prot · H10939 · 2013-12-04 00:00:00 — Det skulle innebära att EU-direktivet, om skulle få rätt, skulle gälla med deklarationstidpunkten igen – den vi vill undvika. Hur man kan välkomna det och ändå avslå det förstår jag inte alls. argumenterar att alla företagare med företagsformen aktiebolag är potentiella skattefuskare. Jag tolkar det så när jag hör det, och ni som lyssnade uppmärksamt hörde själv läsa upp sin argumentation. Jag vet att även läste upp den här reservationstexten. Trots det kan jag inte låta bli att också göra det, för jag kände att den var så att jag nästan skakade. Det förvånade mig. Det står: Tunga remissinstanser som och lyfter särskilt fram att aktiebolag är en bolagsform som inte sällan används som brottsverktyg för användande av svart arbetskraft och pengatvätt. Sedan fortsätter man att misskreditera aktiebolagen: Även momsbedrägerier utförs i aktiebolagsform med hjälp av skenbolag, s.k. missing traders. En senareläggning av redovisningstidpunkten skulle försvåra för myndigheterna att upptäcka den här typen av skattebrott. Jag tycker att det här stycket är skrämmande. Det är inte enskilda företagare som brustit i sitt ansvar som man anmärker på, utan man dömer ut någonting helt generellt. Man dömer ut en företagsform. Jag har inte lyckats kolla om hittat det här någonstans i och texter eller vad uppfattningen om aktiebolagen bygger på. Men skulle det vara så att hans tolkning är riktig är det i sig skrämmande. Jag anser nog ändå att det, om man är inröstad som politiker i och fattar beslut om landets lagar, är lämpligt att man känner till de beslut som berör det man tar ställning till och vad som är relevant i beslutet. Därför anser jag självklart att det också är skrämmande att vi nu står inför ett nytt förslag från . Man ville avslå tidigare. försöker man totalt vända sin politik för att återigen försöka vinna poäng på ett helt annat ställningstagande. Jag har också hört talas om att har lanserat någon form av landsbygdsprogram med 82 konkreta förslag. Skulle detta vara ett av de konkreta förslagen kan jag undra vart landsbygden är på väg om det skulle bli någon ändring i maktbalansen här. Att försvåra för landsbygden och småorternas på det här viset tycker jag är väldigt skrämmande. Bifallet är hett efterlängtat från min sida. Jag har som sagt varit med och följt den här frågan länge och sett när EU vispade runt och rev upp en massa oro i företagsleden. Jag är jättetacksam att vi nu står här och beslutar och ser till att det faktiskt inte blir någon ändring utan en fortsatt förenkling. Sedan finns det ett antal företag som inte berörs av undantaget. Det är de företag som har någon form av handel med tjänster eller varor i andra EU-länder. Hanteringen av dessa ska man förhoppningsvis hinna med att sköta före . Det tror jag inte är någon större svårighet för de redovisningsbyråer som ska ta hand om det. 147 (V) replik: behöver tydligen ganska mycket talartid. Hon verkar bli provocerad om talar om företagarfrågor över huvud taget. Det tycker jag inte att hon behöver bli. Som sagt, jag stödjer mig på yttranden från och . Jag har dem här framför mig; jag kan läsa dem en gång till. Från : Aktiebolag används inte sällan som brottsverktyg, dels i samband med användandet av svart arbetskraft, dels i samband med penningtvätt eller för andra skatteundandragande syften. skriver bland annat att det anser att den senarelagda deklarationstidpunkten inte ska omfatta juridiska personer. Detta med anledning av att skenföretag (s.k. missing traders), ofta i form av aktiebolag, kan verka oupptäckta under en mycket . Det tar tid att upptäcka detta. Detta är alltså sakargument från två tunga remissinstanser. Att sedan tolka detta som att jag ägnar mig åt misstänkliggörande av småföretagare i allmänhet är faktiskt på gränsen till ohederligt. Vi står bakom syftet med förslaget och tycker att det är bra, men vi vill ha en annan, lite begränsad krets. Det tycker jag att till och med borde kunna ta till sig och förstå. 