prot · H00969 · 2013-02-21 00:00:00 — Investeringarna som andel av bnp har trendmässigt minskat , och arbetslösheten har tredubblats. Som bland annat dokumentären, , och professor har konstaterat går regeringens ekonomiska politik i form av jobbskatteavdrag och försämring av a-kassa, sjukförsäkring och arbetsmarknadspolitik ut på att minska löneökningarna. Regeringen har emellertid varit ovillig att erkänna detta. Lägre löneökningar leder till lägre efterfrågan, vilket i sin tur påverkar bnp och sysselsättning negativt. Det faktiska resultatet av regeringens politik har blivit detta. Vi har högre arbetslöshet, lägre sysselsättningsgrad och en ungdomsarbetslöshet som ligger på genomsnittet för . Min fråga till statsministern blir: Är du villig att erkänna att hela er arbetslinje går ut på att sätta press på lönerna nedåt? 51 Statsminister (M): Vi sade till svenska folket att det måste löna sig bättre att arbeta, och vi har levererat mycket breda skattesänkningar för alla dem som jobbar deltid såväl som heltid och för låg- såväl som normalinkomsttagare. framställer frågan som att lyckoriket rådde 1980. Då gick jag i . Det jag lärde mig det året var att det var generalstrejk i och att vi hade stora problem med vår ekonomi. Att framställa det som lyckoriket varifrån vi faller är något märkligt. Sanningen är att vi har haft en mycket bred reallöneförbättring åren därefter. Det går att belägga detta i alla typer av statistik. Det lönar sig bättre att arbeta än . Det är jag stolt över, och det har alliansregeringen bidragit till att möjliggöra. 52 (V): Trenden är mycket tydlig. Lönernas andel av det totala produktionsresultatet har minskat kraftigt, och vinstandelarna har ökat. Det har alltid lönat sig att jobba, . Det du har gjort med jobbskatteavdraget är att sätta en press på arbetstagarna och säga: får ni sänkt skatt, och då kommer ni inte att kräva så stora löneökningar. Det är det hela teorin går ut på. Din finansminister var tidigt ute och krävde att ingångslönerna i kommunsektorn skulle minska. Han tyckte att 16 000 för en undersköterska var för mycket. Din vice statsminister hängde på och krävde sänkta ingångslöner i kommunsektorn . Sedan toppade din näringsminister detta med att kräva sänkta ingångslöner på hela arbetsmarknaden. Resultatet av det skulle i så fall bli ungefär 8 500 för en undersköterska. Du var ute i och tyckte att behövde fler låglönejobb. Alla de reformer ni har gjort försämringarna i a-kassan, försämringarna i sjukförsäkringen och försämringarna i arbetsmarknaden samt jobbskatteavdraget leder till en press nedåt på lönerna. Detta säger fler och fler: , , och även dokumentären. Stå upp för er politik! 53 Statsminister (M): I höjer vi lönerna. Vi avviker därmed från många andra länder, där man ägnar sig åt att sänka lönerna. Det tycker jag i grunden är bra. Vi har alltså förenat höjda löner med lägre skatt. Är det någonting som vi dock har lärt oss är det att akta oss för inflationsdriven löneutveckling, det vill säga att det på papperet ser ut som att man får höjd lön, men köpkraften förstärks inte. Så hade vi det . Det var många, inte minst lågavlönade, som sade: Detta är ingen bra utveckling. Vi vill ha förstärkt köpkraft. Vi vill se att effekterna av vårt arbete blir att vi får råd med mer att vi kanske har råd med lite semester och kan unna våra barn lite mer. Det är den utveckling har sett. Det är i grunden bra. Vi ska fortsätta ha denna utveckling . Jag är beredd att ta fler steg för att göra det mer lönsamt att arbeta, och jag tycker definitivt att vi fortsatt ska förena det med att höja lönerna i . Men lönerna sätts av de avtalsslutande parterna och inte av politiker. Omröstningen om EU:s långtidsbudget 54 (M): samlades statsministern och hans kolleger bland de europeiska stats- och regeringscheferna och kom överens om EU:s så kallade långtidsbudget. Överenskommelsen var förhållandevis positiv jämfört med de förväntningar vi kanske hade. Den samlade budgetens omfång minskar, den svenska rabatten är värnad och den svenska medlemsavgiften har möjlighet att sjunka med ungefär 500 miljoner framöver. Det är en modernare EU-budget där det även finns möjlighet att satsa lite grann. ligger bollen hos , där den tyske socialdemokratiske talmannen hotar med hemlig omröstning. Som tur är har åtminstone flera alliansledamöter från deklarerat att de röstar ja till budgeten. Inför statsministerns besök på , EU:s ordförandeland, vill jag fråga vad regeringscheferna kan göra och vad statsministern kan göra för att uppmuntra till bästa möjliga ansvarstagande för skattepengarna för transparens, för värnandet av öppenhet och för bästa möjliga budgetutfall. 55 Statsminister (M): Det är en bra uppgörelse som slutits. Den är bra för och för . Det är unikt att vi i denna för många europeiska länder svåra stund kunnat komma överens om en budget som något minskas i omfattning. Det innebär att , som stod inför risken av kraftigt ökade medlemsavgifter, kommer att få den mest oförändrade och något sjunkande medlemsavgiften kommande år. ska detta hanteras av , och precis som angavs åker jag till EU:s ordförandeland . Det finns inskrivet lösningar som ökar flexibiliteten i användandet av resurserna, som vi vet är viktigt för . Det är inte upp till oss att diskutera beslutsmetoderna i , men en bärande tanke i ett parlament är att man söker sig dit för att representera sina väljare. Rimligen blir det svårt om man röstar hemligt. Jag har noterat och välkomnar det faktum att alliansledamöterna i har sagt