prot · H00993 · 2013-04-17 00:00:00 — Ett avgörande genombrott för demokratin skedde faktiskt , det vill säga . Ett alternativ till att få ett rättfärdigare samhälle hade varit revolutionen. Från den hade revolution varit på läppar som ett medel för att få ett rättfärdigare samhälle, men demokratin skulle visa sig kunna besegra revolutionen. Det är riktigt att det som hände något av åren 1918, 1919 eller möjligen 1921 ledde fram till det som vi ser som en fullvärdig demokrati. Men var de samlade i för att avskaffa sig själva. Det tog av debatt att göra detta. Ståndsriksdagen var djupt förankrad i folkets medvetande. Adeln hade stora privilegier att förlora. Men då uppmanade de de lyssnande att vinna den svåraste av alla segrar, nämligen segern över sig själva. Vid den votering som följde avskaffade de sig själva och införde en parlamentarisk tvåkammarriksdag. Det var nog så viktigt, och därför vill jag att vi inte ska glömma 2016 nu när vi celebrerar. Det vore kanske lämpligt att göra som i där man har jubileum . Det har vi nämligen på . Vi kan inte riktigt säga om det var 1666 som grundades, och för att vara på den säkra sidan celebrerar . Vi tycker att saken är värd det. Det kan kanske vara någonting för . Ett annat glädjeämne är att det är lönt att motionera. Det händer ibland att vi misströstar om att det går att påverka någonting. När jag 2003 motionerade om en blev den motionen, precis som alla andra motioner som jag skrev det året, avslagen. Men kan jag notera att en motion med samma yrkande har fått om inte bifall så i alla fall ett konstaterande att den anses tillgodosedd och därför avslås. Det är nog den största segern som man kan vinna i denna riksdag, nämligen att det man motionerat om redan har genomförts. dag är oerhört viktigt. Han var en hjälte. Det var en hjälteinsats som gjorde, och den bör uppmärksammas mer. Ingen svensk är så internationellt uppmärksammad som . Man kan notera att han är en av endast sju personer som har blivit utsedda till hedersmedborgare i . Han var den andre efter när han blev amerikansk hedersmedborgare. Han är också hedersmedborgare i , och blev han det också i . får på namnsdagen för . fattade beslut om att bifalla en begäran om införandet av dag i akademialmanackan. Det går faktiskt att föra det framåt. Låt vara att det tar och många turer och att det är en instans utanför som möjliggör det, men framåt går det i alla fall. I övrigt ställer jag mig bakom förslaget i utskottets betänkande. 140 (KD): Jag vill yrka bifall till förslaget i betänkandet. Anledningen till att jag tog tillfället i akt att gå upp i debatten är att jag har varit med och motionerat om den här saken. Första gången var 2001, då jag skrev en motion om att inrätta dag, och den började så här: är ett stort namn utomlands, inte minst i , men han är märkvärdigt okänd i sitt hemland. Runt om i världen uppmärksammas hans insatser på många olika sätt. Vägar och torg uppkallas efter honom, han tillerkänns hedersmedborgarskap och skolor undervisar om hans insatser. Så är det . uppmärksammade vi hundraårsjubileet av hans födelse, och det var bra. Men är han alltför okänd. Inte minst i skolböckerna är det förvånansvärt lite som nämns om någonting så ovanligt som en svensk hjälte. Det är nu tackade ja till att åka till . Vi känner alla till den speciella tidsanda som rådde. I fanns det då fortfarande 100 000 judar, och gjorde en mycket speciell insats genom att rädda tiotusentals judar. Han gjorde det tillsammans med andra, men han stod i spetsen. Vi vet allesammans hur han sågs . Man sade till honom: måste du tänka på din egen säkerhet. Men han svarade: För mig finns inget annat val. Och det var sista gången man såg honom. Han som kämpade mot nazismen blev senare offer för en annan ideologi, lika förskräcklig den, nämligen kommunismen. Ingen vet exakt vad som hände honom. En viktig sak med att ha en speciell är att hålla frågan vid liv. Vad var det egentligen som hände ? blir den här dagen verklighet, och som föregående