prot · H10925 · 2013-11-12 00:00:00 — har vi på alla andra områden också en ökad harmonisering med utlandet, till exempel när det gäller socialförsäkringar och pensioner, allt i syfte att öka globaliseringen. Jag tycker, herr talman, att den här interpellationen i vissa stycken andas just den protektionistiska ådra som jag trodde att Socialdemokraterna inte längre stod bakom. 62 Finansminister (M): Bakgrunden till att vi har en särskild inkomstskatt för dem som är bosatta utomlands är att vi tidigare hade ett mycket omfattande administrativt betungande system där man skulle kontrollera deklarationer och säkra att man fick in inkomster från de svenskar som bosatt sig utomlands. Det gjorde att i samband med skattereformen landade i slutsatsen att man skulle införa den särskilda inkomstskatten. Det är ett väldigt förenklat system som gör att man får in skatteintäkterna och därmed säkrar att systemet fungerar väl. Det är alldeles uppenbart att det systemet bygger på att det inte är alltför stora skatteskillnader mellan SINK och den vanliga beskattningen. När man då har sänkt skatterna i , vilket naturligtvis har haft en massa positiva effekter för hushåll, ekonomi och annat, är det också rimligt att man då och då justerar SINK:en. Gör man inte det återför man till en situation där på ett väldigt besvärligt sätt och med omfattande administration måste sköta det här. Jag tror att det finns betydligt viktigare uppgifter för att hantera än en SINK-beskattning. 63 (S): Jag ska göra ett undantag. När någon annan ger sig in i en interpellationsdebatt brukar jag inte bemöta vederbörande, men Finn argumentation var väl den mesta krystade jag har hört. Jag kan faktiskt tänka mig en sak, att det finns en hel del utlandssvenskar som åker till på den ort där man bor och köper knäckebröd och lite annat, men jag tror inte att det skulle ha någon större betydelse för vårt folkhushåll. Problematiken är att vi har asymmetriska skattesystem – självklart har vi det. Väldigt många av dem som bor utomlands men ändå har till exempel sin pension här från har också en inteckning i det svenska välfärdssystemet som ser väldigt annorlunda ut än vad det gör på många andra håll i . Det är klart att de tänker sig att de kanske behöver åka hem och ta i anspråk till exempel vår sjukvård och annat. Då tycker jag att det är högst rimligt att de är med och finansierar det . Det är den moraliska dimensionen i det hela. Finansministern säger att det blir jättestor administration. Jag bara undrar: Hur ser kalkylen ut? Hur sparar man in de motsvarande 300 miljonerna? Finansministern säger: Det här är så fruktansvärt mycket att vi väljer att låna 300 miljoner extra för att vi ska bli av med den här administrationen. Då måste det väl finnas en uppsida i detta, men den hör jag inte talas om. Jag bara uppskattar väldigt snabbt att det motsvarar 500–600 anställda på , men vi får väl höra med generaldirektören på om det finns motsvarande ledig kapacitet. Vi socialdemokrater har nämligen en del andra idéer om vad i så fall skulle kunna syssla med. Det handlar om att ge sig på ekonomisk brottslighet och annat. Då kommer vi till frågan: Vad innebär då det här? Jo, en svensk pensionär som bor utomlands och har 15 000 i pension från får, enligt uppgift i Privata Affärer, en skattesänkning på . I samma budgetproposition föreslår att en svensk pensionär som bor i ska få i skattesänkning. Det är sex gånger mer till den pensionär som bor utomlands. Det gäller att hantera sammanhållningen i vårt land. Att tala om att vi satsar sex gånger mer på en pensionär som har lämnat landet tycker jag är otroligt utmanande. Jag skulle vilja ha en förklaring på varför en svensk pensionär med svensk pension som bor i utlandet ska ha sex gånger så stor skattesänkning som den som bor i . 