prot · H10936 · 2013-11-28 00:00:00 — Tyvärr hände det inte bara 1981, utan det händer fortfarande: Barn får inte den näring de behöver eller får den inte på ett hälsosamt sätt. Utifrån det tog EU initiativ till det direktiv som ligger till grund för dagens betänkande. Parallellt med detta arbete gjordes förtjänstfulla insatser här hemma för en partsöverskridande överenskommelse. Men som tidigare debattörer har berört har det gått dess. Det finns nya aktörer som är delaktiga i verksamhet och bedriver forskning, utveckling, försäljning och så vidare men som av naturliga skäl inte var med då. Sammantaget har detta gjort att regeringen, precis som mina allianskolleger har berört, har tagit initiativ till att tydliggöra detta. Jag skulle i detta sammanhang vilja säga att jag tror att de som lyssnar på den här debatten gör väl i att läsa förordning LIVSFS 2008:2, §§ 15, 16 och 17. Där står mycket tydligt hur dessa produkter ska märkas. Dagens betänkande berör inte märkningen som sådan över huvud taget. Dagens betänkande berör hur vi ska tillåta eller inte tillåta marknadsföring av de här produkterna. Den partsöverenskommelse och det betänkande vi har är i stort likvärdiga. Det blir tydligare nu vad som är tillåtet i marknadsföring och vad som inte är det. Det tycker jag är positivt. Det som dagens betänkande tillför, och som bland andra har framhållit, är att vi nu sätter fokus på det som de flesta har ägnat den största tiden , nämligen att den personal som sedan jobbar med våra barn och med våra nyblivna föräldrar ska ha kompetens och kunskap om hur vi ger våra barn en god start och en god näringstillförsel, om det är via bröstmjölken eller via ersättning och vilken ersättning och med vilken sammansättning det i så fall ska vara. Den kompetensen behövs. Det har också remissinstanserna tydligt framfört. Detta handlar alltså inte om värderingar av människor, människors eget val eller föräldrars val, där de har val – ett antal mödrar har inga val att göra i det här sammanhanget, och de kräver vår största respekt, anser jag. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. 24 (V) replik: Det som stör mig något i den här debatten är att ni från den borgerliga sidan försöker låta påskina att detta med varningstexten eller upplysningstexten på modersmjölksersättningen är något man kan jobba vidare med och att det inte är klart vad som gäller. Vi har ju § 8 i propositionen. Där står det att det ska framhållas att amning har fördelar. När jag frågade om vilka dessa fördelar var fick jag till slut svar. En av fördelarna är att livmodern drar ihop sig. Men grejen är ju att det finns massvis med fördelar med flaskmatning också. Det finns exempelvis enorma jämställdhetsfördelar som jag nämnde i mitt anförande. Det finns enorma fördelar för de kvinnor som faktiskt inte kan få fram mjölk ur brösten. Det finns enorma fördelar för de kvinnor som får ont och får sår i brösten när de i stället kan flaskmata. Ska man då ensidigt i en lag säga att det ena har fördelar framför det andra? Dessutom står det fortsättningsvis i lagen att det ska framgå att produkten endast bör användas på rekommendation av en person med utbildning i medicin, näringslära eller farmaci. Det tycker jag också är att sända en signal om att modersmjölksersättning är något man ska vara ytterst försiktig med. , jag förstår inte hur detta rimmar med ert tal om att låta föräldrarna själva bestämma och att ge dem saklig information. Tycker inte att man i lagens § 8 väldigt tydligt tar ställning för amning framför flaskmatning? 