talare sade har redan tagit det beslutet det är de som är den beslutande instansen och kan genom att rösta bifalla detta. Det här blir en viktig dag. är namnsdag, och det blir en unik möjlighet för skolor runt om i landet att uppmärksamma vad han gjorde men också att vi kan göra skillnad . finns antisemitismen, och fortfarande finns främlingsfientligheten i vårt land. Det behövs en speciell dag för att lyfta upp detta och visa på att man kan göra skillnad. Jag vill än en gång säga att jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. Jag är väldigt glad för att den här motionen nu tillgodoses och att till minne av på det viset blir verklighet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Offentlig förvaltning Föredrogs betänkande 2012/13:KU19 Offentlig förvaltning. 141 HANS (S): Medborgarna har rätt till tillgänglighet när det gäller statlig service. vet vi att exempelvis skatteverk, arbetsförmedling och försäkringskassa är utsatta för hårt effektiviseringstryck. Det är viktigt att kunna förena en effektiv statlig förvaltning med lokal och regional närvaro. När delar av landet överges minskar också legitimiteten för det gemensamma. Det kanske inte är ett problem för alla, men det är det åtminstone för oss socialdemokrater. Att hela landet ska leva var ett varumärke för ett av regeringspartierna. Ett sätt att vidmakthålla en statlig närvaro i hela landet är en etablering av så kallade servicekontor. Den frågan har utretts och beretts . Vi menar att det är dags att gå till verket. Majoriteten av de borgerliga partierna och också tycker att frågan ska beredas mer. Jag tror att vi har medborgarnas stöd i att det är dags för ett beslut. Jag yrkar bifall till reservation 1 om statliga och kommunala servicekontor. 142 (SD): I det här betänkandet ställer jag mig bakom det som anges på nästan alla punkter så när som på en punkt där jag yrkar bifall till vår reservation. Jag skulle väl i och för sig kunna säga att åtskilligt av det som sägs i betänkandet skulle jag ha valt en annan språkdräkt för, men det påverkar inte de mest väsentliga delarna av betänkandet. Med tanke på att klockan är mycket vill jag inte uppehålla mig vid sådana saker, utan jag tänkte nämna det som vår reservation gäller. Den berör alltså frågan om integration. Jag läste härommorgonen vid frukost en rubrik som löd: i är min identitet grekisk. Var det något problem? Nej, inte ett dugg inte för vederbörande och inte för någon annan heller. Jo, därför att den här personen när han kom 1963 hade sett att nyckeln till det svenska samhällets alla rum utgörs av språket, och det fanns väldigt många incitament för att lära sig språket. Det gjorde han, och det öppnade också alla dörrar så till den grad att han skriver sina böcker på svenska. Det som är svårt att avstå från att spekulera i är vad som hade hänt om han hade kommit hit och märkt att incitamenten inte är särskilt starka. Det är jobbigt att lära sig ett nytt språk. Märker jag då att jag kan både bo och arbeta bland mina landsmän och att jag inte ens behöver betala för tolken om jag skulle behöva komma i kontakt med myndigheter varför då inte skjuta upp det här besvärliga med att lära sig språket till morgondagen? Konsekvenserna ser vi runt om i . Många stängs ute därför att de saknar den här nödvändiga nyckeln. Då tror vi att det är bra att man åtminstone i någon mening har ett incitament för att skaffa sig kunskaper i språket, även om det är besvärligt. Därför tycker vi att när det gäller den fria tillgången till tolkar även efter mycket i och även efter tid som svensk medborgare bör begränsas. För att det inte ska få orimliga konsekvenser säger vi i vår reservation: Det bör dock enligt min mening alltid finnas en möjlighet till tolkning för personer som är hörsel- eller talskadade och för personer som talar något av officiella minoritetsspråk. Vidare bör en möjlighet till tolkning finnas när det är helt nödvändigt för verksamheten, t.ex. vid , i brottmål och vid akuta sjukhusbesök. Jag är fullt medveten om att det naturligtvis är av ren välvilja som det nuvarande regelverket är inrättat, men jag är också övertygad om att välviljan har visat sig vara missriktad. 