prot · H00981 · 2013-03-20 00:00:00 — Jag vill inte försätta mina och dina barnbarn i den situationen att vi inte över huvud taget har grepp om det här. Jag tycker att skulle få helt andra ägardirektiv. Jag tycker att det är fattigt att inte ha andra ägardirektiv än att de ska vara en budgetregulator och hamna i börs. 126 (M) replik: Samarbete är oerhört viktigt. Jag delar uppfattning att man nog inte bör vara så prestigebunden. Jag tänkte hoppa lite grann och lämna kapitalet och nordiskt samarbete. har en hög kompetens när det gäller gruvor. Det har du anfört i ditt tal. Vi har också en god miljölagstiftning, kanske de miljövänligaste gruvorna i hela världen. Det ska vi vara stolta över. Det har pratats om uranbrytning. Jag kan tycka att det är lite märkligt att Socialdemokraterna, när vi har en hög kompetens och vi har en god miljölagstiftning, så frekvent säger nej till uranbrytning. Har inte vi ett moraliskt och etiskt ansvar så länge vi har kärnkraften att även, om det nu skulle finnas brytbart uran i det är en hypotetisk frågeställning bryta det om vi har ett folkligt stöd för det? 127 (S) replik: Jag stöder helt mitt partis ställningstagande när det gäller uran och det som finns skrivet i betänkandet. Därom råder det ingen tvekan. När det däremot gäller miljölagstiftning och framför allt hanteringen av det här och de utdragna tider vi har är det katastrof. Vi har i längre användningstider än i övrigt. Jag har själv interpellerat och motionerat i frågan, men den prestigefyllda Alliansen har avslagit motionerna. Sedan kommer de året efter och försöker visa på att man tog initiativ. är någonting på väg. Det är prestige. Det är inte samarbete. Jag tycker att det skulle behövas mycket mer pragmatism på den nationella nivån också i de här frågorna. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Konkurrenspolitiska frågor Föredrogs näringsutskottets betänkande 2012/13:NU15 Konkurrenspolitiska frågor. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 15 § Beskattning av företag, kapital och fastighet Föredrogs skatteutskottets betänkande 2012/13:SkU17 Beskattning av företag, kapital och fastighet. 128 (S): debatterar vi skatteutskottets betänkande om beskattning av företag, kapital och fastigheter. Jag står bakom alla de socialdemokratiska reservationer som finns i betänkandet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till reservation 8. I samband med budgetbehandlingen debatterade vi förslaget från regeringen om en kraftigt sänkt bolagsskatt drygt 8 miljarder. Vi kritiserade tilltaget och sade att det hade varit mycket bättre politik att satsa de miljarderna på att bygga starkare, ge ungdomar utbildning och arbete. I ett läge med massarbetslöshet prioriterade ni i Alliansen att bättra på storbankernas nettovinster. Vi varnade för att ni skulle skapa oro i vår omvärld, att våra goda grannar skulle tvingas följa med i detta race mot botten. Och mycket riktigt ser vi nu att känner sig tvunget att följa med ned till i bolagsskatt en utmaning som kommer att kräva nedskärningar i deras välfärd. Effekterna i ser vi också. Storbankerna har utdelningsfest, trots att finansministern har höjt sitt finger mot det. Men i vanlig ordning händer ingenting. Ni valde att höja aktieutdelningarna i bankerna framför arbetslöshetsbekämpning och framför våra förslag att i stället förbättra för de mindre företagen genom att ta bort sjuklöneansvaret . Det kommer vi inte att glömma. Historien om svensk tonnageskatt är historien om hur alliansregeringen genom att inte göra någonting har jagat snart hela sjöfartsnäringen ur . Den 2006 nytillträdda regeringen fick ett färdigt underlag på sitt bord om hur beskattningen av sjöfarten skulle kunna förändras så att vi skulle kunna behålla svenska sjöfartsjobb. Men ingenting har hänt i . Här i har frågan däremot levt, och vi har i enighet krävt att regeringen ska komma med förslag om en tonnageskatt. Men det har förhalats och det har förhalats. Det sorgliga i sammanhanget är att