prot · H10944 · 2013-12-11 00:00:00 — Om de även tagit med barnen, till exempel , är jag övertygad om att deltagandet för svensk del hade blivit ännu starkare – med undantag för läsning, men det återkommer vi till senare i en annan debatt. I budgetpropositionen presenterar vi flera nya initiativ utifrån våra prioriteringar att stärka barns och ungas rätt till kultur, förbättra villkoren för den nyskapande kulturen och att utveckla kulturarvet för framtiden. är nationalscen för opera och balett. Inom sin konstart står den för den högsta konstnärliga kvaliteten i landet och bär ett särskilt uppdrag att engagera spetsen av utövare och konstnärliga ledare. För att stärka och utveckla opera- och balettkonsten har regeringen föreslagit en betydande ambitionshöjning. För att garantera Operans förutsättningar som nationalscen föreslår vi en omfattande satsning för att utveckla som kulturarv och skapa nya möjligheter för opera och balett i världsklass. En av utgångspunkterna är att göra huset mer öppet och tillgängligt för allmänheten. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturarvet, som det står i våra nationella mål. Nya förutsättningar kan göra det möjligt att bredda repertoaren och utveckla barn- och ungdomsverksamheten. Genom att skapa nya publika utrymmen och lokaler mot omkringliggande kvarter kan trösklarna sänkas och fler känna sig inbjudna till Operans utbud av föreställningar och verksamhet. Problemen med otillräcklig akustik, lutande scengolv, inbyggda arbetsmiljöproblem och bristen på tillräckliga repetitionslokaler ska också kunna lösas i samband med renoveringen. Målet är en ny opera i Operan för att skapa en modern nationalscen, som det kulturhistoriskt betydelsefulla kan bevaras och utvecklas. Den nya är en omfattande framtida investering i konst och kultur som sträcker sig över framöver. Sammantaget får ombyggnaden kosta – det är mycket pengar – och en förstudie ska presenteras . När huset står klart kommer det att förena samtidens konstnärliga krav med styrkan i ett levande kulturarv. En annan fråga, fru talman, med stor betydelse för scenkonsten i hela är pensionssystemet för anställda inom den statligt understödda scenkonsten. Totalt berörs ungefär 5 700 anställda vid ett sextiotal institutioner över hela landet. Den här frågan har varit olöst i närmare två decennier, men regeringen har i budgeten presenterat inriktningen för en lösning som ska gälla . Då inleds övergången till ett nytt kollektivavtalsreglerat pensionssystem. I likhet med vad som gäller för den övriga arbetsmarknaden ska pensionsvillkoren framöver fullt ut regleras av parterna på området. Utgångspunkter för regeringens reformering av pensionerna är att upprätthålla arbetslinjen och en fortsatt hög konstnärlig kvalitet vid institutionerna. Den statliga finansieringen ska därför ge möjligheter till omställning och karriärväxling för yrkesgrupper som av konstnärliga och inte minst av fysiska skäl inte kan arbeta inom sina konstnärliga yrken tills de fyllt . Den nuvarande statliga regleringen av tjänstepensionerna för anställda vid scenkonstinstitutionerna, genom den så kallade PISA-förordningen, avvecklas . Övergången från dagens pensionssystem till ett nytt och mer modernt pensionssystem, som ska motsvara den övriga arbetsmarknaden och erbjuda möjlighet till omställning och karriärväxling, frigör resurser. Viktigt att påpeka är att alla medel som frigörs ska stanna inom scenkonstområdet. Pengarna ska gå till att stärka kvaliteten på scenkonstområdet, men hur det ska gå till, hur den närmare utformningen ska ske, avgörs inte av oss politiker eller av , utan ska tas fram i dialog med berörda aktörer på scenkonstområdet, självklart. En del i att bevara, använda och utveckla ett levande kulturarv för framtiden är att ta hand om det svenska filmarvet. Svensk film är känd över hela världen och speglar vårt lands historia och samhällsliv. Nya filmer görs i digitalt format, men det är angeläget att också äldre svensk film kan visas. Äldre filmer, vilket i det