25 (KD) replik: Jag skulle vilja börja nästan i slutet på replik. Vi lyfter nu fram behovet av ytterligare kunskap och kompetens hos dem som möter barn och nyblivna föräldrar. Då är det centralt att det är människor som har god kunskap och kompetens om just det som tar upp, alltså fördelar, möjligheter, problem och så vidare med att ge bröstmjölk eller att ge bröstmjölkersättning där så behövs. Det är centralt att den personal som möter föräldrarna har god kunskap och kompetens om detta. Oavsett om det är sjukvårdspersonal eller personal på närmaste apotek – det är ju ofta det som är närmast till hands; ofta finns det inom sjukhusets väggar – är det väl oerhört centralt? Om vi nu ska fortsätta med paragraftexter i ett ämne som är ganska känsligt vill jag framhålla att det är som jag säger att föreskrifter 2008:2 § 15 väldigt tydligt talar om vad som ska stå på dessa förpackningar. Det gäller , och det kommer att gälla framgent också. 26 (V) replik: Det är lagar som vi klubbar igenom i den här församlingen, . Det är inte bara allmänt tyckande det handlar om, utan det är lagar. Lagar är också normerande. De går direkt ut i samhället. De går ut till alla barnmorskor, apotekare, sjukvårdspersonal på BB och bvc och så vidare som arbetar med de här frågorna. Det står i den föreslagna lagen att amning har fördelar. Min enkla fråga till dig som jag faktiskt inte har fått svar på är: Fördelar framför vad? berättade att livmodern drar ihop sig. Bra, då har vi fått besked om det. Det kan vara en konkret fördel. Jag kan ta ett par andra fördelar med amning också, faktiskt. Det finns jättemycket som är bra med amning. Det finns dock massvis med fördelar också med modersmjölksersättning och flaskmatning. Om vi nu ska vara ärliga, , och ge föräldrarna frihet att göra valet utan moraliserande påbud, varningsetiketter eller annat från oss politiker kan man inte ha en paragraf som säger att det ena är bättre än det andra? Eller vad tycker egentligen? 27 (KD) replik: Då handlar det väl inte om vad tycker heller? Då handlar det väl om vad vetenskap och beprövad erfarenhet har gett oss vid handen. Mitt tyckande är ganska ointressant i sammanhanget. Jag har att förhålla mig till de kunskapsplattformar vi har av olika slag. Bland annat är vårdpersonals långa erfarenhet en sådan. Det är kemisk sammansättning – om vi nu ska ta sådana ord i vår mun – som är intressant. Har vi likvärdiga komponenter som kan ersätta modersmjölk? Ja, det har vi. Vi har produkter som har sådan sammansättning och som är möjliga att få på grund av allergier och så vidare. Det ska naturligtvis beskrivas och kommuniceras på ett neutralt sätt till dem som vill ha denna information, det vill säga föräldrar som frågar efter den. Jag tänker inte fråga de föräldrarna varför de vill ha den informationen. Den ska finnas, och ska personal ha erforderlig kompetens för att ge den. Mitt tyckande är ganska ointressant i sammanhanget. 28 (C): Jag gör ett inlägg till för att ge mig själv chansen att resonera och fundera kring de frågor som har ställt till alla deltagare utom just mig. Att amning har fördelar är något som ser som ett kontroversiellt uttalande. Jag har svårt att förstå den inställningen. Under mänsklighetens historia, fram till dess modersmjölksersättningar började tillverkas, var det ju amning som gällde. har vi ett läge då vi har bra ersättningar som är av hög kvalitet och noga reglerade. Då fungerar det, och kan kanske till och med ibland vara bättre. Vad är alternativet till att skriva att amning har fördelar? Man kan skriva att amning har nackdelar, eller man kan skriva att amning inte har någon betydelse. De två sista argumenten har livsmedelsindustrin trummat ut i och i andra länder för att motivera kvinnor att bara använda modersmjölksersättningar. Jag tycker att det är ett naturligt konstaterande att säga att amning har fördelar. Sedan bestämmer föräldrarna själva. Vi har utmärkta modersmjölksersättningar som ibland behövs som komplement eller helt och hållet. De är precis lika bra, för barnen får bra näring i och så vidare. Men att göra någon dramatik av att man konstaterar att människan är människa och att amning har fördelar tycker jag är lite trist. 