148 (C) replik: Jag tycker inte att det är så underligt att jag blir provocerad, och det blev också. vill skriva ned en hel företagsform som faktiskt inte berörs annat än i liten, marginell omfattning i det här beslutet. Det finns kanske ett eller annat aktiebolag som kan beröras, men då har man en inkomstgräns på 1 miljon. Det är väldigt små verksamheter, och jag förstår inte hur dessa skulle kunna smyga undan något för över huvud taget. I huvudsak handlar det om enskilda firmor. Att man då blandar in skenföretag och annat i beskrivningen har jag otroligt svårt att förstå. Jag har en hel del erfarenhet av småföretag, men det låter väldigt märkligt att man degraderar en hel företagsform på det här sättet. Jag tittar gärna på vad dessa båda myndigheter har skrivit, men det upprör mig och förvånar mig. 149 (V) replik: Vi utgår som sagt från yttranden från och – två, som jag tycker, helt relevanta organ i det här sammanhanget. Jag vet inte om besitter större kunskap än och i alla detaljer när det gäller dessa bolagsformer. Jag tvivlar på det. Jag tror faktiskt att och är väl insatta och kan komma med preciserade synpunkter. Det har vi tagit fasta på i alternativa förslag. Vi tycker att syftet med förslaget är vällovligt, men vi vill att man ska göra en korrigering i enlighet med vad och föreslår. 150 (C) replik: I konsekvensens namn tycker jag att och i så fall skulle kräva in en inkomstdeklaration ett antal gånger för att det inte ska bli alltför långa perioder emellan. Men är det så att som enskild person gör man en inkomstdeklaration en gång . Det gör jag och alldeles säkert också. Om momsen då följer med i den redovisning man gör när man redovisar sin inkomst tycker jag att det är självklart och enkelt att låta de sakerna föras samman. Jag förstår inte varför den ena skatteformen skulle vara mer misstänkligt hanterad än den andra. Det handlar om att redovisa sina inkomster och utgifter och den moms som är in- respektive utgående. Personen är densamme som företagare och enskild inkomsttagare. 151 (M): Jag blev bara tvungen att mycket kort ge mig in i diskussionen med anledning av det vi fick höra från och . Att aktiebolag och människor som driver aktiebolag i huvudsak skattefuskar är ett verkligt häpnadsväckande påstående. Jag skulle vilja hävda att använder ungefär samma retorik som använder i integrationsdebatten. säger att invandrare är överrepresenterade i brottsstatistik och arbetslöshet. Saken är den att av alla utrikes födda sköter sig, och så försöker smeta över de som inte gör det på de som sköter sig. resonerar på precis samma sätt när det gäller företagare. De absolut flesta aktiebolagsägare sköter sig. Det finns ingen anledning att kritisera dem. Det är några få som inte sköter sig, och då försöker smeta ut fusket från några få till att omfatta alla aktiebolagsägare. Det är bara att konstatera en sak: lämnar inte sina rötter. Det är ett genuint företagarfientligt parti som vill låtsas som om den privata sektorn inte behövs och att allt ska vara offentligt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Begränsningar av möjligheten att göra avdrag för koncernbidrag betänkande 2013/14:SkU12 Begränsningar av möjligheten att göra avdrag för koncernbidrag (prop. 2013/14:19 och skr. 2012/13:149) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 19 § Förändrad hantering av mervärdesskatt vid import betänkande 2013/14:SkU13 Förändrad hantering av mervärdesskatt vid import (prop. 2013/14:16) föredrogs. 