prot · H10936 · 2013-11-28 00:00:00 — 8 (M) replik: Den lag som vi beslutar om är egentligen, som jag sade i mitt anförande, en praxis som sätts på pränt. Det kommer inte att vara någon skillnad ute på marknaden. Den skillnad som det skulle kunna vara jämfört med är att vi öppnar upp för en möjlighet att lagmässigt marknadsföra produkter som inte har funnits tidigare i den överenskommelse som vi har. Vi öppnar också upp för mer information till barnavårdscentraler, till mödravårdscentraler och till pappor och mammor runt om i landet som vill ha ett alternativ till amning. Jag tycker att det nya lagförslaget är bra så till vida att vi är mycket tydliga i vår text kring information, transparens och möjligheten för föräldrar att välja själva. Det som skiljer alliansregeringen, beträffande den lagstiftning som vi beslutar om , från den politik som och för är att vi tar ansvar för förd politik. Socialdemokraterna vill hänskjuta problematiken till . Frågan är: Hur hade Socialdemokraterna valt att ställa sig till den här frågan när utredning hade kommit tillbaka? har också varit involverad i den text som är framtagen. Jag ser detta lite grann som att man försöker bolla problemet vidare och sopa problemet under mattan. Jag tycker att det är fegt av Socialdemokraterna att inte våga sätta ned foten i ärendet. Det är viktigt att säga att vi inte ställer amning mot mjölkersättning, utan det är ett fritt val för föräldrarna. 9 (V) replik: sade att regeringen har haft kontakter med och att vi måste införa den här lagen. Då skulle jag vilja veta vad har meddelat . När ett land missköter sig och inte genomför EU:s lagstiftning brukar den formella gången vara den här. 1.Det kommer en formell, skriftlig underrättelse från . Har det, , kommit någon sådan? 2.Efter det kommer det ett motiverat yttrande. Det är ungefär samma sak, men det är en mycket skarpare formulering. Har det, , kommit något motiverat yttrande? 3.Det kommer en dom i som innebär att man tvingas följa EU-domen. Har det, , kommit någon dom från ? Jag bara undrar. Sedan vill jag, , veta några saker. Det står i § 8 i lagförslaget: Vid marknadsföring av modersmjölksersättning ska det framhållas att amning har fördelar. Jag vill fråga: Framför vadå? Vad är amning bättre än? Det skulle jag vilja veta. 10 (M) replik: Alliansregeringen jobbar efter att man säger en sak och sedan genomför det man säger. Det är att vara tydlig och konkret gentemot kammaren men också att vara tydlig med vad man faktiskt avser att genomföra gentemot sina väljare och sin befolkning. Där skiljer vi oss mycket åt. Den kontakt som vi har haft med under resans gång , när regeringen drev igenom detta innan Alliansen kom till makten, är att försöka få kommissionen att förstå att den praxis som vi har i , med den marknadskod som vi har, har fungerat bra. Men de signaler som vi har fått är att det inte räcker, och därför måste vi stifta en lag. Det är dumt att invänta saker och ting från kommissionen om att man har gjort fel. Det är väl bättre att gör rätt från början, ? Återigen: Förslaget handlar inte om huruvida det är bättre att amma eller att flaskmata sina barn. Betänkandet handlar om hur man informerar, och i betänkandet öppnar vi upp för mer information än i gällande praxis. 11 (V) replik: säger att det har kommit signaler från kommissionen. Men i den här församlingen stiftar vi lagar! Ofta stiftar vi lagar därför att det kommer påbud från EU. Då räcker det inte, , att säga att det kommer signaler. Jag vill veta: Har det kommit en formell underrättelse från ? Har det kommit ett motiverat yttrande? Har det kommit en dom från ? Det tycker jag är väldigt relevant i sammanhanget. Annars, , kan det faktiskt vara så att den branschöverenskommelse som vi har fungerar ganska bra och uppfyller intentionerna i direktivet. Det som skiljer ett direktiv från en förordning är att ett direktiv är en ramlagstiftning – man ska uppfylla intentionerna – medan en förordning går rätt in bland lagar. Kanske ska