29 (V) replik: frågar mig vad alternativet är till formuleringen amning har fördelar i 8 § i lagen. Alternativet är att inte säga någonting alls – att inte säga att det ena är bättre än det andra. Jag tycker att det borde vara en självklarhet om vi ska ha opartisk information till våra föräldrar. Tycker inte det? 30 (C) replik: Jag är säker på att barnmatsindustrin, framför allt när man marknadsförde sina kampanjer om detta, skulle uppskatta stödet från när han menar att det går lika bra med annan mjölk som med bröstmjölk. Det går väldigt bra med modersmjölksersättning; det är ett utmärkt alternativ med dagens höga kvalitet och så vidare. Föräldrarna väljer själva. Det behövs som tillskott och ibland helt och hållet. Utgångspunkten är ändå att det är naturligt att konstatera att amning har fördelar, att det är en ingång i det hela och att föräldrar gärna använder det. Jag tycker att det är rätt allvarligt att se hur snett det här har gått tidigare i marknadsföringspropaganda där man har sagt just att det inte spelar någon roll och att det går lika bra. Så har man sagt trots att det ibland har varit dålig kvalitet på modersmjölksersättningarna. Detta är någonting som vi behöver ha regelverk för. Det är bra att vi har marknadsföringsregler. Jag har uppfattat att vi är överens i sak om att man ska reglera marknadsföringen på det sätt som vi gör. Vi är överens om att vi har ett bra förhållande i med god marknadsföringssed och så vidare. Men det vi diskuterar ovanpå detta är att EU har ett regelverk som vi måste följa, och har regeringen bedömt att vi gör på det här sättet. Att ifrågasätta själva grunden, som gör här, är en fråga som skulle ha stora konsekvenser och behöva diskuteras noga. Jag tycker att EU och är på rätt väg i frågan: Föräldrar bestämmer själva och så vidare. Jag ser det som ett naturligt konstaterande att konstatera att människan är människa och att amning har fördelar. Det är ingen problematik i det. Men jag noterar att ser en stor problematik i detta. 31 (V) replik: Det kan du skriva upp att jag gör, ! Vi har expertmyndigheter som brukar komma med rådgivning till svenska folket. Det är ytterst sällan vi skriver in i våra lagar att det ena är bättre än det andra när föräldrarna står inför två olika val. Du vill uppenbarligen att kvinnan med stora sår på sina bröst, kvinnan som inte kan få fram någon mjölk ur sina bröst, mamman och pappan eller de två kvinnorna eller vilka det nu är som lever tillsammans och som bestämmer att de av jämställdhetsskäl vill flaskmata sitt barn med modersmjölksersättning ska ha det fria valet att göra det. Men de ska alltså påminnas, , varje gång de tar fram den där modersmjölksersättningen om att det de då gör egentligen är sämre än att amma eftersom det står i lagen från regeringen och i § 8 att amning är bättre än det de just nu gör. Detta tycker jag är att stigmatisera och moralisera över de föräldrar som har gjort det aktiva och medvetna valet att flaskmata sitt barn i stället. Det rimmar inte med det som i alla fall alla andra borgerliga har anfört i den här kammaren: att föräldrarna ska få göra valet mellan att amma eller flaskmata eller göra lite både och. 32 (C) replik: Föräldrarna bestämmer själva, och alternativet amning finns. Ett bra alternativ är också modersmjölksersättningar, som har hög kvalitet och som kan användas helt och hållet eller delvis – absolut. Men marknadsföringen behöver regleras, och jag tycker att det är ett naturligt konstaterande att säga att ingången ändå är ett budskap att amning har fördelar. Jag tror att det vore fel att ha ingången att amning inte har någon betydelse eller att amning har nackdelar. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Förstärkt nedsättning av egenavgifter betänkande 2013/14:SfU5 Förstärkt nedsättning av egenavgifter (prop. 2013/14:14) föredrogs. 