152 (M): Detta är ett fullt enigt betänkande, men jag vill ändå prata lite om det, för det är ett väldigt viktigt betänkande. Det handlar om erläggande av mervärdesskatt vid import. Alla är ju inte nördiga som vi i skatteutskottet, så jag tänkte försöka förklara detta så att någon mer än jag kan förstå det. Med import i tullsammanhang menas varor som förs in i från land utanför EU, så kallat tredjeland. Då får vi inte glömma att är tredjeland, och vi har väldigt mycket import från . när ett företag importerar lämnar man en tulldeklaration till , och så betalar man in mervärdesskatten. De flesta företag har avdragsrätt när det gäller mervärdesskatt, så då får de sedan i sin momsdeklaration begära avdrag för dessa pengar hos . Det är pengar som då blir liggande hos och inte kan arbeta i bolagen. Det blir så kallad likviditetsbrist där. Totalt handlar det om , så det är inte lite pengar vi talar om. Den förändring som föreslås är att man kommer att hantera import, alltså införsel från tredjeland, på exakt samma sätt som EU-handel. Där lämnar man ingen momsdeklaration till , utan där redovisar man allt i sin bokföring som ingående och utgående moms. Det här är för det mesta lite större företag än de vi talade om i det förra ärendet, och de gör en momsdeklaration . Då blir det hela helt och hållet en bokföringsteknisk sak, och företagen behöver inte ligga ute med dessa pengar. Detta är jättebra för företag. Det är bra för våra stora företag, som har mycket import, och det är även bra för mindre företag som kanske importerar från eller något annat land. Det är väldigt bra att regeringen nu har kommit med denna proposition, och utskottet är enhälligt, men jag vill ändå yrka bifall till utskottets förslag. Det här ämnet får inte glömmas bort, för det är viktigt för våra företag som bedriver import. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 20 § Undantag från kassaregisterkrav vid obetydlig omfattning betänkande 2013/14:SkU14 Undantag från kassaregisterkrav vid obetydlig omfattning (prop. 2013/14:22) föredrogs. 153 (S): Det här ärendet handlar om smärre justeringar och förtydliganden i skatteförfarandelagen. Det tycker vi är bra. Vi tycker att det är bra att man har en tydlig lagstiftning. Vi har egentligen ingenting att invända mot förslaget. beslutade om den här lagstiftningen . Själva syftet med den var just att motverka osund konkurrens. Av den anledningen beslutade också att uppdra åt regeringen att återkomma med ett lagförslag om likvärdiga regler oavsett var ett företag har sin bas. Därför ter det sig lite märkligt att regeringen återkommer med ett förslag om en förändring i den lagstiftning som man själv lade fram . Och när man återkommer gör man det inte med det uppdrag som man har fått från , utan man gör det av andra anledningar, för att förtydliga lagen. Det är förvisso inte dåligt, men det känns ganska besvärande att regeringen inte tar tillfället i akt och gör det som har bett om. Det är oacceptabelt med olika regler. Ska vi ha en sund konkurrens måste regelverket se likadant ut för alla som agerar på en och samma marknad. Man tog fram det nya lagförslaget , och man tar inte tillfället i akt. Man öppnar ett nytt hål, så att fifflare och fuskare kan ta sig runt, i stället för att passa på att lägga fram ett enhetligt system som håller ihop och som gör att vi kan stävja ekonomisk brottslighet i stället för att hitta nya vägar att gå runt lagstiftningen. Jag blir inte särskilt förvånad. Det är inte första gången under det här året som regeringen inte levererar när det gäller just osund konkurrens. På punkt efter punkt och på område efter område obstruerar regeringen i de här frågorna mot beslut. Det gäller frågor kring ekonomisk brottslighet. Byggbranschen har vi haft uppe . Det gäller personalliggare. Det gäller den enkla månadsrapporteringen. Det gäller oannonserade skattekontroller. Det är precis på samma sätt. Skillnaden är kanske att vi i det här fallet snarare pratar om småfifflare. I de andra fallen är det betydligt grövre ekonomisk brottslighet vi pratar om. Det handlar inte bara om undanhållande av intäkter från samhället eller av skatter som man inte betalar. I de andra frågorna får det ganska ödesdigra konsekvenser, inte minst för löntagare som riskerar sitt liv på jobbet. Hur ska vi summera det här? Det är en regering som obstruerar gång på gång utan att försöka komma till rätta med problemen. I slutändan handlar det om ekonomisk brottslighet. Det handlar om intäkter som skulle komma samhället till del. Det handlar om enskilda individer som hamnar i kläm och råkar illa ut. Det handlar om företag som utnyttjar system och fuskar med skatten. Och regeringen stoppar huvudet i sanden likt en struts och låter det fortgå. Man öppnar kryphål i stället för att reagera och få fram nya förslag och få fram de beslut som behövs och som tydligt efterfrågar. Jag kan bara konstatera att inte har fått något förslag och att regeringen återigen ignorerar beslut. 154 (M): Genom den lagändring som föreslås i det här betänkandet återförs rättsläget till vad som var tänkt från början, det vill säga att kontantförsäljning upp till fyra basbelopp skattemässigt ska bedömas som försäljning i obetydlig omfattning och därmed vara befriad från kravet på kassaregister. Det är vad betänkandet och lagstiftningsärendet handlar om. Ändringen beror på att i en dom gjorde en snävare tolkning än vad vi i och regeringen hade tänkt oss när vi införde den här lagen. Domstolen tolkade det som att kassaregister kunde krävas redan vid kontantförsäljning upp till två basbelopp. Men riktigt så illa är det inte. förtydligas detta direkt i lagtexten. Gränsen för obetydlig omfattning blir därmed riktigt tydlig och kan inte missförstås. Detta är bra. Det tycker samtliga partier. Ingen motion har väckts i ärendet. Däremot har Socialdemokraterna ett särskilt yttrande, som mycket noga redogjorde för i talarstolen. Socialdemokraterna har alltså ingen annan uppfattning än regeringen om det nu aktuella lagförslaget. Men som sade vill man passa på när tillfälle ges att anklaga regeringen för att den inte i just detta lagstiftningssammanhang också lägger fram förslag om att utländska näringsidkare som saknar fast driftställe i ska omfattas av kassaregisterkrav på det sätt som svenska företagare gör. Den fråga som tar upp är en helt annan fråga, som hon själv nämnde. Men och tar, som sagt, varje tillfälle att kritisera regeringen. Det må de få göra, absolut. Fast den här gången får ursäkta att jag säger: I kammaren just nu stinker det faktiskt bara av grälsjuka, riktigt sur grälsjuka. Både från regeringshåll och från oss alliansledamöter i skatteutskottet har det konstaterats att det finns anledning att gå vidare och ytterligare utreda frågan om kassaregisterkrav för utländska företagare som inte har driftställe i . Men som finansministern sade i ett frågesvar till , som hade samma frågeställning som , saknar regeringen tillräckligt med beredningsunderlag för att nu kunna gå fram med ett utvidgat kassaregisterkrav. ursprungliga utredning var inte nog tillförlitlig, utan den behöver bearbetas ytterligare. Till kan jag bara upprepa vad finansministern sade i sitt frågesvar, nämligen: Ett uppdrag till att utreda den här frågan bereds i . Avsikten är att ge ett utredningsuppdrag. I väntan på det bör vi ge oss till tåls. är utländska företagare fortsatt skyldiga att redovisa moms på sin försäljning. Jag yrkar bifall till förslaget i skatteutskottets betänkande nr 14. 155 (S) replik: Man blir lite beklämd när anklagar oss för att ha grälsjuka. Hon har själv inte så mycket att anföra, eftersom hon tar replik i sitt anförande. Det vore kanske bättre om man talade om vilken politik man står för och vilken politik man för. Jag begärde replik för att nämnde att det inte har kommit in några motioner med anledning av det här förslaget. Vi motionerade faktiskt, men på grund av byråkratiska regler tilläts vi inte lämna någon motion. Därför har vi ett särskilt yttrande. Det har gått sedan vi behandlade ärendet sist. var då väldigt tydligt i sitt remissvar kring att vi behöver ha ett liknande regelverk även för utländska företag. Och majoritet fattade ett beslut och uppdrog åt regeringen att återkomma. Varför levereras inte det uppdraget? Det gäller inte bara i den här frågan. Det handlar om ekonomisk brottslighet, där regeringen på punkt efter punkt inte levererar. Beskedet är inte alls att det utreds. Det är snarare tvärtom. Det finns ministrar i regeringen som säger: Nej, det blir ingenting. Vi vill inte komma åt de här problemen. Det är därför vi lyfter upp det. Det handlar om människor som far illa. Det handlar om människor som med livet som insats på jobbet hamnar i kläm. De här frågorna vill vi komma till rätta med. Det handlar inte om någon grälsjuka. Det handlar om att människor dör på sin arbetsplats. Det handlar om att företag inte betalar in den skatt som de ska betala in. Det handlar om ekonomisk brottslighet och väldigt grov sådan. 156 (M) replik: Av ren hänsyn till att jag inte ville genera Socialdemokraterna nämnde jag inte i mitt anförande att ni inte fick väcka er motion. Det var av ren hänsyn. Det handlar inte bara om en formalitet i största allmänhet. Motioner väcker man med anledning av att det är någonting i regeringens förslag som man reagerar på. Det ni skrev i er motion fanns det över huvud taget inte något förslag om i propositionen. Då får man hålla till godo med ett särskilt yttrande. Så var det sagt. Vi pratar om en proposition med förslag om att fastställa hur många basbelopp försäljningen ska uppgå till för krav på kassaregister eller inte. Därför känns det lite svårt för mig att helt plötsligt hoppa över till att det ska handla om människor som dör på jobbet. Vad talar om egentligen? Detta handlar om ett förtydligande i lagen om när kassaregisterkravet ska utlösas. Det handlar framför allt om torg- och marknadshandel. självt talade om ett hundratal utländska företagare som jobbar med torg- och marknadshandel i , men man var lite osäker på siffran. Det är bland annat den omständigheten och några andra frågetecken som behöver rätas ut innan vi kan ha lagstiftningen på plats. Sju månaders väntetid i lagstiftningssammanhang är inte särskilt , – inte i ett seriöst lagstiftningsarbete. Den grälsjuka jag nämnde fick jag bekräftad här när jag hörde tonläget och vilda västern-argumentationen om allt från svartjobb till dödsfall på jobbet. Jag förstår att ni inte fick väcka er motion. 157 (S) replik: Man blir faktiskt lite beklämd. Här pratar om konsekvenser av ekonomisk brottslighet. Det är något som – tyvärr – inte vill göra något åt på punkt efter punkt. I det här fallet handlar det om torghandeln, där man inte vill komma till rätta med ekonomisk brottslighet. I de andra fallen handlar det om personalliggare, enkel månadsrapportering och oannonserade skattekontroller. Det finns beredda förslag som den här regeringen inte är villig att lägga fram. Man vill inte lägga fram förslagen, trots att har uppdragit åt regeringen att göra det. Det finns en majoritet för detta i riksdag. Det är beklämmande att du hånar konsekvensen av ekonomisk brottslighet. 158 (M) replik: Jag tycker att skatteutskottets ordförande var noga när han redogjorde för vad som har hänt på det svarta fältet i svensk ekonomi och för svar på hur det kommer sig att det har blivit en attitydförändring till svartarbete, att det har blivit så mycket bättre. Statskassan får in mycket mer pengar tack vare regeringens reformer. Det är inte någon som på allvar tror – som gör – att regeringen inte gillar att få in vita pengar i stället för att det ska vara en svart flödande marknad. Det är tydligt på många områden. Det är väl det som gör att tonläget trissas upp. talar vi trots allt om ett förtydligande i lagstiftningen som ska göra det enklare för människor att bedriva företagsamhet. Kassaregisterkravet ska slå till, men inte i alla lägen som det gjorde tidigare. Det ska bli tydligare. Det är också säkerhet. Låt oss hålla oss till ämnet i stället för att snacka om att regeringen på punkt efter punkt avstår från att göra vad den borde. Vi vet att regeringen gör vad den borde, och det vet ni också. Det är därför aggressiviteten är så stark. Det är lite svårt att föra en intellektuell diskussion på den här nivån. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 21 § Förändringar av trängselskatten i med anledning av trafikleden och den nya stadsdelen betänkande 2013/14:SkU15 Förändringar av trängselskatten i med anledning av trafikleden och den nya stadsdelen (prop. 2013/14:26) föredrogs. 159 (MP): Jag vill passa på att yrka bifall till reservation i frågan. Trängselskatter har diskuterats i sedan ungefär 1994. Det är en ganska gammal fråga. undrar man om inte minnet är svagt hos vissa partier när man i frågan om skatter – där ett antal partier har tvärvänt i åsiktsfrågan – har börjat diskutera vem som ska fatta besluten. Det är vad reservation i frågan handlar om. Vi menar att trängselskatter ska vara en fråga för lokala beslut. har det kommit en bredare acceptans av möjligheten till lokala beslut. uppmanade regeringen att utreda frågan, och och regeringen har gått vidare med frågan. Vi vet nu att det är möjligt för att delegera beslut om införande av trängselskatter till lokala nivåer, det vill säga kommuner och landsting. Det är bra. Jag minns att 2006 krävde i i ett högt tonläge att det skulle vara möjligt att fatta lokala beslut. Man ordnade till och med lokala folkomröstningar i de kommuner som i vilket fall som helst inte hade kunnat fatta beslut om trängselskatten. Det var folkomröstningar som ingen, förutom , riktigt förstod vad de var till för. Man drev frågan om folkomröstning i . Det sade vi från också ja till. Det blev en folkomröstning där medborgarna efter en provperiod till och med gav ett rungande ja till trängselskatterna. har trängselskatterna varit en succé och har även införts i . Det har även där skett på lokal begäran av politikerna, och kommer det också att bli en folkomröstning där. Frågan är fortfarande: Vem ska besluta om detta? Ska regeringen räkna in dessa pengar som statliga pengar i finansieringen, som vi nu ser i i paket efter paket? Ska regeringen kunna säga att de bidrar med pengar? Eller ska vi låta människor ha en demokratisk insyn? Ska vi låta medborgarna med hjälp av demokratisk beslutanderätt i regioner, kommuner och landsting bidra med pengar som medborgarna beslutar om? Det är där frågan hamnar till slut. Ska regeringen låtsas som att pengarna är deras? Eller ska det vara regionala eller kommunala bidrag till projektet? Märk väl att jag inte ifrågasätter projektet, inte i alla fall, utan jag ifrågasätter själva principen om var beslutanderätten ska ligga. Det handlar inte bara om moderater som har svängt. Jag noterar att uttalade sig på så sent som om att beslutandemakten skulle ligga regionalt och lokalt. kommentar verkar lite förvirrad. Man diskuterar både det ena och det andra inom . Jag känner inte till vad man diskuterar internt hos , men det är intressant att man diskuterar möjligheten att fatta beslut lokalt. Då är det märkligt att denna diskussion verkar ha begravts i alliansinterna diskussioner. Man lägger fram dessa förslag – och antagligen kommer ytterligare förslag att läggas fram – om statlig finansiering via trängselavgifter innan valet. Jag menar att det borde vara en demokratisk hederlighet att man låter människor i , i etcetera bestämma lokalt över sina pengar och låta människorna, när det gäller lokala trängselavgifter, bestämma om dessa pengar ska gå in i olika projektfinansieringar. Jag tycker att man ska hålla fast vid det som man har sagt från början då man tyckte att det var så viktigt att besluten skulle fattas lokalt och att pengarna skulle följa med besluten, och inte som att man stenhårt håller fast vid att det är regeringen och som ska äga pengarna. Jag yrkar bifall till reservation om att vi ska se till att överföra beslutandemakten över folkomröstningar och även över medel till lokal nivå. 160 (V): presenterades en överenskommelse om infrastruktursatsningar i som ett resultat av den så kallade Stockholmsförhandlingen med bostadsbyggande och tunnelbaneutbyggnad med mera. Enligt överenskommelsen ska satsningarna finansieras genom en tidigareläggning av trängselskatten på till och en höjning av nuvarande trängselskattenivåer.