143 (V): Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 1 och i övrigt bifall till utskottets förslag i betänkandet. Jag måste kommentera det som sades om tolkar. Jag har en granne som kommer från , har bott länge i och talar utmärkt svenska eller rättare sagt gjorde det tills personen i fråga drabbades av svår demens. Min granne har ganska mycket kontakt med kommunen och behöver hjälp av . I de fallen får vederbörande använda sig av tolk, vilket jag tycker är bra. Det är mycket bra att utskottet ställt sig bakom förslaget att vi ska fortsätta att behandla våra medmänniskor, som bott länge i vårt land, på så sätt. Det kan finnas många skäl till att man behöver tolk. I övrigt tänkte jag tala om hur myndigheterna fungerar, möjligheten att få kontakt med myndigheter och servicen till invånarna. Framför allt handlar det om att man behöver komma i kontakt med myndigheterna fysiskt. Flera motioner tar upp behovet av statlig service i hela landet och lyfter fram olika sätt att säkerställa detta. har en motion som tar upp villkoren på landsbygden och möjligheten att leva i hela landet. Vår uppfattning är att invånare och företag ska ha rätt att på ett likvärdigt sätt få del av offentlig service oavsett var i landet man finns. Vi föreslår att det ska byggas upp kompletta servicekontor i varje kommun och att statlig och men också privat service ska kunna samordnas där. Majoriteten avstyrker samtliga motioner på området och hänvisar till pågående utredningar och till att myndigheterna visst tar initiativ till grundläggande statlig service för medborgare, detta genom att grundläggande statlig service förmedlas via tekniska lösningar och genom att det bildas gemensamma kontaktpunkter i dialog med berörda kommuner. Man vill inte föregripa de utredningsförslag som ligger på området. Det kan säkert hända att det startas ett och annat servicekontor, det kanske till och med startas flera, men att möjligheten för medborgarna att komma i kontakt med myndigheterna skulle öka är inget som jag känner igen från det område där jag bor. När man talar om problemen med att komma i kontakt med myndigheter är det många som tar upp inland, norra och norra , men det är faktiskt inte lätt i södra heller. Det ligger inte jättelångt bort, knappt härifrån, mitt emellan och . Bredbandet är inte utbyggt mitt i skogen trots att län är ett område som har väldigt mycket fiber nedgrävt. Vi har stora problem med mobiltäckningen, och många har svårt att sköta myndighetskontakter via internet. Många äldre har också för vana att besöka myndigheterna personligen och känner en större trygghet vid direkta personkontakter. Att man inte vill föregå utredningar som bereds kan på ett sätt låta helt logiskt. Problemet är bara att utredningarna inte är nya, och nedläggningen av de statliga myndigheterna och servicekontoren fortsätter. Dessutom fortsätter enskilda myndigheter att fatta beslut som går i rakt motsatt riktning i förhållande till vad regeringen säger sig vilja göra. I har ett servicekontor. Det har man beslutat att lägga ned med motiveringen att det är för få besök. Man har inte fört någon dialog med kommunen om det, och någon diskussion om en gemensam lösning har inte förts. I kommunerna runt omkring är servicekontoren nedlagda . En gammal människa som vill träffa en myndighetsperson ska kunna få ett besök inbokat, har sagt till medierna. På den hemsida som har står dock ingenting om hur det i så fall ska gå till, hur man ska få kontakt med den person som man ska kunna träffa på någon annan plats än där servicekontoret finns. Jag har åtminstone inte lyckats hitta den informationen på hemsidan. Man kan tycka att det inte är så långt från till för ett besök, men det finns inga lokala servicekontor i de närmaste kommunerna heller. Gamla från , , och Kumla måste alla åka till för att få träffa en handläggare om de till skillnad från mig på hemsidan lyckas lista ut hur man gör för att få till ett personligt möte. Enligt en artikel i tidningen ska kontoret läggas ned . Någon annan information har inte kommit till kommunen, och det har inte heller förts någon diskussion med kommunen. En myndighet som också fattar beslut som går emot det regeringen säger bör gälla är . går tiden för inlämnande av självdeklaration ut. För inte var det en självklarhet och en ritual att lämna in sin självdeklaration . På många ställen var det kö, folkfest och halabalo. deklarerar fler och fler via nätet, men det är fortfarande många som lämnar in en pappersdeklaration. Det är inte heller alltid möjligt att deklarera via nätet. Där jag bor har ett kontor, och vad vi vet kommer det att vara kvar tills vidare. Där lämnar vi hallsbergare in våra pappersvarianter. I kommunerna runt omkring samarbetar man med genom att ha små lådor på där deklarationen kan lämnas. Kumla kommun byggde om sin entré till , och då gjordes ett särskilt fack för inlämning av deklarationer, med en låst låda bakom som tömdes när man tog hand om deklarationerna. har beslutat att samarbetet med kommunerna ska upphöra. Självdeklarationen får endast lämnas direkt till egna kontor eller servicekontor eller så ska de skickas med post. Ett av de angivna skälen är att öppettider och säkerhet runt kommunernas mottagande av deklarationerna inte kan garanteras. I stället får deklarationerna skickas med posten, för det anser är säkert. Däremot litar inte på kommunen, en av de lokala myndigheter som man kan tycka att de statliga myndigheterna borde kunna samarbeta och diskutera med. Ett av skälen till att dessa motioner avstyrks är alltså beredningen av utredningar. Beredningarna har pågått , , . Det duger inte att bara fortsätta att bereda. Det duger inte om man vill komma fram till en lösning. Behovet av tydliga riktlinjer är påtagligt. När det inte görs någonting börjar man undra om det är en poäng med detta, att när man väl kommit fram till hur de olika myndigheterna ska samordnas, ja, då finns det inga lokala myndighetskontor kvar att samordna. De blir färre och färre, och det på många håll i landet. Det är konstigt att man bara låter det rulla på. Jag yrkar självklart bifall till reservation nr 1. 144 (M): I betänkande KU19 har berett motionsyrkanden rörande offentlig förvaltning, alltså de myndigheter som har att genomföra de åtgärder som riksdag och regering beslutar om. Det är oftast dessa myndigheter som enskilda medborgare möter i vardagen, till exempel och Arbetsförmedlingen. Det är av stor vikt att den offentliga förvaltningen fungerar väl, inte minst för att de enskilda medborgarna ska få den service som de har rätt att förvänta sig. Jag kommer att beröra frågan om statliga och kommunala servicekontor men också säga något om e-legitimation. I ett antal motioner lyfts frågan angående att införa ett fungerande, rättssäkert och enhetligt system för e-legitimation fram. Att på ett säkert sätt kunna identifiera sig på nätet är en fråga av stor vikt, en uppfattning som också regeringen har. lämnade Utredningen om bildande av en e-legitimationsnämnd sitt slutbetänkande till regeringen med en rad förslag om hur man till exempel kan utveckla en sammanhållen och enhetlig infrastruktur för identifiering. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss angående myndigheters tillgång till tjänster för elektronisk identifiering. I remissen lämnas förslag till en ny lag om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Syftet är att stödja den offentliga förvaltningen vid upphandling av e-identitetstjänster så att den kan göras på ett enkelt och effektivt sätt. Med hänvisning till den pågående beredningen i avstyrker utskottet motionerna. har vi i upplevt en tilltagande urbanisering. Mer än var femte svensk lever i en storstad, och är det land i EU där inflyttningen till storstäderna sker snabbast. När människor lämnar landsbygden kan det dock få