33 (S): ska vi debattera betänkande SfU 5 Förstärkt nedsättning av egenavgifter. Vi socialdemokrater har tre reservationer som vi såklart står bakom, men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till den första. Regeringen säger att man vill sänka egenavgiften ytterligare för att göra egenföretagande mer attraktivt. Låt oss granska detta lite grann, herr talman. Vad betyder det? Det innebär i praktiken att man sänker egenavgiften med för att öka intresset för egenföretagande. Om vi skulle säga att varje egenföretagare jobbar ungefär lika mycket som löntagare – – kan vi konstatera att blir per dag. Det är ungefär lika mycket som den 20-kronorssedel jag har här, herr talman. per dag för att göra företagande mer attraktivt – är det detta som Alliansen har att erbjuda företagare? Är det denna framtidsbild som man har att erbjuda? Då är det väldigt svagt. Egenföretagare är folk med drivkraft. De behöver inte bidrag. De har redan drivkraften. Det de behöver är lite vind under vingarna när de väl är på väg. Vi socialdemokrater säger i stället: Vilka hinder kan egenföretagarna stöta på i sin väg? En del av detta är att vi säger så här: Om de vill utöka sin verksamhet och anställa finns det en del oförutsedda utgifter som de kan råka ut för, bland annat den andra sjuklöneveckan. Vi säger därför att vi vill ta bort den. Det underlättar för företagare att ta steget och anställa. Vi har sagt att vi vill underlätta för företagare genom att när de väl levererar en vara eller tjänst ska de få betalt . Det har vi också sagt, herr talman, eftersom det är viktigt för en egenföretagare. Dessutom har vi sagt att vi ska satsa på regionalpolitiken. Då kan man undra vad regionalpolitiken har att göra med egenföretagandet. För den som inte vet kan jag nämna att staten – genom sina många beslut och de statliga myndigheterna – upphandlar varor och tjänster för långt mer än hundra miljarder. Om man koncentrerar det på ett ställe går all den drivkraft som finns bland egenföretagare ute i landet förlorad när de går miste om möjligheten att få jobben, uppdragen, möjligheten att leverera varor och tjänster till statliga myndigheter. Det blir fallet om man koncentrerar det på bara några få ställen. Därför är det viktigt med en bra regionalpolitik. Då får många företagare möjlighet att vara med och konkurrera om jobben och att leverera varor och tjänster. Dessutom får de betalt . Det är en framtidspolitik, herr talman. i bidrag per dag, som nu vill införa, är ingen framtidspolitik. När vi ändå är inne på bidrag som vill ge kan vi tänka på de gamla . De var emot höga skatter. De nya är för låga skatter. Var finns skillnaden? Det här betänkandet är ett steg mot låga skatter. Man har bara en målsättning oavsett om man kallar sig ny eller gammal moderat. Målet är detsamma. Frågan är vad en företagare behöver. Jag har nämnt några saker. En ytterligare sak som kan stödja företagare mycket bättre än 20-lappen är att satsa på infrastruktur, att skapa möjligheter för småföretagen att bredda sig, att skapa större områden för dem att verka på. Det behöver småföretagarna. Det är ingen framtidspolitik som Alliansen erbjuder, inte för småföretagarna. var vi på besök i . Då var det en av småföretagarna som tyckte att de behövde en bättre föräldraförsäkring, en som var bättre anpassad för småföretagare. Man behöver kanske nattis, för som småföretagare jobbar man inte alltid mellan åtta och fem. Arbetsvillkoren är olika och gör att man ibland jobbar dygnet runt beroende på vilka varor och tjänster man levererar. Därför är det viktigt att erbjuda möjligheter, ta bort trösklar som finns. Det gör det möjligt för företagarnas drivkraft att utvecklas, och därmed skapas förutsättningar för tillväxt och en framtid för , herr talman. Det är det som behövs. Vad har vi i stället? Vilka erbjudanden har Alliansen? Det är ett bidrag på per dag till företagare. Det ska de nöja sig med. Det ska ge tillväxt i landet. Det tror inte vi socialdemokrater är den framtidsmöjlighet som behöver. behöver någonting annat. behöver ett parti som ser företagarnas villkor och ser vad det är som behöver göras för att företagarna ska få luft under vingarna och kunna bära framåt i utvecklingen. Det är framtidspartiet Socialdemokraternas svar. Det som jag har räknat upp i talarstolen är en del av de svar vi har. Med tanke på att jag förbrukat min talartid kan jag inte fortsätta att leverera fler svar, utan jag får återkomma vid andra tillfällen, herr talman. 