64 FINN (M): kan ju tycka att det han fick höra var krystat. Det kanske beror på att han inte har den vision som man kan ha kring den ökade rörligheten, och det var det som bekymrade mig i mitt inlägg. skriver i interpellationen att inga jobb skapas. Vad har för belägg för det? En svensk som flyttar utomlands kanske inte är permanent boende utomlands, kanske åker ut för att lära sig någonting och kommer hem och startar ett företag i . Har möjligheten föresvävat att den fria rörligheten faktiskt kan ge jobb? I interpellationen står det: Det skapar inga nya jobb. Vad har han för belägg för det? Han kanske inte skulle tala enbart med generaldirektör utan också med som införde skatten från början. Att den sedan, precis så pedagogiskt som finansministern beskriver det, harmoniseras av ett parti och en regering som har förmågan att sänka skatter för dem som har vanliga löner må vara en hämsko för , men det är det inte för dem som förstår att detta skapar jobb både i och kanske till och med utomlands. När det sedan gäller konsumtionen utomlands är ett land med stor export till många länder där svenskar som bor, och det kanske inte är bara ett här namngivet företag som kan gynnas av det. Det är väl också så att svenskar som bor utomlands företräder svenska intressen, vill jag tro, på många olika sätt och marknadsför den handel som vi gärna vill se stimuleras snarare än motverkas. När då en skatt harmoniseras på det sätt som har beskrivits för att göra den neutral i förhållande till annars orimligt ökade administrativa börda tycker jag att det är rimligt att våga ställa sig frågan: Kan ta fram belägg för att det här skulle vara ett direkt hinder mot allting annat? Om det snarare är en isolationistisk, protektionistisk politik som beskrivs störs jag av att Socialdemokraterna har tagit in det i tankegodset i sitt parti igen. 65 (M): Jag vill bara ta upp ett annat perspektiv och nyansera debatten lite grann. Jag har varit i kontakt med ganska många utlandssvenskar. Många av dem har faktiskt bott, arbetat och betalat full skatt i innan de flyttade utomlands, och fortsätter de att betala skatt utan att nyttja systemet, i princip inte över huvud taget. Sedan kan man diskutera om de kommer att flytta hem igen eller inte. är det så att man inte får göra några som helst avdrag. Möjligheten till avdrag för sommarhus i kan man inte nyttja, som ROT-avdrag eller RUT-avdrag. På så sätt är det ganska mycket skatt, för man får så att säga ingenting för den över huvud taget. Utöver de administrativa förtjänster som får om personerna i fråga fortsätter att betala SINK i stället för skatt enligt inkomstskattelagen får vi ur perspektiv in relativt mycket pengar utan att samhällstjänsterna tas i anspråk i någon större omfattning. 66 Finansminister (M): Jag har redogjort för bakgrunden till att vi har en SINK, Det är att det är en förenkling av skattesystemet som har fungerat väl , införd av en socialdemokratisk finansminister, . Socialdemokraterna hade goda möjligheter att ta bort det här systemet under sitt långa regeringsinnehav. De gjorde aldrig det, av det enkla skälet att det är ett rimligt sätt att sköta en beskattning som säkrar skatteintäkterna utan alltför omfattande administration. När man då gör förskjutningar i det övriga skattesystemet måste man anpassa SINK:en eftersom systemet naturligtvis är frivilligt. Annars får man tillbaka en stor del av skattebetalarna in i det vanliga systemet, vilket skulle öka administrationen och krångla till hela systemet. Antingen får Socialdemokraterna säga att de vill avskaffa SINK:en eller också får de säga att de tänker höja de vanliga inkomstskatterna i tillbaka till den nivå som de var på innan. Den position de nu har är motsägelsefull och skulle leda till att SINK-systemet undergrävdes, och det vore en dålig förändring av svenskt skattesystem. 