konsekvenser för samhällsservicen. En aktiv företags- och näringspolitik och förbättrade kommunikationer kan vara en väg att få människor att välja att bo och starta företag i glesbygd och på så sätt skapa tillväxt även utanför de växande storstadsregionerna. Det är av stor vikt att den offentliga förvaltningen fungerar väl även utanför tätorterna så att de enskilda medborgarna ska få den service de kan förvänta sig. Vi värnar varje medborgares rätt till offentlig service, men vi avstyrker de väckta motionerna. Anledningen är att motionärernas förslag redan bereds. tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdrag att stödja de statliga myndigheternas arbete med att inrätta lokala servicekontor och stödja andra samverkansinitiativ. I regeringens förvaltningspolitiska proposition görs följande bedömning med anledning av utredningens delbetänkande: Regeringen bedömer att den samverkan som inletts mellan myndigheter med behov av lokal närvaro bör utvidgas och fördjupas samt att ett långsiktigt mål bör vara att grundläggande lokal statlig service kan förmedlas via gemensamma servicekontor eller andra gemensamma kontaktpunkter. beslutade regeringen att uppdra åt en särskild utredare att genomföra en översyn av den statliga regionala förvaltningen. Den utredningen presenterade sitt slutbetänkande . fick Statskontoret i uppdrag att ta fram ett samlat underlag om myndigheternas service i samverkan. I en rapport som överlämnades lämnas ett antal förslag på hur myndigheternas samverkan skulle kunna utvecklas på kort, medellång och lång sikt. Utskottet vill lyfta fram och välkomnar de initiativ som redan tagits från berörda myndigheter för att förbättra tillgängligheten till grundläggande statlig service för fler medborgare. Utskottet delar regeringens bedömning att den samverkan som redan inletts mellan myndigheter om en förbättrad service till alla medborgare är positiv. Som redogjorts för bereds dock de utredningsförslag som finns på området i , och det arbetet bör inte föregripas, bland annat med hänsyn till att ansvarsfördelningen mellan de samarbetande parterna samt rättssäkerhetsfrågor måste beaktas. Med hänvisning till detta yrkar jag bifall till utskottets förslag till beslut. 145 (V) replik: Jag har läst betänkandet, och jag hör vad du säger, , och jag lever i en verklighet som ser helt annorlunda ut. Det hänvisas till ett regeringsuppdrag . Det står till exempel att vad gäller utredningens förslag och ett regeringsuppdrag angående samråd mellan , och Arbetsförmedlingen konstaterar regeringen att en sådan samrådsskyldighet redan föreligger i förordningen 2007:713 om regionalt tillväxtarbete. Trots det fortsätter man att lägga ned verksamheter. I den kommun som jag bor i och som jag pratade om när det gäller har det funnits ett gemensamt servicekontor för Arbetsförmedlingen, och . Arbetsförmedlingen har dragit ned men finns fortfarande kvar, men har bestämt sig för att lägga ned sin verksamhet. Hur länge ska man hålla på så där innan det ni säger omsätts i praktik? Har du något besked att ge om när ärendet kan komma tillbaka hit? När har ni berett det färdigt? Vad är det ni letar efter? 146 (M) replik: Jag sitter inte själv i regeringen och kan naturligtvis inte tala om när ett förslag kommer att läggas fram. Det kan bara konstateras att det finns tre utredningar och underlag från dem, varav det senaste betänkandet kom , . Naturligtvis är det här så pass viktiga frågor att de måste beredas ordentligt. Jag är helt säker på att man nu tittar över de här utredningarna, ser hur man kan nyttja de förslag som lagts fram i samtliga utredningar och kommer fram till ett bra resultat. Det tar naturligtvis tid. Men som sagt kom det senaste betänkandet , så jag är övertygad om att ett bra resultat kommer att komma ut av det här. 147 (V) replik: Jag är väl medveten om att inte sitter i regeringen, men du hänvisade, , till vad regeringen säger och vad regeringen gör. Då tänkte jag att jag kan fråga om det. Det betänkande som kom handlar om den statliga och regionala översynen på regional nivå. Det har väldigt lite med servicekontoren att göra. Servicekontor och lokala kontor handlar om mötet med själva medborgarna. Den statliga förvaltningen och hur den ska organiseras på regional nivå är en lite annan sak. Den kan se ganska olika ut, och ändå kan behovet av ett statligt gemensamt kontor för att möta medborgare finnas, oavsett om vi har en statlig organisation i ett län eller över tre län. Jag är fortfarande undrande. Det kom en bra proposition 2007. Sedan kom en 2009/10, och ärendet bereds fortfarande. Kommer du att fråga dina partikamrater i regeringen och återkomma? Är det möjligt? 148 (M) replik: Visst är det möjligt, och visst kan jag göra det. Ett bättre svar som du skulle vilja ha kan jag dess värre inte ge dig. Det är viktiga frågor, och de måste verkligen tas på allvar. 149 (FP): Vi ska vara stolta över den svenska förvaltningstraditionen. Generellt sett präglas svenska myndigheter av neutralitet, opartiskhet och rättssäkerhet. Servicetänkandet har förbättrats och myndighetsspråket, som förut kunde te sig nog så obegripligt för vanliga dödliga, har blivit lättare att ta till sig. Men vi måste arbeta vidare för att effektivisera förvaltningen och förbättra servicen. En viktig fråga är att de statliga myndigheterna ska ha god närvaro i hela landet. Detta är viktigt både för medborgarna och för det lokala näringslivet. Frågan uppmärksammades i den förvaltningspolitiska propositionen 2010, och lade utredningen om utveckling av lokal service i samverkan fram sitt slutbetänkande. När man ska hitta former för att utveckla servicen i samverkan är det viktigt att ha i minnet att är stort och att de lokala förhållandena skiftar oerhört mycket. Det gäller att hitta principer som fungerar både i glesbygd och i storstad. Det gäller också att utgå från rätt verklighetsbild och ha en samlad beskrivning av hur de statliga myndigheternas tillgänglighet och service ser ut i olika delar av landet. På denna punkt finns det en reservation i betänkandet. Jag menar att åsiktsskillnaderna handlar om form och inte om sak. Vi är helt överens i utskottet när det gäller värdet av myndighetssamverkan för att utveckla servicen till allmänheten. Den samverkan som inletts mellan myndigheter om förbättrad service till alla medborgare är positiv. Däremot anser reservanterna att de redan nu hittat den rätta modellen för exakt hur detta ska gå till. I reservationen talas det om att varje kommun måste ha ett eget servicekontor, oavsett hur de lokala behoven ser ut. Det räknas upp vilka statliga myndigheter som kan ha verksamhet på kontoren, oavsett hur dessa myndigheter har valt att i övrigt lägga upp sin verksamhet. Kanske det blir exakt så. Men jag tycker inte att vi ska låsa oss för exakta modeller . Det är där skillnaden ligger. Jag anser att det viktiga är att beredningen av de utredningsförslag som finns på området inte bör föregripas. Det är viktigt för rättssäkerheten och för att vi ska vara säkra på att den modell som vi slutligen landar på verkligen kommer att fungera praktiskt på det sätt som är tänkt. Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkande. 150 (V) replik: Jag hade inte tänkt begära replik, för jag tycker inte att det känns helt sjyst att ge sig på en ersättare som hoppar in, förmodligen med ganska kort varsel, och inte har varit med och berett ärendet. Egentligen tänkte jag inte ställa dig till svars för det som i övrigt står i betänkandet. Däremot kände jag att jag var tvungen att ändå påpeka vad vi har skrivit i vår reservation, för det kan jag stå för. Det var nämligen något helt annat än du hade läst. Vi har inte sagt att det ska vara exakt på detta sätt, att det ska se ut exakt så här och att varje kommun ska vara skyldig att göra detta. Så står det inte. Det står så här: I mindre tätorter har dock den offentliga servicen blivit sämre, och myndigheter har fortsatt att lägga ned lokala kontor. Det är något som fortfarande pågår.