vi justera lite grann i den överenskommelse som vi har , ge bättre och mer neutral information till föräldrarna. Men, , har fattat något formellt beslut om att vi måste ändra på den överenskommelse som vi har ? Det tycker jag är viktigt att veta. Jag fick inte svar på den fråga som jag ställde om § 8 i den nya lagen, där det står: Vid marknadsföring av modersmjölksersättning ska det framhållas att amning har fördelar. Vilka fördelar har amning framför vadå? Det tycker jag är viktigt. Implicit betyder det att amning är bättre än flaskmatning – jag kan inte förstå det på något annat sätt. Då skulle jag vilja veta vilken vetenskaplig bas ni har för den här lagstiftningen. 12 (M) replik: ställer tre frågor till mig om vilket besked kommissionen har lämnat. Svaret på alla de tre frågorna är nej, precis som jag sade i tidigare replikskifte. Vi har varit i kontakt med kommissionen för att få ett okej från kommissionen om att den praxis som gäller i ska få fortsätta att gälla. Men de signaler som vi har fått innebär att vi behöver gå lite längre. Man kan också se att den praxis och marknadsöverenskommelse som vi har på plats och som förbjuder all form av marknadsföring har brister. Bristen är att man inte kan marknadsföra till de specifika målgrupper som man vill informera om detta. Jag tycker att i sitt anförande tydliggjorde de problem som finns för mammor när det inte fungerar med amning, den press som de känner, trycket i samhälle och att det finns en norm om att man måste amma. Då är det viktigt att vi får ut information till den enskilda föräldern. Det är också viktigt att vi får ut information till bvc så att de kan informera nyblivna föräldrar om hur de kan mata sina barn. sina barn kan man göra på olika sätt. Där tycker jag att denna proposition är tydlig. Beslut som är tagna ska genomföras, och det är det som vi nu gör. Sedan tycker vi i grund och botten samma sak om detta. Jag tycker inte att detta är en stor politisk fråga. Jag skulle gärna se att vi inte behövde fatta beslut om denna proposition, men vi behöver göra det, och det är det vi ska göra därför att vi tar ansvar. 13 (FP): Denna debatt och detta betänkande handlar inte om ja eller nej till amning. Det handlar inte om ja eller nej till modersmjölksersättning. Det handlar i stället om en anpassning av ett EU-direktiv om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Detta EU-direktiv röstades fram , precis som olika personer har informerat om från talarstolen. harmoniserar vi detta direktiv i svensk lagstiftning. Men i ärlighetens namn har regeringen förhalat denna harmonisering då man utgått ifrån och hoppats på att den branschöverenskommelse som slöts mellan och barnmatsindustrin skulle vara tillräcklig för att implementera direktivet. har vi fått synpunkter från kommissionen – frågor och synpunkter kring det svenska införandet. Regeringen gjorde bedömningen att vi i förlängningen riskerade att det skulle leda till ett fördragsbrott och sanktioner. Det är någonting som regeringen arbetar med att undvika. Det är orsaken. I samband med detta tydliggörs regleringar och ansvarsförhållanden mellan myndigheterna. Lagtexten har utformats med mycket stor försiktighet, och egentligen fastställs i lag det som varit praxis. är det miljö- och jordbruksutskottet som handlägger ärendet. Men flera myndigheter, branscher och organisationer är förstås oerhört engagerade och djupt delaktiga. Det är nu viktigt att framför allt alla myndigheter ser till att anpassningen sker med stor respekt för och hänsyn till alla berörda personer. talade jag med , en ung mamma som fick sitt första barn. Hon beskrev den förtvivlan hon upplevde när det i samband med hembesöket från barnavårdscentralen visade sig att dottern hade gått upp . Hon fick då rådet att starta en intensivamning och amma dygnet runt . Det är förstås outhärdligt med ett otröstligt barn. Att känna press och oro och att som mamma inte räcka till var fruktansvärt, berättade för mig. var familjen helt slut. När informationen sent omsider nådde föräldrarna att det fanns ersättning blev allt förändrat. Flickebarnet fick i sig tillräckligt med mat, föräldrarna slappnade av och man kunde börja fungera som en familj. Det är därför angeläget att muntlig marknadsföring och marknadsföring via broschyrer och skrifter inriktade på spädbarnsvård finns tillgänglig på barnavårdscentraler, på mödravårdscentraler och på BB-avdelningar. Någon inskränkning av reklam för modersmjölksersättning utifrån direktivets lydelse har inte skett. Riktlinjer för marknadsföring ska dessutom tas fram. Att det har funnits en oseriös marknadsföring som har drabbat barn i tredje världen har inte minst påtalat. Vi vet alla att marknadsföringen har skett på ett fruktansvärt sätt. Denna typ av marknadsföring vill ingen av oss ha, och det arbete som tack vare WHO-koden bedrevs för att öka amningsfrekvensen i utvecklingsländerna har absolut räddat många barns liv. Många svenska mödrar behöver få stöd och hjälp av vårdpersonal med praktiska och individuella råd om de önskar amma sitt barn och komma i gång med amningen. Men det är lika viktigt att personal och informatörer har adekvat utbildning och kan informera om alternativ till amning när den inte fungerar eller när man inte önskar amma. Därför vill jag i detta sammanhang understryka att utskottet tydligt tar ställning för att samtliga informatörer ska ha relevant utbildning och att föräldrars informationsbehov, som är mycket stort, särskilt ska uppmärksammas när riktlinjer för marknadsföring av modersmjölksersättning tas fram. Dessa riktlinjer kommer berörd myndighet att ansvara för att ta fram. Då har vi från utskottet skickat med den tydliga hälsningen och det tydliga kravet. Det handlar om utbildning och rådgivning och inte om moral i denna fråga. Det är bra att utskottsmajoriteten har varit så tydlig på denna punkt. Objektiv information – men det ska vara uppdaterad information – behövs för att möjliggöra bra val. Det sker märkesförändringar, och det är viktigt att man följer med i vad som händer inom de olika branscherna. Det ska ges ett fullgott alternativ. Vi uppmuntrar, precis som min allianskollega har sagt, människor att göra självständiga och medvetna val. inför vi den lagstiftning som krävs av oss. Dessutom tydliggör vi i denna lagstiftning något som varit praxis och överenskommelser. Utöver detta tar vi tydlig ställning för ökad utbildning och ökad information kring modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Vi bör ha en öppen och ödmjuk inställning till dessa frågor och underlätta för föräldrar så att de med trygghet kan ge sina barn bröstmjölksersättning, utan att skicka med en hälsning som kan ge dem dåligt samvete – min förhoppning är att är förbi. Självklart ska de tack vare denna information kunna känna trygghet och glädje och kunna njuta av spädbarns- och småbarnsperioden. 14 (V) replik: argumenterar ungefär på samma sätt som föregående borgerliga talare, , nämligen att regeringen har varit i kontakt med EU, att EU har sänt signaler till oss och att vi därför måste införa denna lagstiftning. Men det som gäller när vi fattar beslut på denna nivå om lagar i är att vi inte kan fatta beslut om dem på basis av lite röksignaler nerifrån . Vi som är med och fattar beslut om lagarna och inte sitter i regeringen vill veta vad har beslutat i det här avseendet. Har de gjort en formell underrättelse till regeringen? Har det kommit ett motiverat yttrande? Har det kommit en dom från ? Det är sådana skarpa beslut som gör att medlemsländerna måste förändra sin lagstiftning. berättade för oss att inget av det hade kommit till regeringen. Då undrar jag: Varför kan vi inte arbeta vidare med den branschöverenskommelse vi har? Den kan vi göra bättre i vissa avseenden; det kan jag verkligen hålla med om, i synnerhet vad gäller att få ut opartisk information till föräldrarna. Sedan säger att föräldrarna inte ska stå där med dåligt samvete. Men jag har tittat på direktivet från EU, och ni genomför det nästan ograverat. Den enda stora skillnaden jag kan hitta är varningstexten på förpackningarna. I stället för varningen, uppmaningen eller upplysningen om att amning är överlägset, som EU säger att man ska skriva, skriver ni att amning har fördelar. Ja, de föräldrar som väljer att flaskmata gör sitt medvetna och självständiga val – och sedan får de en stigmatiserande hälsning från regeringen på köpet. Är det verkligen meningen att det ska vara så, ? Vilka fördelar är det, och framför vad då? 15 (FP) replik: handlar inte det här om ja eller nej till amning och ja eller nej till flaskmatning, utan det handlar om ett EU-direktiv. Som svar på den första frågan vill jag säga att det från kommissionen har kommit frågor om och synpunkter på hur har implementerat detta direktiv. De uppgifter jag har fått är att de flesta övriga länder – jag har till och med fått ordet alla – har implementerat det, och kommissionen är nöjd med det. Men vi har alltså fått frågor och synpunkter från kommissionen. Det har gjort att regeringen har bedömt att det inte kommer att räcka med den branschöverenskommelse är väldigt nöjd med. Den kommer inte att räcka. Bedömningen vi har gjort är egentligen att branschöverenskommelsen, alltså det regelverk vi har gått efter, nu kommer att bli en lag i stället. Det skulle ju vara intressant att höra vad som vore bättre. Det vi dessutom lägger till är nämligen såväl krav på information och krav på utbildning som krav på att extra hänsyn ska tas till det informationsbehov nyblivna föräldrar har vad gäller modersmjölksersättning när man ska ta fram riktlinjer för marknadsföring av modersmjölksersättning. Mitt i det här har vi alltså lyft fram och förstärkt den här möjligheten. Därför vill jag komma ifrån att det ska vara ja eller nej till amning och ja eller nej till flaskmatning. Här handlar det om både och, och det är den tryggheten man som förälder ska få. Det upplever jag att vi gör i det här. 16 (V) replik: Jag vet också att det står på s. 11 i betänkandet att har haft en del frågor om och synpunkter på den branschöverenskommelse vi har , . Jag sade att branschöverenskommelsen absolut kan förbättras, men det jag tycker är så märkligt är att ni tar EU-direktivet och genomför det i princip ograverat i svensk lagstiftning – när det finns ganska mycket som är problematiskt med det, vilket även ni på den borgerliga sidan tycker. Varför står ni inte upp för en bättre lag eller utvecklar den praxis vi har ? Sedan svarar varken du eller på det som står i § 8 i den lag ni föreslår. Det står så här: Vid marknadsföring av modersmjölksersättning ska det framhållas att amning har fördelar. Som jag tolkar det hela ska det på någon varningsetikett eller något liknande på modersmjölksersättningen stå att amning har fördelar. Ska den förälder som inte kan eller vill amma, alltså den där föräldern du berättade om tidigare, då hon ska blanda ihop modersmjölksersättningen – eller vad det kan vara – se etiketten som säger: Kom ihåg! Amning har fördelar. Det är bättre att amma än att flaskmata. Jag kan inte tolka det på något annat sätt, . Framför vad har amning fördelar? Kan du svara på det? 17 (FP) replik: Först vill jag, precis som förde fram, säga att jag tycker att det är viktigt att vi har en ödmjukhet inför problemen och möjligheterna. Här handlar det också om hur utformningen blir. Jag kan medge att vi kan behöva fortsätta i processen, och jag har stor tilltro till att när den kommer att få uppdraget också kommer att beakta väldigt mycket av respekten och hänsynen till föräldrar som av olika anledningar väljer modersmjölksersättning. Jag anser att vi med detta faktiskt lyfter fram det i ljuset. Det har inte lyfts fram tidigare på det sätt det förtjänar. Det brister i kunskap, och det brister på väldigt många håll att man efter veckotal informerar nyblivna föräldrar om alternativ. Det tycker jag blir mycket tydligare här. Jag tänker faktiskt också svara på den fråga du har ställt till oss båda, och då tänker jag svara med bara en enda punkt som jag inte tror att någon kan tvivla på. Jag går inte in på några hälsoaspekter eller någonting, för jag känner att det här är likvärdigt på så många olika sätt. Men det finns en sak som händer i kvinnan när hon ammar, och det är att livmodern drar ihop sig. Det handlar om att minska blödningar. Det är en tydlig fördel, men i övrigt ska det vara likvärdigt på många sätt. 18 (S) replik: Jag tycker att det här blir närmast bisarrt. Vi har ett lagförslag på bordet att ta ställning till. Det står de här partierna bakom, men när vi nu debatterar och ska ta ställning till lagförslaget är det ingen som vill försvara det. Det är som sagt en bedömningsfråga om det här måste införlivas i svensk lag. Vi menar att vi redan lever upp till direktivet med den överenskommelse som finns. Vad grundar sig era bedömningar på? EU driver ingen process mot oss. Det handlar inte heller bara om ett direktiv, som säger – politik är ju signalsystem. Utifrån det ändå säger i sitt anförande vill jag ställa ett par frågor. Det är samma frågor som jag ställde till tidigare. Är det nödvändigt med en varningstext på förpackningarna? Hur vill säkerställa att saklig information om alternativ till amning och om förändringar i produkterna når fram till användarna? Som kommentar till det sade tidigare handlar vårt förslag inte om att lägga över ansvaret på , utan det handlar om politiska signaler och politiska beslut som ska ligga till grund för ändrade attityder. Där har en viktig del, men det måste grunda sig i politiska beslut. Tycker inte det? 19 (FP) replik: Jag tackar för frågorna. Jag tänkte att jag skulle börja med den näst sista, om att säkerställa information. Är det något jag upplever att vi verkligen gör i det här betänkandet är det att trycka på behovet av kunskap och behovet av information. Där tar vi ställning för att samtliga informatörer som möter nyblivna föräldrar – samtliga som finns på barnavårdscentraler, mödravårdscentraler och BB-avdelningar – ska ha relevant utbildning och kunna informera inte bara om hur man klarar en amning utan också om modersmjölksersättning. Det tycker jag att vi lyfter fram på ett väldigt tydligt sätt. Vi fortsätter nu att beskriva de riktlinjer om information som kommer att arbetas fram, och vi hänvisar till att vi har myndigheter. Tas nu det här beslutet kommer det automatiskt att gå vidare till en myndighet, som sedan tar sin utgångspunkt i de tydliga meningar i betänkandet som vi ifrån majoriteten i utskottet har ställt oss bakom. Då kommer det att tas ett positivt steg – ett steg i rätt riktning. Vi har också fått ett tillfälle att på ett bra sätt lyfta fram vikten av relevant information om modersmjölksersättning. Jag vill avsluta med att svara på första fråga. Regeringen har gjort bedömningen att det var hög tid att implementera direktivet. Vi kunde inte förhala det längre. Med ett antal frågor och ett antal synpunkter gjorde man den bedömningen. Det är därför vi står här med en tydlig lag. 20 (S) replik: Jag håller inte med om att det skulle vara så tydligt i betänkandet som hon här vill göra gällande. Jag håller inte heller med om att detta skickar en signal till föräldrar i att det är upp till dem att välja om de ska amma eller inte. I lagen föreskrivs att det på förpackningarna ska finnas en text som förklarar för föräldrarna att de själva inte kan bedöma om de ska föda upp sina barn med modersmjölksersättning eller inte. Det tycker inte jag är att skicka en tydlig signal till föräldrar om att man respekterar deras beslutanderätt. De skrivningar som finns om information är enligt mig inte tillräckligt tydliga. Man klubbar nu igenom den här lagen, som till exempel har inslag om varningstexter på förpackningar. Man gör en sådan bedömning utan att det egentligen är påkallat; EU driver ingen process mot oss. Vilken signal tycker att det sänder till de föräldrar som väntar på svar? Tycker verkligen att det här är ett sätt för politiken att understödja föräldrars självbestämmande? 21 (FP) replik: Jag tycker nog ändå att den här lagen har tydliggjort mycket av det som har varit en praxis och en branschöverenskommelse. Det är svårt att inte läsa in det. Mycket av detta har vi tillvaratagit i betänkandet. Dessutom tydliggör vi hur myndigheterna ska arbeta tillsammans. Som jag har sagt tidigare lyfter vi fram information och utbildning. Stor hänsyn ska tas till behovet av mer och adekvat information om modersmjölksersättning. Jag tycker att detta klargörs. Det som kallar varningstext är mer tänkt som en informationstext. Men jag säger som : Vi behöver nu arbeta vidare i stor ödmjukhet. Det kommer att fortsätta arbetas, bland annat inom . Det finns nog anledning att titta vidare på den konkreta utformningen. Jag har stor respekt och känner stor ödmjukhet. Den här frågan berör många människor på djupet. Därför kan ingen av oss stå här och vara kaxig eller självsäker, oavsett vilket parti vi tillhör. Här tror jag att det finns en känsla och en önskan och vilja att göra någonting bra. Alla mödrar, föräldrar och familjer ska lyftas fram, så att man hittar det alternativ som passar en allra bäst och framför allt det som fungerar. Det är barnens bästa och hela familjens bästa vi får ha för ögonen. 22 (C): Det här är en viktig fråga som jag närmar mig med ödmjukhet. Frågan har blivit väl belyst i debatten. Hur ska modersmjölksersättning få marknadsföras i ? Bakgrunden till att frågan är på tapeten är ursprungligen som vi vet extremt fula kampanjer från livsmedelsindustrin vilka har lett till väldigt trista effekter i fattigare länder. Jag instämmer i att vi har ett väl fungerande system i , med god marknadsföringssed och en branschöverenskommelse. I får barn i sig den näring de behöver, oavsett om de ammas eller får ersättning. Det är självfallet upp till varje förälder att välja vad som är bäst för barnen. Men är också på det här området bundet av , som vi måste följa. redovisade på ett bra sätt regeringens bedömning i den här frågan. Regeringens bedömning, , är att vi är bundna av direktivet. Det finns ett tryck på oss från att agera, och regeringen har valt att göra detta. Vi kan naturligtvis obstruera, gå i väggen och testa gränser. Det kan man göra inom EU-sammanhang. Men jag tycker inte att man alltid ska driva den linjen, och det här kanske inte är en fråga som man ska välja den linjen i. Här har regeringen gjort en bedömning, och man kommer med en lagstiftning. Amning har fördelar, men modersmjölksersättning behövs också och funkar väl, givet att den har rätt sammansättning och så vidare, vilket vi också reglerar noga i denna lagstiftning. Föräldrar avgör själva vad som är bäst för deras barn. Hur ser då de svenska barnmatsföretagen på den föreslagna lagstiftningen? Jag såg i deras remissvar att de som berörs av den lagstiftning som vi nu lägger fast har en tydlig uppfattning. De välkomnar att direktivet införs i svensk lagstiftning då detta ger en ökad tydlighet för såväl konsumenter som för olika opinionsbildare i landet. Barnmatsföretagen påpekar beträffande den branschöverenskommelsen att flera nya aktörer har tillkommit och att man inte kan räkna med att nya aktörer automatiskt får kännedom om den. De anser att en svensk lagstiftning ger en större säkerhet i att intentionerna i WHO kod och EU direktiv respekteras av alla producenter och importörer av modersmjölksersättning. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 23 (KD): I detta teknikens tidevarv går det åt både papper och paddor och allt möjligt annat innan man är uppe i talarstolen. Vi har i kammaren diskuterat någonting annat än det som egentligen ligger på bordet. Det kan naturligtvis vara fullt förståeligt. Det finns frågor som berör oss människor djupare än andra, av just det skälet att vi är individer med ett stort patos för barn, unga och familjer och deras vällevnad. Grunden för den här debatten har alla talare berört. Det handlar om vad som har hänt runt om i vår värld.