här fallet kan innebära att de endast är gamla, används ofta vid skolbiovisningar och av lokala filmklubbar och festivaler. Det svenska filmarvet är därtill en del i arbetet med att främja Sverigebilden och intresset för svensk film i utlandet. Därför investerar vi –2018. Tillskottet till innebär att minst 500 svenska filmer kan omvandlas från analoga till digitala kopior. Många andra insatser för kulturområdet ryms också i nästa års budget. För att nämna några har regeringen bland annat föreslagit att slopa betalningsskyldigheten för polisbevakningskostnader vid kultur- och idrottsevenemang. är avsatta för detta ändamål. Dessutom blir det ökade medel till , till Myndigheten för kulturanalys så att de bättre ska kunna utveckla den officiella statistiken på kulturområdet, till Föreningen , till , till och till mycket annat. Regeringen föreslår att den nuvarande politiken kring de nationella målen för arkitektur, form och design följs upp. Det finns ett behov att undersöka vilka effekter programmet haft i praktiken och hur de förhåller sig till den omvärld som finns. Vidare ska avtalet om konstnärers medverkan och ersättning vid utställningar, det så kallade , förenklas och förtydligas så att det blir lättare att tillämpa. Vi kommer att få tillfälle att debattera propositionen Läsa för livet, där satsningarna på bland annat förstärkningar inom litteratur, läsfrämjande och språkvård återfinns i sitt fulla sammanhang. Vi föreslår i budgeten att får extra för läsfrämjande insatser på nationell nivå. Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att vi fortsätter att förstärka och fördjupa kulturpolitiken det närmaste året. Vi kommer fortsatt att prioritera barns och ungas rätt till kultur och se till att även yngre och kommande generationer har tillgång till kulturen som en given del i deras resa genom livet. 142 i (S) replik: Tack, kulturministern, för anförandet! Det är bra att står upp för kulturen, men regeringen har också gjort en hel del andra prioriteringar. Inte minst har man gjort stora skattesänkningar. Man hade kunnat lägga lite mer resurser på kulturområdet. Det väljer vi att göra i vårt budgetalternativ. Vi lägger närmare 600 miljoner mer än regeringen. I stora delar handlar det om att man behöver mer resurser inom kulturområdet. har många grupper inte möjlighet att ta del av kulturen. Vi lyfter fram musik- och som exempel men också möjligheten till en aktiv fritid genom idrottsrörelsen och Svenskt Friluftsliv. Jag skulle vilja fråga om . Det ser mycket olika ut i kommunerna. I vissa fall finns ingen kulturskola, i andra fall är avgifterna väldigt höga, vilket gör att alla barn och unga inte kan delta. Om barn och unga är den prioriterade gruppen för kulturministern, varför ser man då inte till detta? Man ska inte lägga sig i den kommunala verksamheten, men man måste se att det finns stora skillnader. Vi lägger till exempel fram ett förslag om stimulansbidrag – något som Smok också har föreslagit – för att hålla nere avgifterna och höja kvaliteten. Dessutom skulle vi vilja ha en nationell strategi för kulturskolornas verksamhet och därmed ge alla barn och unga i hela den möjligheten. 143 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag instämmer absolut i det som säger om kultur- och musikskolornas betydelse och höga kvalitet. De är oerhört viktiga. När det gäller skattesänkningarna, visst är det bra? Människor får behålla mer av sina egna pengar. Det är klart att det måste finnas någonting som skiljer blocken åt. Här finns en tydlig skillnad. Sedan alliansregeringen tillträdde har vi sänkt skatten år . Människor har fått mer pengar. Många har valt att investera i just kultur och fritid. Det tycker jag är mycket bra. Sedan har vi faktiskt en ny politik som handlar om delegering. Jag nämnde kultursamverkansmodellen i mitt anförande. Där har man regionalt betydligt större inflytande över hur de statliga medlen används men också möjligheter att hitta nya samverkansmodeller. Det sade om exempelvis eller , som ju finns i väldigt många kommuner, är alldeles utmärkt att ta upp i en diskussion regionalt. Allting behöver inte beslutas på nationell nivå. Det kan vara en utmärkt sådan fråga just för att barns och ungas rätt till kultur är ett nationellt mål. Det är ett mål som man inte kan förhandla bort. När vi talar om Skapande skola – vi kanske kommer in på det, jag hoppas det – kan jag till min glädje se att Skapande skola inneburit att många regioner och kommuner ökat sina bidrag till barn- och ungdomskulturen. 144 i (S) replik: Här finns väl en av de stora skillnaderna. Jag tror på att vi ska ha en nationell kulturpolitik och att vi genom politiska beslut kan styra över vilka förändringar som ska ske. För mig handlar det inte om att jobbskatteavdragen skulle vara den största kulturpolitiska reformen, vilket jag vet att kulturministern har sagt. Hon säger att de som har fått lite mer i plånboken kan köpa sig mer kultur. Men de som har varit med och betalat detta då? Det är jättestora grupper som har fått mindre i plånboken. Vi ser ökade ekonomiska klyftor i samhället. Vad säger man då? Nej, tyvärr, ni kan inte ta del av kultur, för ni har inte fått mer i plånboken. För mig handlar det om att vi måste se till att alla får den möjligheten. Skapande skola har vi inte motsatt oss från Socialdemokraternas sida. Däremot ser jag med stor oro på den rapport som kommit . Återigen pekar man på olikheterna i möjligheten för barn att ta del av Skapande skola. Det är bara ungefär hälften av alla elever som har fått ta del av Skapande skola. Man skulle ha kunnat göra en förändring för att se till att alla får ta del av resurserna till . Men det har inte skett. Det finns många andra delar i den här rapporten. Är det egentligen de professionella scenkonstarbetarna som har fått ta del av detta, eller är det andra som har fått jobba med Skapande skola? Det var också en tanke. Vad finns det för undanträngningseffekter? Det finns jättemycket i denna rapport. Vi skulle vilja se en ordentlig utvärdering av Skapande skola, där och Myndigheten för kulturanalys finge titta på vad det här egentligen har genererat och hur satsningen på ser ut. Jag skulle också vilja ställa en fråga till kulturministern om det som hon inte pratar så mycket om längre, nämligen Kulturarvslyftet, men är min talartid ute. 145 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Kulturarvslyftet har berörts av . Jag har bara två minuters talartid och tänker koncentrera mig på . Oppositionen gjorde sig lite lustig över att vi tillsatte en ny myndighet, Myndigheten för kulturanalys, Myka. Men den är väldigt viktig för att man ska se hur genomslaget blir av de reformer vi gör och vad vi kan göra bättre. ägnade sig åt svartmålning. Det gör oppositionen, förstod jag av . Men Skapande skola har enligt Myka uppmärksammat skolan på kulturaktiviteter, också i glesbygdskommuner där man har problem. Allt bättre planer tas fram. När eleverna blir delaktiga blir också genomslaget bättre. Det var väldigt intressant att se hur betydelsefullt det här är. Detta är någonting vi kan arbeta med i dialogen inte minst med . Det är viktigt att eleverna känner att Skapande skola är för dem. Det har blivit bättre samarbete mellan skolor, kulturaktörer och kulturinstitutioner. Samtliga kommuner har sökt bidrag. Två tredjedelar av kommunerna har fått bidrag i minst fem av . Många kommuner kompletterar Skapande skola , som jag nämnde . fick av eleverna del i Skapande skola. beräknar och Myka att det blir . Den här undersökningen visar också att elevernas kritiska tänkande, analysförmåga, samarbetsvilja och självständighet stärks. Inget av det här fanns . Skapande skola är nytt. Det är Alliansen som har infört det. Jag tycker att ska vara glad. 146 (MP) replik: Jag tänkte ta upp frågeställningen om Skapande skola kontra musik- och kulturskolorna i och den efterfrågan som finns på en nationell strategi. Det har kommit en viss kritik från Myndigheten för kulturanalys för att satsningen på bara når hälften av eleverna. Satsningen går också i första hand till skolor som redan jobbar mycket med kultur. Dessutom söker små kommuner bidraget i mycket mindre utsträckning än stora kommuner; jag som gärna har ett landsbygdsperspektiv i politiken suckar djupt. Många elever känner sig inte alls delaktiga. Det finns en hel del saker som kritiseras. tror jag att det sker mycket bra saker. Men vi har också musik- och kulturskolor i . De utgör en redan befintlig infrastruktur och eftersöker möjligheter att få rikspolitiken att bry sig om dem mer. Jag tycker att vi behöver göra det och inte alltid svara Skapande skola på frågor om musik- och kulturskolor och andra rättigheter och delaktigheter. Vi ska särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur, som sagts här. Det har med de kulturpolitiska målen att göra. Detta gör också musik- och kulturskolorna i mycket hög grad. Det finns några saker som man skulle kunna titta på. Förutom att det saknas en strategi har man inte utvärderat någonting runt musik- och kulturskolorna . Det behövs dessutom utvärdering av verksamhetens personalförsörjning. 147 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag tror att var med på den konferens vi hade . Om inte så borde hon ha varit med. Det var väldigt intressant när Myndigheten för kulturanalys tillsammans med forskare beskrev hur Skapande skola fungerat. kommer jag att bekräfta en del av det som sade. Jag nämnde det också alldeles i samtalet med . Det är ett tjugotal kommuner som har svårt att använda sig av medlen för . Men som det påpekades på konferensen är det väldigt mycket som de kommunerna har svårt med. Det finns inte resurser. Kommunerna är för små. De kan inte ta del av Lärarlyftet och en del andra satsningar som det finns möjlighet att söka pengar till. Problemet ligger inte hos Skapande skola. Det ligger i att kommunerna är små och har väldigt liten administration. Detta lyfte jag fram, liksom elevers delaktighet, som har betydelse för att Skapande skola ska få genomslag och kunna ge eleverna det som vi vill att de ska få: lust till skapande, kunskap om kulturen och ett stärkt lärande. Att skolor som är vana att arbeta med kultur lättare kan tillgodogöra sig dessa medel är heller inte märkligt. Det kunde jag se redan första året. Men det var bra att få det tydligt skrivet, för det gör att vi vet hur vi ska stärka Skapande skola så att satsningen når fler barn och gör dem delaktiga, inte minst på små orter, när man tar fram kulturplanen. Detta tycker jag är viktigt, och det påpekade jag i det samtal som vi hade. 148 (MP) replik: Ja, detta är viktigt och intressant. Även om det inte är så konstigt måste vi ta tag i frågan. Då litar jag på att det är någonting som också kulturministern ser som viktigt. Det kanske löser sig. Det vore jättebra. Jag vill ta upp ytterligare en fråga. När vi nu pratar om barns och ungas rätt till kultur vill jag fortfarande vara lite envis och prata om musik- och i och den brist på uppbackning som man känner där. Detta har också varit i utskottet och berättat om. Man saknar en övergripande strategi för samordning. Man säger att nationell utvärdering inte skett . Man saknar tydliga riktlinjer om musik- och uppdrag. Det behövs även utvärderingar av verksamhetens personalförsörjning. Jag har själv besökt en plats här i där man brukar utbilda musik- och kulturskolelärare. Där säger man att det är otroligt komplicerat och ses som mindre viktigt. Hela utbildningssystemet har ändrats, och detta faller mellan stolarna. Personalförsörjningen till musik- och kulturskolorna är hotad av ett antal orsaker. Delvis har det att göra med förändringar av gymnasiestrukturen. Det här tycker jag är minst lika allvarligt som mycket annat i fråga om barns och ungas rätt till kultur. Jag skulle vilja fråga kulturministern hur hon ser på de här bristerna och problemen när det gäller musik- och uppdrag . 149 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Vi vet alla att musik- och kulturskolorna är en angelägenhet och att man också vill ha det så. Om det stämmer som säger att det här inte har utvärderats och om – jag säger inte att det är så – det skulle vara en statlig uppgift, alltså en uppgift för eller regeringen att utvärdera, är vi nog många som är skyldiga. Som jag sade i diskussionen med tycker jag att detta är en alldeles utmärkt fråga att ta upp i samverkansmodellen, också i en dialog med SKL, för det är möjligen där som man kan göra något. Musik- och kulturskolorna är ingen statlig angelägenhet. De är alldeles utmärkta där de finns. Avslutningsvis, apropå att en del säger att det är dyrt med musik- och kulturskolor: Genomsnittsavgiften tror jag ligger på . Det kan betecknas som mycket eller lite. Men sänkta skatter kan faktiskt betyda mer kultur. Jag säger inte att det är den viktigaste kulturpolitiska reformen, men jag säger att det är en kulturpolitisk reform. vet jag att är emot jobbskatteavdrag, men det senaste avdraget, som uppgår till , räcker exempelvis till avgiften för två barn i den kommunala musik- och . För dem som kanske inte har ett arbete finns det en fritidspeng på som också föreslås i regeringens budget för dem som har försörjningsstöd och annars inte kan betala. Det kan också användas till musik- och . 150 (V) replik: Förra gången jag berömde för att hon var närvarande i kammaren tog hon det närmast som en förolämpning. Jag vill dock upprepa berömmet. Jag tycker att det är bra att vi har en kulturminister som faktiskt deltar i debatterna i kammaren när det gäller både budgeten och andra propositioner. Slut på berömmet. De kulturpolitiska reformer som regeringen brukar berömma sig av är dels jobbskatteavdraget, som ju inte är en kulturpolitisk reform utan handlar om att öka klyftor och om att slå mot arbetslösa och sjuka, dels Kulturarvslyftet. Det var det stora flaggskeppet. Det blev ingen succé. Det blev inget av allt det ni förutspådde. Det blev ett rejält fiasko. Tänk att det ska vara så förbaskat svårt att erkänna ett fiasko! Tänk att det ska vara så svårt att säga att ni hade fel, för det hade ni på punkt efter punkt. Allt det ni sade misslyckades. Det finns ett berömt citat som tillskrivs : Det finns tre sorters lögn – lögn, förbannad lögn och statistik. Jag roade mig med att ta fram statistik från en hemsida som heter minedu.fi, alltså det finska kultur- och , som har samlat Nordic Databank Culture, och Cultural Statistics. Där visar det sig att inte alls ligger i topp. När det gäller kulturarbetskraftens andel av hela arbetskraften ligger , och lika, men och är bättre. När det gäller biobesök har vi näst lägst antal i – bara är sämre. Vi har minst antal teaterbesök. Vi har näst minst antal museibesök. och har fler bibliotekslån, och har för övrigt flest bibliotek i hela . När det gäller offentliga sammanslutningars kulturutgifter som andel av bnp är sämst och bäst. Detta är inte direkt smickrande. Men statistik kan som sagt användas på olika sätt. Jag tror att det ger mer att jämföra oss med de nordiska länderna än att jämföra oss med EU-länderna. 151 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Det är intressant att hänvisar till . Där har man förvisso en socialist som kulturminister, men jag vet att han har haft ganska tufft med att skära ned sin budget. Vi kan jämföra statistik med den statistik som återgav delar av. Jag tror nog mer på i det här fallet. Den är dessutom mer aktuell. ondgjorde sig över kulturpolitiken och hur svårt det är att vara kulturskapare. Det är det. Det vet jag som har skrivit böcker. Det är inget man blir förmögen på, även om det är roligt och tacksamt på andra sätt. Men i så fall måste det ha varit ännu värre fanns med i regeringsunderlaget. har faktiskt kulturbudgeten stärkts och det har kommit till mycket mer för att underlätta för kulturskapare: , kultursamverkansmodellen, Kultur och hälsa för äldre, höjd biblioteksersättning, , och lägre skatter för alla, även för kulturskapare. Vi har bildat Musikalliansen. Den fanns inte tidigare. Allt fler får arbetslivsstipendier. Det har gjorts satsningar på jämställdhet. Vi ser nu äntligen ut att kunna lösa frågan om scenkonstpensionerna. Det handlar om bättre tillgänglighet för alla, om Kulturbryggan och om mer medel från Postkodlotteriet och privata initiativtagare och, som nämnde, möjligheten att kunna stödja kulturen utan att det behöver beskattas, genom stiftelser. Det är mycket som har blivit bättre. Sedan hoppas jag att slutar använda citat som han vet är felaktiga. Jag har aldrig sagt att jag är underhållningsminister. Det kan vara bra att ibland undersöka källor eller fråga mig om det verkligen stämmer att jag har sagt så. Det låter väldigt konstigt, och det är konstigt. Jag har aldrig sagt det. 152 (V) replik: Underhållningsministercitatet är ett vida spritt citat. Är det felaktigt ber jag om ursäkt. Citatet löd så här: Jag skulle gärna hellre kalla mig underhållningsminister än kulturminister. Jag måste säga att det inte låter helt omöjligt att de orden kunde ha hoppat ur mun. Jag ifrågasätter inte statistik, men den mäter andra saker. Den statistik som minedu.fi, alltså det finska utbildnings- och kulturministeriet, har sammanställt från mängder av olika statistiska källor är en sammanvägning av olika kulturella aktiviteter och kulturens betydelse i de nordiska samhällena. Här visar det sig svart på vitt att det inte finns så stor anledning för en kulturminister i att slå sig för bröstet. Kulturarbetskraftens andel av hela arbetskraften är mindre i än i och . Vi har näst minst antal biobesök – bara är sämre. Vi har minst antal teaterbesök per invånare av alla de fem nordiska länderna. Vi har näst minst antal museibesök. Både och slår oss när det gäller bibliotekslån, och ligger skyhögt över oss när det gäller antal bibliotek. När det gäller offentliga sammanslutningars kulturutgifter som andel av bnp är sämst. är det land som håller kulturens fana högt i . På är man på nästan samtliga punkter bättre än . Kanske lite ödmjukhet skulle vara på sin plats. Det finns en möjlighet att förbättra kulturens ställning i , men då krävs det en ny kulturminister och en ny kulturpolitik. 153 Kultur- och idrottsminister (M) replik: Jag är gärna ödmjuk, men inte när det gäller förhållandet till . Jag är väldigt stolt över det som vi har gjort – att vi har ökat kulturbudgeten, att kulturen tar plats på fler områden och att man nu också diskuterar kultur som ett redskap i vården. Att kulturen ska finnas i skolan är självklart, liksom att kulturen ska finnas i biståndet och i handelsförbindelserna när vi talar om kulturella och kreativa näringar. När det gäller citatet säger : Eftersom det är vida spritt måste det vara sant. Jag vet inte hur jag ska behöva säga detta. Det var lika fel och i förfjol när återanvände det. På samma sätt sade han nu liksom och, tror jag, året innan att han har fått försvara mig i kulturdebatten. Det är väl roligt om det händer, men jag tror honom inte riktigt. Jag har talat om hur viktigt det är att public service står för bildning och tillgänglighet och inte har för mycket program som konkurrerar med de kommersiella kanalerna, och vi stärker stödet till Utbildningsradion för just detta, medan jag ställer mig skeptisk till många av de andra program som ibland prioriteras. Är det detta som menar karakteriserar mig som underhållningsminister? Jag tycker att det är dåligt. 154 (S): Jag ska komma in på idrotts- och friluftslivsfrågor om . Det har inte sagts så många ord om just det området i dagens debatt. Jag ska ta upp två specifika områden. Först vill jag gratulera min egen hemkommun, , som utsetts till årets kulturkommun. styrs av socialdemokrater i egen majoritet. Vi har byggt upp en kulturbyrå i skolan. Vi har i ett av våra miljonprogramsområden. Vi har ett ungdomens kulturhus som heter N3. Vi har och mycket kultur. Det är därför att vi ser kulturen som välfärdens kärna. Per Lodenius sade förut att kulturen är civilisationens kärna. Jag håller med om det, men jag har aldrig hört en företrädare för Alliansen säga att det ingår i välfärdens kärna. Frågan är: Hur kan man definiera det? Det kan ni fundera på .