för varje gång vi har diskuterat frågan har ännu fler svenska fartyg flaggats ut och ännu fler svenska jobb försvunnit. är det inte längre bara till exotiska länder utan till grannländer som , som har infört tonnageskatten. Vi är sist i , och sitter vi här med svartepetter. Massor av jobb har försvunnit, och kompetensen i sjöfartsnäringen är snart ett minne blott. Den svenska sjöfartstraditionen, som man väl får säga började med upptäcktsfärder i Vinland, tycks sluta med den borgerliga regeringens handlingsförlamning . Försöken att gömma undan frågan i en ny större utredning imponerar inte. Vi accepterar inte den tidsplanen, att vi ska gräva ned den här frågan ända till . Det måste till en tidtabell, och det måste till signaler från riksdag och regering om att det kommer att bli en tonnageskatt. Då kanske vi kan rädda de sista resterna av svensk sjöfartsnäring. Ett av de största hindren för tillväxt och utveckling i vårt land är bostadsbristen, framför allt bristen på hyresbostäder som gör det enklare att söka jobb efter sin kompetens på andra orter än där man bor och att gå till högre studier. byggs det alltför lite i . Därom tror jag att alla numera är överens. När tillträdde som bostadsminister började han med att kraftigt försämra villkoren för att bygga hyresrätter. Han uttryckte det som att marknaden var dopad och att den skulle så att säga avgiftas. har det gått , och har bostadsproduktionen sjunkit. Då får man väl säga att avgiftningen snart måste vara klar och att den tydligen inte över huvud taget fungerade, eftersom vi är nere på ett rekordlågt bostadsbyggande. Vi har så lite byggande att bostadsbristen tilltar för och . Det leder till mer svarthandel och fler oseriösa fastighetsägare som kan tjäna stora pengar på den här bristen. Fastighetsägarna, och har visat att en nybyggd hyreslägenhet blir dyrare än en ägd lägenhet, även om de är exakt likadana. Då finns inga kostnader för service eller något annat medräknat. Det är bara som en effekt av beskattning och av statens sätt att hantera de olika upplåtelseformerna. är läget att staten subventionerar alla former av bostadsupplåtelse utom hyresrätt. Därför blir den dyrare . Det är en orimlig situation. Den grundläggande obalansen mellan hyresrätter och andra upplåtelseformer måste angripas snabbt om vi ska kunna fördubbla bostadsbyggandet, vilket är nödvändigt om situationen inte ska förvärras. Regeringen har själv skapat denna orättvisa genom att ta bort investeringsstödet till hyresrätter och studentbostäder och genom att ta bort räntebidragen. De statliga utgifterna balanserade värdet av ränteavdragen på ägda bostäder. är obalansen sådan att det är fruktansvärt svårt att bygga hyresrätter. Regeringen har, som i så många andra fall när vi ligger på om brister i samhället, kommit fram till att frågan måste utredas. I vanlig ordning är frågan skickad långt . som bostadsproduktionen ligger på den låga nivån kommer gapet mellan behovet och bostadsbeståndet att öka. Vi socialdemokrater har en politik för detta. Vi har föreslagit en byggbonus för att få i gång byggandet av hyresrätter och studentbostäder. Det är en lösning på kort sikt, men långsiktigt måste statens ekonomiska uppträdande i förhållande till olika upplåtelseformer neutraliseras så att inte hyresrätten missgynnas längre. Klimatomställningen är vår tids ödesfråga. Ingen insats eller åtgärd får negligeras. hade före regeringsskiftet en ledande position i världen på området, men ser vi hur länder som sprungit ifrån rejält. Människor i allmänhet är oroade och beredda att göra vad de kan. En sådan handling är att producera klimatsmart energi i sina kooperativ och bostadsrättsföreningar. Det är en viktig pusselbit att underifrån minska belastningen på nätet. Tyvärr sätter våra skatteregler hinder i vägen. Kooperativ som producerar el tvingas skatta för mellanskillnaden mellan marknadspris och eget pris. Det kan diskuteras principer i det oändliga, men här måste faktiskt sunt förnuft gå före. Om