34 (MP): Det behövs många förslag för en företagsvänligare politik. Nyckeln till nya jobb i finns i småföretagen. har fyra av fem jobb skapats i företag med färre än 50 anställda. småföretagare förtjänar en politik som gynnar entreprenörskap och innovation, en politik som underlättar för nya företag att starta upp, utvecklas och anställa fler. småföretagare pekar ut den höga nivån på arbetsgivaravgiften och det betungande sjuklöneansvaret som de två största hindren för att kunna växa och skapa nya jobb. vill reducera arbetsgivaravgiften för alla företag, särskilt för de små företagen. Vi föreslog i vår budgetmotion att avgiften skulle sänkas på en lönesumma . Det förslaget skulle ge en skattelättnad på , vilket är betydelsefullt för ett litet företag. Egenföretagare får motsvarande sänkning av egenavgiften. Vi har även lagt fram förslag om att slopa sjuklöneansvaret. Vi säger att det ska slopas helt för dem som har tio anställda eller färre. förstärkte vi det förslaget i vår senaste budget genom att föreslå att alla företag med 11–49 anställda får en schablonmässig ersättning motsvarande den ersättning företag med tio anställda får. Då blir det inte någon tröskeleffekt. beslutade om andra inkomstberäkningar och andra utgiftsramar. Därför har vårt förslag fallit. Regeringen föreslår i propositionen att egenavgifterna förstärks genom att avgiften vid avgiftsberäkningen höjs med till . Regeringens förslag är med den höjningen mindre omfattande än det som föreslagit, men det är bättre än ingenting alls. Eftersom vårt eget förslag har fallit ställer vi oss bakom förslaget i propositionen. I betänkandetexten finns även en beskrivning av nystartszoner och ett avstyrkande av en motion om nystartszoner. Motivet till att man föreslår avslag på motionen är att man anser att regeringen nog kommer att ta hänsyn till det. ser inte nystartszoner som en effektiv politisk reform, snarare tvärtom. Vi tror att det skulle kunna leda till en mer skiktad och segregerad arbetsmarknad. Av det skälet vill vi att det avslås. Jag yrkar därför bifall till motivreservation i detta betänkande. Som jag sade inledningsvis är det ytterst angeläget att satsa på bättre förutsättningar för små företag. Då är sänkt arbetsgivaravgift och slopat sjuklöneansvar de två viktigaste punkterna. 35 (M): är det upp till bevis för dem som säger sig vilja underlätta framväxten av nya företag. är det upp till bevis för dem som vill ha fler jobb och nya och växande företag. I det här betänkandet föreslås en markant förstärkning av den nedsättning av egenavgiften för företagare som tidigare införts. Nedsättningen ökas till 7 ½ procent av avgiftsunderlaget, och det maximala avdragsbeloppet ökar till . Det betyder – och ska jag vara riktigt tydlig eftersom en av de tidigare talarna inte verkar förstå skillnaden mellan bidrag och minskade kostnader – för en småföretagare i minskade utgifter . Vidare föreslås att begränsningsregeln gällande delägare i handelsbolag tas bort, vilket leder till en regelförenkling som minskar den administrativa belastningen för företagare. som företrädare för näringslivet, till exempel Företagarna och LRF, har välkomnat förslagen. LRF har till och med uttryckt att en nedsättning av egenavgifterna är den viktigaste åtgärden inom skatte- och avgiftsområdet för landets småföretagare. utvärdering, IFAU, framhåller att en sänkning av egenavgifterna gör företagande mer attraktivt, både i förhållande till andra former av sysselsättning och i förhållande till arbetslöshet. IFAU anser att i grupperna arbetslösa och lågutbildade kan nedsättningen antas få positiva sysselsättningseffekter. Det var som den första nedsättningen av egenavgifterna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag genomfördes i syfte att göra det mer attraktivt att starta, driva och utveckla företag. tar vi ytterligare ett steg i den riktningen genom att förstärka nedsättningen, det vill säga