67 (S): Det är intressant att många vill delta i debatten, men jag har fortfarande inte fått svar på varför en svensk pensionär med svensk pension ska ha sex gånger större skattesänkning om han bor utomlands jämfört med om han bor i . Ni måste förstå att det är ganska utmanande att göra på detta sätt. Undertonen i ert resonemang är att ni har sänkt skatten genom jobbskatteavdraget och gjort andra justeringar i skattesystemet men att dessa stackare inte har hängt med i skattsänkningarna. Det är mycket utmanande mot landets arbetslösa och sjuka som inte har fått en enda krona av dessa skattesänkningar. De har inte fått vara med i argumentet att det ska vara konsumtionsstimulanser för hemmamarknaden. Det finns dock ingen som helst anledning att begränsa den konsumtionsstimulans som det femte jobbskatteavdraget sägs vara till dem som jobbar. Tvärtom är det nog många i de andra grupperna som skulle kunna hantera den frågan betydligt bättre. Varför får en svensk pensionär i medan en svensk pensionär i utlandet får ? Jag lovar att vi ska hålla koll på hur mycket av sin valrörelse och valturné Moderata samlingspartiet tänker lägga på , 2014. 68 Finansminister (M): Det har varit en viktig interpellationsdebatt. Den visar att det är nödvändigt att göra förändringen av SINK:en. Antingen får man höja skatterna för vanliga inkomsttagare eller avskaffa SINK-systemet. Är man inte beredd att stå för endera av dessa uppfattningar kan man inte föra en politik som leder till att man undergräver SINK-systemet och återför oss till den situation vi hade innan Socialdemokraterna klokt nog införde dagens ordning. Jag tycker att denna debatt klart och tydligt har visat att den enda rimliga förändringen är att sänka SINK:en. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellation 2013/14:34 om flaskhals för ekonomisk utveckling och bostäder 69 Finansminister (M): har frågat mig mot vilken bakgrund av fakta och argument eller ekonomiska teorier som jag har övergett tron på bostadsproduktion som motor för ekonomisk tillväxt. Han har även frågat mig varför jag inte vill ge bostadsministern några ekonomiska resurser för att bygga bostäder. En väl fungerande bostadsmarknad är en förutsättning för god ekonomisk tillväxt. För rörlighet på arbetsmarknaden krävs möjlighet att bo och verka där arbetstillfällena finns. Regeringens bostadspolitik syftar till att öka utbudet av bostäder genom två kanaler: för det första genom att förbättra förutsättningarna för byggandet av nya bostäder, för det andra genom ett bättre utnyttjande av det befintliga bostadsbeståndet. Regeringen arbetar med åtgärder inom bland annat och exploateringsprocessen och med att begränsa kommunernas möjligheter att ställa särskilda krav på nya byggnader för att förbättra förutsättningarna för bostadsbyggande och öka konkurrensen inom byggsektorn. Regeringen har tillsammans med och fyra kommuner enats om att bygga ut och öka bostadsutbudet med 78 000 nya bostäder i regionen. En mångfald i bostadsutbudet av olika upplåtelseformer och möjligheter att hyra till olika kontraktslängd bidrar till flexibiliteten på bostadsmarknaden. Hyresrätten fyller en viktig funktion i att förenkla rörligheten för unga och nyetablerade men också som ett alternativ för dem som inte kan eller vill köpa ett eget boende. Regeringen fortsätter arbetet med att förbättra det regelverk som påverkar nyproduktion av hyresrätter. Det är viktigt att skapa en sund och långsiktig bostadsmarknad som har ett bra utbud av olika upplåtelseformer. Den ska uppnås utan ineffektiva och snedvridande subventioner och utan att hushållens skulder ökar snabbt. 70 (S): Jag tackar finansministern för svaret. Det finns två grundläggande ting som inte minst många unga drömmer om: att få ett jobb och att få en bostad. På båda dessa områden sviks de av den moderatledda regeringen. Massarbetslöshet och skriande brist på bostäder är vad som gäller för ungdomar. Bostadsbyggandet har kollapsat sedan den moderatledda regeringen tillträdde 2006. Det har minskat med . , då man bytte bostadsminister, har minskningen varit . lever av vårt lands befolkning i kommuner med bostadsbrist. Det är ett grundläggande problem för tillväxten när infrastrukturen inte fungerar. Jag har själv träffat flera människor som har fått jobb men inte kan flytta till det för att bostad saknas. Ungdomar säger nej till högskoleplats för att de inte hittar någonstans att bo. Det är ett slöseri, inte minst mot bakgrund av att vi har sysselsättningsproblem i de branscher som kan medverka till att bygga bort bostadskrisen. Jag tänker på sågverk, husproducenter och andra. Precis som i sysselsättningsfrågan registrerar finansministern en händelseutveckling. Han noterar förhållanden, men han har ingen egentlig ansats till politik. tänker jag att är mer som en reklambyrå än ett regeringskansli. Det är olika ordsvall som basuneras ut i stället för handfast politik. I går när jag på datorn försökte få ut papper som beskrev Borgs svar fick jag olika versioner. Först kom det ut en version med den fantastiska nyheten om en gigantisk satsning på tunnelbana och bostadsbyggande. Det var det som Juholt presenterade 2011 och som avfärdade som ekonomiskt lättsinne och inget att syssla med. Denna första version fick jag . skrev: Man har enats om att bygga ut och öka bostadsutbudet med 78 000 nya bostäder i regionen. skrev han man. fick jag en ny version. Där stod: Regeringen har tillsammans med och fyra kommuner enats om att bygga ut och öka bostadsutbudet med 78 000 nya bostäder i regionen. förskönades verkligheten avsevärt. Det understryker verkligen att regeringen ägnar sig mindre åt politik och mer åt reklambyråverksamhet. Vilken version är den korrekta, 12.59 eller 13.59? 71 (S): Det som hände när regeringen tillträdde var att man avvecklade större delen av bostadspolitiken. Marknaden skulle sköta detta. ser vi resultatet. Byggandet har minskat och framför allt byggandet av bostäder som folk har råd att bo i. Det gäller främst hyresrätter med låg byggkostnad. Det byggs en del villor, bostadsrätter och hyresrätter med höga hyror, men även detta byggande har varit begränsat. Det största problemet är dock bristen på hyresrätter. Om vi tittar på den ekonomiska utvecklingen är det väldigt viktigt att man har rörlighet. Man talar mycket om rörlighet på arbetsmarknaden och att man ska flytta till jobben eller pendla till jobben. Man kan se regioner där det är låg arbetslöshet i och andra regioner där det är väldigt hög arbetslöshet. Problemet är att ekvationen – att flytta till jobben eller pendla till jobben – inte går ihop om det inte finns bostäder. Det är inte så att alla varken kan eller vill köpa sin bostad om man till exempel ska pendla till, jobba i eller flytta till en annan ort. Speciellt om man pendlar och behåller sin bostad på hemorten vill man som regel inte köpa en bostad, som dessutom kan vara svindyr. Det är heller inte alla som har fast jobb som får lån. Här är hyresrätter lämpliga därför att det finns en rörlighet i att man snabbt kan lämna hyresrätten på ett annat sätt än bostadsrätten, och man får tillgänglighet till den på ett annat sätt än bostadsrätten, där man måste låna eller ha en förmögenhet. Det kom siffror med en beräkning på minst 20 miljarder i utebliven tillväxt på grund av att det är för dåligt bostadsbyggande. Det är människor som har svårt att flytta till jobben därför att det inte finns bostäder. Det är även studenter som tvingas tacka nej till sin utbildningsplats därför att de helt enkelt inte får bostad. I detta finns en stor dold hemlöshet. Det gäller dem som ändå tar steget att flytta eller pendla till en annan ort men som lever på tillfälliga kontrakt utan trygghet. De tvingas flytta , kanske en gång eller ännu oftare. Det finns ingen kontinuitet i detta. Man kan också se att barnafödandet sker allt senare i livet. Det gäller även utbildning och jobb. Det finns så klart många orsaker till det, men en orsak är att det är svårt att få en bostad. Det gäller även ungdomar som vill flytta hemifrån – vi får allt fler mambor. i världen flyttade folk hemifrån innan de fyllde . bor många hemma långt upp därför att de helt enkelt inte hittar någonstans att bo. Det är ofta en ofrivillig situation både för ungdomarna själva, om man nu ska kalla dem ungdomar när de är över 30 – de är unga människor i alla fall – och för deras föräldrar som vill att de ska flytta. Då krävs att vi får en bostadspolitik. Vi kan se att regeringen har tagit bort det byggstöd som fanns som stimulans för att bygga hyresrätter med rimliga hyror. vi hade den stimulansen byggdes det faktiskt. Vi har en skattemässig diskriminering av hyresrätten som slår hårt mot byggandet och även höjer hyrorna för hyresgästerna. Det enda regeringen egentligen har gjort är att göra det mer fördelaktigt för den som äger sitt boende att hyra ut antingen hela bostaden eller ett litet rum till någon som behöver bostad. Det är långt ifrån tillräckligt för att lösa krisen. 72 (S): Jag vill tacka för att han har ställt denna viktiga interpellation och fått hit den som jag tycker egentligen bestämmer om bostadspolitiken i , nämligen finansministern. Det var bra gjort. har de ekonomiska villkoren för boende förändrats på ett sätt som har gjort att hyresrättens konkurrenskraft ytterligare har försämrats gentemot ägd bostad. Till stor del beror detta på förändringar i skattesystemet och på att de stöd som tidigare funnits för att kompensera hyresrätten har slopats. Det här är inte en fråga om att åstadkomma exakt lika villkor. Däremot tror jag att mycket kan göras för att undanröja den stora obalansen. Att det byggs för lite hyresrätter är inte någon nyhet. I Stockholmspressens tabloider kunde vi läsa att fastighetsskatten på hyresfastigheter är på väg att tas bort. Det är bra. Att detta kommer från ordföranden för utredning tolkar jag som att detta förslag sannolikt är på väg att läggas fram. Jag menar att hyresrätten är skattemässigt missgynnad, men att ta bort fastighetsskatten på hyresfastigheter påverkar nyproduktionen väldigt lite. De är befriade från denna skatt . En nybyggd hyreslägenhet blir ca dyrare att bo i än en ägd bostad. Om regeringen hade velat att skulle landa i någonting annat än att just bara åtgärda fastighetsskatten hade den kunnat ge helt andra direktiv till utredningen. Det har föreslagits sådana direktiv från ett antal andra organisationer som hade möjliggjort att man hade kunnat komma åt den här obalansen på ett annat sätt än vad som ser ut att bli fallet. Jag har en fråga till finansministern: finansministern att hyresrätten är skattemässigt missgynnad? Om finansministern anser detta undrar jag om det kommer några förslag som kan hjälpa till att åtgärda denna obalans på något sätt. Håller regeringen på att ta ett omtag kring skattefrågan för hyresrätten? Detta är frågor som det skulle vara intressant om finansministern kunde utveckla här. Sedan tycker jag att det som tar upp och redovisar är anmärkningsvärt, nämligen bilden av hur löftena när det gäller tunnelbana och utbyggnad av fler bostäder i har gått till. Jag tycker att detta är lite anmärkningsvärt, och jag förvånas över vad som sagts tidigare. Man behöver inte gå långt tillbaka. sade statsministern att det inte är staten som bygger tunnelbana i den här delen av landet utan . är det tydligen så att detta är någonting som man planerar att göra. Alliansstyret i borde direkt efter valet ha klivit in på detta t-banetåg. Det har bland annat tagit upp på sin ledarsida . Därmed tycker jag att man visar upp en form av flip-flop-politik – jag vet inte om man ska kalla det för det – när det gäller bostadspolitik och regional utveckling i den här delen av landet. 73 Finansminister (M): Det är klart att det är bra att det byggs i , att vi bygger vägar, industrianläggningar och hus och att vi utvecklar vårt samhälle. Det är en central del av vår samhällspolitik att göra detta. Det kom en noggrann genomgång från om arbetsmarknadsutvecklingen . Jag tänkte redovisa vad som har hänt i när det gäller byggsektorn. Det kan behövas för att vi ska få en lite bättre balans i den här diskussionen. Det framgår av – och detta kan vara intressant att notera – att totalt har sysselsättningen stigit mest i av de 15 jämförbara EU-länderna. Det kan vara viktig information för kammarens ledamöter att känna till. Det är intressant. Men ännu mer frapperande är att sysselsättningen i byggsektorn i har ökat . Det kan jämföras med att den i hela EU har fallit och i eurozonen . Det är alltså inget land i EU som har varit i närheten av en sådan sysselsättningsökning i byggsektorn som har haft. När jag bläddrar igenom siffrorna här tror jag att det näst bästa landet – om jag ser rätt – är , med en ökning på . har alltså haft en nästan så stor ökning. Det här är intressant. Det handlar naturligtvis om att vi gör större samhällsinvesteringar i än nästan alla andra EU-länder. Vi investerar i infrastruktur, och vi förstärker vårt samhälle när andra behöver spara och skära ned därför att de har förstört sina offentliga finanser med den politik med för mycket och för sent som många i den här kammaren förordade under krisens tidiga skeenden. Vi har också infört ett ROT-system som har säkrat att det finns stark sysselsättning i byggsektorn. Det kan vara intressant att notera att inget land i har haft starkare utveckling av sysselsättningen i byggsektorn än . Vad behöver vi då göra för att få ordning på byggsektorn? Låt oss vara klara över att detta är ett överregleringsmisslyckande. Vi har skapat en väv av regleringar som hindrar byggande i , och så har det varit . Det handlar om en överreglering av markförsörjningen som gör att det är alltför svårt framför allt i tillväxtregionerna att få fram mark. Det handlar om omfattande byggregleringar som gör att det är dyrt att bygga. Det är en tillståndsprövningsprocess där man har väldigt många sakägare, en komplicerad process med många överklaganden som ofta fördyrar och komplicerar det hela. Vi har också omfattande regleringar på uthyrningssidan som har ställt till bekymmer. Det är den samlade problembilden. Regeringen gör i princip insatser på alla de här områdena. Tillsammans med parterna har vi sett över hyressättningen. Vi har förlängt presumtionshyrorna. Vi har öppnat för bostadsrättsuthyrning. Vi kommer med en lång rad propositioner för att förbättra både byggplaneringen, byggregleringen och markförsörjningen. Det här arbetet kommer vi naturligtvis att driva vidare framåt, eftersom det är centralt att öppna för mer byggande, och det är helt nödvändigt att det sker genom att vi minskar regelbördan och öppnar systemen. Med en subventionspolitik som bara trycker in pengar i de existerande systemen vet vi – det är väl belagt från ESO-rapporter och annat – att vi långsiktigt inte får någon större effekt av subventionerna eftersom de leder till stigande kostnader. I det här läget, där har en grundläggande oro om för hög skuldsättning, skulle de naturligtvis tvingas agera mot en sådan politik och därmed bromsa upp utvecklingen. Det är bara genom en bättre fungerande bostadsmarknad som vi kan få ett ökat byggande. Detta ska naturligtvis göras i bred förankring med de olika aktörerna, alltifrån till andra viktiga aktörer, som allmännyttan och de privata byggbolagen. Som ett exempel på hur man kan göra detta är det en unik satsning som görs på tunnelbanan, som till skillnad från de socialdemokratiska drömslotten är fullt finansierad och fullt organiserad på ett sådant sätt att den har bärkraft och bäraktighet. Det är bra och klok politik, herr talman. 74 (S): Jag noterar återigen att kommer bakifrån i skymningen i interpellationsdebatter. Han är alltid välkommen. får man ett intryck av att byggregler och planlagstiftning skulle vara något påfund för att ställa till så mycket elände som möjligt. Men så är det ju inte. Det är avvägda beslut, oftast fattade i den här kammaren, för att värna alla människors möjligheter att ta en bostad i anspråk, för att värna miljön, för att värna demokratin. Jag tillhör dem som anser att man visst måste genomlysa, förändra och utveckla alla processer. Men det var med dagens regler som en socialdemokratisk regering faktiskt tillsåg att vi byggde dubbelt så mycket i landet innan ni, , tog över. En av orsakerna till byggkrisen, till det drastiska raset, är att ni vill avpolitisera och rangera ut bostaden från välfärdspolitikens område.