kooperativ ser en möjlighet att både göra en insats i klimatpolitiken och göra sig mindre beroende av energijättarna, ja då ska inte staten lägga hinder i vägen. Vi vill att det skyndsamt ska tillsättas en utredning för att ta bort straffbeskattningen. I betänkandet har vi socialdemokrater ett särskilt yttrande om skatteplanering i samband med 3:12-reglerna. Vi fick i utskottet ta del av en redogörelse från en Esorapport om hur allt fler höginkomsttagare kommer undan skatt de borde betala genom att göra om inkomst av tjänst till bolagsinkomster. Vi värnar bra och generösa 3:12-regler för riktiga företag som bedriver näringsverksamhet, som anställer folk och utgör viktiga pusselbitar för att bekämpa arbetslöshet, men om så generösa regelverk ska kunna försvaras får inte andra använda dem som kryphål. Därför måste de täppas till fort. Denna fråga ska jag debattera med finansministern i kammaren . nöjer jag mig med att hänvisa till vårt särskilda yttrande. Men ett löfte är att vi i den här frågan kommer igen. När de mest välbeställda i samhället använder kryphål i lagstiftningen för att slippa bidra med sin andel av skatten måste vi reagera snabbt och beslutsamt. 129 (MP): Det finns två bitar i skattesystemet som är viktigt för , dels att skapa rättvisa förutsättningar för framtiden, dels att styra mot en klar ökad hållbarhet i våra liv. Vi vill ta upp den tråd som föregående talare tog upp när det gäller uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ, vilken tas upp i reservation 4 och som jag yrkar bifall till. Vad vi behöver i är en folkrörelse för omställning. Den folkrörelsen saknas tydligt, och den här regeringen har inte lyckats skapa denna otroligt viktiga folkrörelse. Det är en folkrörelse som skulle kunna bygga ett framtidens som är klimatneutralt, som tar frågan om klimatomställning på allvar. Det är bekymmersamt att regeringen helt har slutat att intressera sig för denna fråga, åtminstone dess ledande företrädare, trots att de hyllade koldioxidskatt och sådant. var jag på ett studiebesök i i . Det är en delstat med en regering som leds av en grön ministerpresident. Det är kanske ingen tillfällighet att det är den delstaten som kallar sig bilismens hemland. och har sina fabriker där. Men där finns det fler arbetsplatser i klimatomställningsindustrin än i bilindustrin. Där är det en folkrörelse att bygga vindkraftverk och solceller på taken. Där är det en folkrörelse att ställa om klimatet. Det är så mycket folkrörelse att man aktivt har beslutat sig för att stänga av kärnkraftverken. Det är den delstat där folkrörelsen mot kärnkraft en gång startade i , vid kärnkraftverket i Wyhl i Kaiserstuhl. Det var inte studenter eller vänstermänniskor utan bönder i trakten som byggde motståndet. Det är det motståndet som har lett till en omställningsfolkrörelse. Det är detta vi är ute efter när vi vill ändra uttagsbeskattningen på vindkraftskooperativ. Vi behöver folkrörelser i som vill ställa om, som vill bygga om, till en framtid och som kan skapa de jobb vi behöver. De jobben skapas inte genom att låta de stora jättarna fixa allt och bygga ännu fler kärnkraftverk. Vi vet att där finns inte många jobb. Jag kan lägga till att har lovat att utreda detta. Men han har väl inte tillsatt en utredare, antar jag. Han brukar inte det. Då faller frågan i glömska. Men jag är glad att tillsammans med Socialdemokraterna och har en gemensam reservation på denna punkt. Vi behöver fler folkrörelser i landet. Det ska vara folkrörelser som kan bygga ett nytt och hållbart . Vi behöver ett hållbart . Det är så jobben skapas. Det är också viktigt att tänka på bostäder. Jag bor i , och jag är ordförande i i . Det är en region där det råder akut bostadsbrist. I min hemkommun är ordet trångboddhet inte ett namn som kan användas. Det är betydligt värre än så, särskilt om man räknar alla flyktingar från som släktingarna tar emot. Det kan bo tio personer, två tre familjer, i en två- eller trerummare. Man kan inte säga nej till släkten, och det finns inga bostäder. Jo, för att det har varit för dyrt att bygga. Därför behöver vi en mer rättvis och likvärdig beskattning av boendeformerna. Det är inte villor eller ROT-avdraget som kommer att fixa bostadsbyggandet. Vi behöver en klimat-ROT för dessa bitar. Vi behöver en rättvis och likvärdig beskattning för de olika boendeformerna. Även här behövs det en folkrörelse. Egentligen behöver vi lite grann av det bostadsbyggande vi hade för att bygga om , för att skapa de jobb som behövs för att klimatanpassa landet. Jag vill ta upp en sista punkt där vi är lite mer positiva till regeringen än föregående talare, nämligen tonnageskatten. Jag uppskattar faktiskt att utskottet har kommit fram till en skrivning som betonar att i lösningen för tonnageskatt ska hållbarhetsfrågan vägas in. Det tror jag också är viktigt, när vi ser vilka problem vi har med svaveldirektiv och andra saker som belastar sjöfarten som de absolut är nödvändiga. Då är det viktigt att vi försöker hitta lösningar där. är det viktigt att betona det som finns i utskottstexten, nämligen att tålamodet håller på att tryta när det gäller att komma fram till lösningar. Det har funnits åtminstone två tillkännagivanden. Näringen har efterlyst frågor. Det har tagit för regeringen att få till stånd en utredare. undrar man om de där tjänsterna är väldigt oattraktiva, eftersom det verkar vara svårt att tillsätta dem. Det gäller inte bara denna fråga. Man undrar om det beror på arbetsförhållandena eller om det är andra skäl. Det är viktigt att det kommer fram resultat här, och som sagt gärna med ett hållbarhetsperspektiv. Vi behöver ett hållbarare , och där är skatteverktyget otroligt viktigt att verka för att skapa incitament för att skapa denna hållbarhet. Därför yrkar jag, som sagt, bifall till reservation 4 och hoppas att vi kan gå mot då vi får lite mer hållbara folkrörelser i . Vi behöver det i detta land. 130 (SD): Att sådana gigantiska energiinvesteringar håller på att genomföras i vårt land som redan har ett väl fungerande och fossilfritt elsystem är obegripligt. Om avsikten vore att minska koldioxidutsläppen borde investeringarna på hundratals miljarder i stället riktas mot transportsektorn där av de fossila utsläppen sker . Det är Kungliga energiutskott som uttrycker dessa hårda ord om vindkraftsutbyggnaden i en debattartikel som publicerades i . Det finns många stycken i artikeln som är värda att citera, men jag ska nöja mig med bara ytterligare ett stycke. Det är beklagligt att försatt sig i denna situation utan att det på något sätt varit nödvändigt. Behovet av fossilfri el i täcks av befintliga energikällor. Ur nationalekonomisk synpunkt måste i princip huvuddelen av kostnaden för en överdriven utbyggnad av vindkraften vara en förlust då den uppenbarligen inte behövs. Den svenska vindkraftutbyggnaden skulle inte ha varit möjlig utan omfattande subventioner (i form av elcertifikat) i mångmiljardklassen som därtill huvudsakligen gagnar utländsk industri. Det är en ganska kraftfull sågning av svensk vindkraftsutbyggnad av Kungliga energiutskott. är det dock inte bara elcertifikatet som är en subvention för vindkraften, som skriver. Vindkraften har även en kraftig subvention när det gäller fastighetsskatten. Alla elproduktionsenheter oavsett om det är vindkraft, vattenkraft, kärnkraft eller annan typ av produktionsenhet betalar en fastighetsskatt. Kärnkraftsenheter har dessutom en effektskatt. kan man tro att dessa fastighetsavgifter borde vara något så när på samma nivå, men så är inte fallet. var skillnaderna i fastighetsskatten inte så stora. Den var för kärnkraft och vindkraft, medan den var för vattenkraft. Fastighetsskatten har sedan höjts i flera steg för vattenkraften och motsvarar . Vindkraftverk har däremot fått en sänkt fastighetsskatt till . Det innebär en 14 gånger högre procentsats i fastighetsskatt för vattenkraft i jämförelse med vindkraft. I praktiken innebär detta att vattenkraften drabbas av en skatt på ca per producerad kilowattimme, enligt , som besökte skatteutskottet . Det kan liknas vid en kraftig straffbeskattning av en fossilfri energikälla, vilket hotar att leda till att framtida investeringar och reinvesteringar i vattenkraftverk får stryka på foten, något som skulle vara mycket olyckligt, inte minst då vattenkraften får allt större krav på sig som reglerkraft för framför allt vindkraften. Kärnkraften har en skatt som motsvarar ca per producerad kilowattimme. Den stora subventionen får vindkraften, som bara belastas med ca per producerad kilowattimme. Det är en subvention som tillsammans med elcertifikaten fullständigt snedvrider konkurrensen mellan de olika energislagen, vilket uppmärksammat. Men även företrädare för energikrävande basindustri är kritiska till den rådande utvecklingen. anser att fastighetsskatten ska harmoniseras och göras mer jämbördig mellan de olika elproduktionsanläggningarna. Därmed yrkar jag bifall till reservation nr 3. Tonnageskatten har alliansregeringen valt att köra i långbänk. Den första utredaren redovisade sitt uppdrag . har inget hänt. beslutade regeringen om ännu en utredning om tonnageskatten och andra stöd för sjöfartsnäringen. Utredaren har fått närmare på sig att redovisa sitt uppdrag. Därmed ligger en förändring och införande av tonnageskatt fram i tiden. Läget inom den svenska sjöfarten är akut, skriver företrädare för sjöarbetsmarknadens parter i ett brev till skatteutskottet. Den svenska sjöfartsnäringen har inte möjlighet att konkurrera med utländska aktörer på lika villkor. Denna obalans har lett till att den svenskflaggade handelsflottan har krympt med 98 fartyg och att det nu återstår endast 114 fartyg i det närmaste en halvering av den svenskflaggade handelsflottan. Därmed beräknas att närmare 5 000 svenska arbetstillfällen samt många säsongsjobb försvunnit. Med samma utveckling de kommande fyra åren kommer den svenska sjöfartsnäringen att riskera att bli mer eller mindre utraderad. Frågan är varför en sänkning av restaurangmomsen var så viktig och infördes med kort framförhållning men att svensk sjöfartsnärings vara eller icke vara prioriteras så lågt av alliansregeringen. Har Alliansens arbetslinje ännu inte gått till sjöss? anser att tonnageskatten bör genomföras skyndsamt för att skapa samma förutsättningar för svensk sjöfart som övriga konkurrentländer har. Därmed vill jag yrka bifall till reservation nr 6. Bristen på studentbostäder är stor i de flesta av högskoleorter. Störst är bristen i storstäderna. Trots talrika vallöften från regionala och kommunala regeringsföreträdare har byggandet av studentbostäder inte kommit i gång . Tvärtom har enligt och statistik byggandet av studentbostäder i princip upphört. För att stimulera byggandet av studentbostäder vill att studentbostäder klassificeras som elevhem, där ingen fastighetsavgift tas ut. 131 (V): Skatt på företag, kapital och fastighet brukar gå under samlingsbegreppet kapitalskatter. ingick även förmögenhetsbeskattning och arvsskatt här, men de är ju avskaffade. Totalt inbringade dessa skatter , motsvarande mellan av de totala skatteintäkterna eller mellan av bnp. De två andra stora skattegrupperna skatt från konsumtion respektive arbete ger avsevärt större intäkter till samhället. I liksom några andra skandinaviska länder har vi sedan skattereformen en så kallad dual beskattning, vilket innebär att kapitalinkomster beskattas separat från arbetsinkomster enligt en särskild skatteskala, vanligen samma skattesats oberoende av kapitalinkomst till skillnad från den progressiva skatteskalan för inkomster från arbete. Det medför till exempel att en förmögen person som har en kapitalinkomst på får betala ca i skatt, medan en högavlönad expert, läkare, verkschef eller liknande som tjänar på utfört arbete betalar ca i skatt eller alltså mer än för den motsvarande arbetsfria kapitalinkomsten. Man kan verkligen fråga sig om det ska löna sig att arbeta eller att vara förmögen. Det är ett problem som den skatteöversyn som vi föreslår bör ta upp. Skattestatistisk årsbok sammanställer utvecklingen vad gäller våra skatter, inklusive kapitalskatterna. I årsboken sägs bland annat att kapitalinkomster i allmänhet och kapitalvinster i synnerhet är starkt koncentrerade till hushåll med de största inkomsterna. Den tiondel av befolkningen som har de största vinsterna realiserade av totalsumman. Den ojämna fördelningen gör att kapitalvinsterna i hög grad har bidragit till den kraftigt ökande inkomstspridningen i samhället. De ökade ekonomiska skillnaderna drar isär . Ojämlikheten ökar, och kapitalvinsternas ojämna fördelning är en viktig orsak till detta. En annan viktig förklaring till den ökade inkomstspridningen är den avskaffade fastighetsskatten, som gett mycket stora skattesänkningar till välbärgade familjer i storstädernas solsideområden. Vi menar från sida att det av fördelningspolitiska skäl, för att öka jämlikheten, minska inkomstspridningen men även för att få in välbehövliga skatteintäkter, att kapitalskatterna genomgående kan höjas, bland annat genom återinförande av fastighets-, förmögenhets- och arvsskatt, dock med rimliga fribelopp. är det svårt att beräkna effekterna till exempel av en återinförd förmögenhetsskatt eftersom statistik om förmögenhetsfördelning saknas sedan förmögenhetsskatten avskaffades. Vi vet att 2007 ägde av de mest förmögna av förmögenheterna. Men vi kan gå till vårt grannland för att studera ett annat skattesystem. Där har man såväl fastighetsskatt som förmögenhets- och arvsskatt. Även bolagsskatten ingår bland kapitalskatterna. Regeringen har sänkt bolagsskatten från till med motiveringen att den internationella konkurrensen kräver sänkt bolagsskatt. Det är ett argument vars relevans jag starkt ifrågasätter. hade redan en totalt sett konkurrenskraftig bolagsskatt. En jämförelse visar till exempel att före sänkningen hade lägre bolagsskatt än genomsnittet för våra tio viktigaste handelspartner, inklusive de så kallade BRIK-länderna. Medelvärdet för dessa länder låg på om man väger de olika ländernas bolagsskattesats mot deras vikt för som handelspartner. För att ge några exempel kan jag nämna att har , , och i bolagsskatt. gäller dessa jämförelser den formella nivån på bolagsskatten. Om vi i stället tittar på den verkliga bolagsskattenivån i är den i praktiken mycket lägre på grund av förmånliga avdragsmöjligheter för räntekostnader, avskrivningar, periodiseringar med mera. redovisar hur stora dessa justeringar är. De senaste siffrorna är . Då hade företag som gick med vinst efter alla avdrag en inbetald skatt på enbart . Ser man till perioden 20002010 var den inbetalda skatten i förhållande till företagens resultat efter finansnetto i genomsnitt endast . Det är orimligt att påstå något annat än att bolagsskatten i har varit mycket konkurrenskraftig också internationellt sett. Jag beskrev inledningsvis vårt så kallade duala skattesystem och de effekter det medför. I betänkandet belyses det väl av två exempel, nämligen 3:12-reglerna och det som kallas carried interest. Jag tar upp dessa frågor i reservation 2, som jag passar på att yrka bifall till. presenterade , Expertgruppen för offentlig ekonomi, en uppföljning av hur 3:12-reglerna för fåmansföretag används. Som vi har hört tidigare här fick vi en presentation av det i utskottet. Enligt rapporten kom man bland annat fram till att reglerna leder till utbredd omvandling av inkomster från tjänst till inkomster av kapital för att tillgodogöra sig den lägre skatten på kapitalinkomster. Detta utförs främst av manliga höginkomsttagare, revisionsbyråer etcetera, vilket bland annat leder till ökade inkomstskillnader efter skatt i samhället i stort. Men författarna har även funnit att nybildade fåmansföretag gör färre reala investeringar, att andelen fåmansföretag som är holdingbolag och skalbolag har ökat, och att det sparade gränsbeloppet till holdingbolag kan uppskattas motsvara så mycket som i framtida förluster i skatteintäkter, även om den siffran är osäker.