minska kostnaderna för småföretagare. Jag vill framhålla att av den konsekvensanalys som återfinns i regeringens proposition framgår att såväl den ekonomiska standarden som den disponibla inkomsten, med detta förslag, ökar mest för dem som tillhör de grupper som har de lägsta inkomsterna. Förslaget ska ses som en del i Alliansens strategi och arbete för att främja framväxten av nya företag och ökad sysselsättning. Det är ett arbete som resulterat i att vi har nått rekordnivåer vad gäller antalet sysselsatta – trots en djup och långvarig internationell ekonomisk nedgång. Föga förvånande visar det sig nu när det kommer till praktisk handling att Socialdemokraterna vill att förslaget avslås. I stället för att underlätta för landets småföretagare vill man kraftigt öka de offentliga utgifterna för sjukförsäkringen. Ärade åhörare och för den delen representanter för granskande medier! motiverade visserligen i talarstolen här att man är emot förslaget därför att man tycker att nedsättningen av egenavgifterna är för liten, men han berörde över huvud taget inte det motiv Socialdemokraterna anger i sin motion för att gå emot förslaget. I sin motion hävdar att de är emot förslaget om nedsättning av egenavgifter för att man i stället vill ta bort arbetsgivarnas ansvar för att betala ut sjuklön den andra sjuklöneveckan. Men det här stämmer inte. Av den rapport som Socialdemokraterna presenterade när de presenterade förslaget om att ta bort ansvaret för den andra sjuklöneveckan framgår att konstruktionen är sådan att arbetsgivarna med Socialdemokraternas förslag även i fortsättningen ska betala sjuklön den andra sjuklöneveckan. Sedan ska man i efterhand hos begära en kreditering för den kostnaden. Tala om att öka regelkrånglet för landets företagare och för arbetsgivarna! Och dessutom skapar man en mycket rättsosäker situation. Man har inte presenterat någon annan konstruktion än den man gjorde ursprungligen, och den ser ut exakt på det här sättet. Man ska i efterhand hos begära en kreditering på sitt skattekonto för den kostnad man har haft för den andra sjuklöneveckan. Ska det bli som i efterhand ska avgöra om en person har saknat arbetsförmåga eller inte, för att sedan eventuellt ersätta arbetsgivaren för sjuklönekostnaden? Eller ska man börja blanda in både och i beslutsfattandet? För någon behöver ju fatta beslut om att godkänna sjukskrivningen. Socialdemokraterna finansierar slopandet av sjuklöneansvaret för , som beräknas kosta , med att säga nej till nedsättningen av egenavgifterna för småföretagarna. Det finansierar man genom att höja arbetsgivaravgiften med, håll i er, . Man vill alltså sänka kostnaderna för arbetsgivarna med genom att ta bort ansvaret för den andra sjuklöneveckan. I stället höjer man egenavgifter och arbetsgivaravgifter mångdubbelt om, med nästan ett femfaldigt belopp. Man påstår att arbetsgivarna ska slippa betala ut sjuklön , men det är ett påstående som haltar eftersom man inför nya regelkrångel i stället. Snurrigt blir det hur som helst även om man mångdubbelt om tar igen på gungorna det man förlorar på karusellerna. Och definitivt blir det inte bättre om man vill främja företagande och ökad sysselsättning. Socialdemokraterna höjer faktiskt skatterna för företagarna och på arbete med . De påstår sig vilja regera ihop med som höjer skatterna på arbete och för företagarna med . Ska de ta med Vänstern i det här samarbetet kan man räkna med att skatter och avgifter höjs för företagarna och på arbete med . Alliansen har varit framgångsrik vad gäller att främja framväxten av nya företag. hade det startats nästan 20 000 företag sedan Alliansen tillträdde 2006. Vi har över 200 000 fler människor i jobb. Den som vill se växande företag och fler människor i arbete gör definitivt bäst i att hålla på Alliansen även i det kommande valet. Med det, herr talman, ber jag att få yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på reservationerna. (Applåder) I detta anförande instämde och (båda M). 36 (S) replik: