in och att pensionerna därmed blir lägre. Dessutom har vi ett jobbskatteavdrag, som är upphovsman till. Det har inneburit att pensionärer betalar högre skatt än löntagare vid samma inkomster. är det enda land i världen som beskattar pensionärer högre än löntagare. Det är för mig ett obegripligt sätt att hedra alla dem som har byggt upp det här landet. Vi socialdemokrater tycker att det ska vara lika beskattning. Vi vet också att det är sysselsättningspolitik som är det bästa sättet att se till att förbättra pensionerna. Med aktiva insatser för att minska arbetslösheten skulle fler komma i jobb, och inkomsterna i pensionssystemet skulle öka. I stället har vi nu en hög arbetslöshet som pressar ned pensionerna både och för morgondagens pensionärer. Min enkla fråga till finansministern är: Vad tänker finansministern göra för att förbättra pensionerna framöver? 22 Finansminister (M): Låt mig börja med att tacka för denna viktiga frågeställning. Det är centralt att vi kan redovisa för pensionärerna att vi sänker skatten och att vi har gjort det upprepade gånger och därmed säkrat en bra välfärd. Därtill bör man lägga att vi har haft möjligheter att förstärka de fördelningspolitiska dimensionerna, inte minst genom att förbättra bostadsbidragen för pensionärerna. Sedan kan man notera att ekonomin går lite upp och ned, och då har vi en broms i vårt pensionssystem. Såvitt jag har förstått har vi och Socialdemokraterna haft en bred enighet på denna punkt. Det har inte varit någon skiljelinje mellan oss där. Man kanske kan få lägga till att vi har fått en arbetskraftsundersökning som visar en sysselsättningsökning på 90 000 personer, alltså snäppet , i årstakt. Det är naturligtvis skakiga siffror som man ska tolka med stor försiktighet. Men det innebär förmodligen att vi har en sysselsättningsutveckling som är bland de starkaste i alla de europeiska länderna. Det bådar gott , vilket jag förutsätter att jag och kan glädjas åt. 23 (S): Det är alltid bra att det skapas nya jobb. Men arbetslösheten är fortfarande skyhög, . Den är väsentligt högre än den var när själv kallade det för massarbetslöshet. Det är över 400 000 människor som är arbetslösa. En effekt av en dålig sysselsättningspolitik är att pensionärerna får en sämre ekonomi. Det är då bromsen slår till. Jag är den störste företrädaren för att vi ska ha ett stabilt pensionssystem. Men en dålig sysselsättningspolitik slår på pensionerna. Om vi vill ha bättre pensioner måste vi se till att det blir fler arbetade timmar. Det är en sysselsättningspolitik, men det är också en politik som innebär att människor kommer tillbaka in i jobb. De ska inte bli utförsäkrade, som 75 000 nu är, eller slitas ut , vilket vi märker sker med den stress som finns på arbetsmarknaden . Grundfrågan står kvar: Vad tänker göra för att förbättra pensionerna framöver? 24 Finansminister (M):