sig stå bakom budgeten och rösta för den. 56 (C): Jag skulle vilja ta vid där slutade. Hon beskrev ju Alliansens politik i rätt mörka ordalag. Jag delar inte alls hennes slutsatser. Vi kan bland annat glädjas över att vi har 200 000 fler sysselsatta. Trots att vi befinner oss i en lågkonjunktur kom det ganska glädjande rapporter från SCB . De visar att vi jämfört med januari har en rejäl ökning i sysselsättningen. Tyvärr når det inte alla. Framför allt känner jag oro för många av våra ungdomar, som går arbetslösa alldeles för . Min fråga till statsministern blir därför: Hur ska en politik se ut framöver för att svenska ungdomar ska få del av den glädjande sysselsättningsökning som vi förhoppningsvis ser från och med nu? 57 Statsminister (M): Så är det, under Alliansens tid vid makten har sysselsättningen successivt ökat. Fler kommer in i arbetslivet. Jag ska dock inte sticka under stol med att en av de svåraste utmaningarna är hur vi ska sänka trösklarna för unga människor att kunna komma in på arbetsmarknaden. Några saker måste göras. Vi måste se till att skolan når bättre resultat. Alldeles för många hoppar av eller har otillräckliga kunskaper. I många länder jobbar man med lärlingsformat, med tenureutbildningar lite av det vi diskuterar inom den så kallade jobbpakten där vi försöker förena arbete med utbildning under handledning. Vi måste erkänna att det är sådant som vi gjort för lite av. Där har andra gjort mer. Det verkar vara ett sätt att få det att fungera bättre. Vi tror också att man ska sänka kostnaderna men ändå ha samma lönenivåer för unga som får jobb. Vi har använt det i vissa branscher och när det gällt att anställa dem som är under 26. Vi tittar löpande på ytterligare åtgärder, såsom bättre coachningsstöd och bättre möjligheter att komplettera luckor i utbildningen. Jag tror att man behöver göra allt detta för att fler unga ska få möjlighet att komma in i arbetslivet. Ersättning till ålfiskare på 58 (KD): Jag har en fråga som gäller ett löfte från en myndighet till en yrkesgrupp, om det löftet ska hållas och vad som händer om det inte hålls. beslutade regeringen tillsammans med och ålfiskarna på om fortsatt fiske av ål. Yrkesfiskarna drog då ned på sitt fiske. fattade beslut om att stoppa allt fiske av ål på . I samband med det beslutet lovade generaldirektören för ersättning till dessa yrkesfiskare. Det löftet har inte hållits, vare sig beträffande förlorad inkomst eller beträffande de redskap som ligger och ruttnar på land. Därefter har införlivats i den nya myndigheten medan ansvaret för ersättningen hamnat på regeringens bord. Hur ser statsministern på att det utlovade löftet från en statlig myndighet till en yrkesgrupp inte hålls? 59 Statsminister (M): Jag känner inte till exakta fakta i ärendet och ska därför inte försöka framställa det så. Det jag känner till är att ål, liksom en del andra delar i fiskbeståndet, ständigt diskuteras utifrån uthållighet och ifall det finns tillräckligt stora bestånd. Vi har talat mycket om exempelvis torskens status i . Jag har naturligtvis kunnat följa diskussionen om hur ålen klarar sig givet miljögifter, givet olika former av prövningar. Vad exakt som varit bedömningen och vad en generaldirektör har lovat ber jag att få återkomma till i annat sammanhang, för det är jag inte helt insatt i. 60 (KD): Det handlar om ett brutet löfte, om att en myndighetschef inte håller det löfte han avgivit. Det är poängen. Yrkesfiskarna står så att säga på torra land och får inte den ersättning som de utlovats. 61 Statsminister (M): En generaldirektör har en tydlig domän inom vilken han eller hon kan röra sig. Det viktigt att de gör det. När det gäller olika former av ersättning hänförs det ofta till budgetar av skilda slag, som i sista hand förfogar över. Det är därför jag säger att jag inte är insatt i detta enskilda ärende och vem som egentligen ska fullfölja ett sådant löfte. Det måste rimligen hänga ihop med vem som utställer löftet. Jag vet inte i detalj mer än så. Styrningen av statliga bolag 62 (S): Jag har en fråga som delvis varit uppe till diskussion , nämligen , men jag vill även tala om . Jag vill ta upp hur regeringen gör för att tillgodose svenska folkets behov av att genom ett ansvarsfullt agerande äga bolag. Vi i näringsutskottet fick en hel del information inför köpet av Nuon. Vi förutsätter att den informationen stämmer. Det innebär att den kommit från och från bolaget. gick det inte som det var tänkt, och jag drar därför en parallell till . Det var en likadan situation. Någonting gick inte som det var tänkt. Regeringen borde ha haft, och hade säkert också, en hel del information, men vi har ändå haft två klara misslyckanden. Därför vill jag fråga statsministern om man nu har upprättat ett system som förhindrar den typen av misslyckanden som vi kunnat se i dessa två fall. 63 Statsminister (M): jag varit i politiken, och oavsett vilka som varit i regeringsställning, har jag sett att ifall det varit fråga om att köpa eller sälja något har alla alltid varit överens om att det skett till fel pris. Ofta är man dessutom väldigt snabbt färdig med den analysen. Min erfarenhet är att den oftast görs för tidigt och att man ofta måste vänta innan man de facto kan avsluta med formuleringar av typen misslyckad eller lyckad. I någon mån är det som förvärvats och finns kvar fortfarande föremål för utveckling. Man måste då se till vilken avkastning verksamheten ger och hur det som man köpt som del av företaget fungerar. Dessutom tycker jag att det är viktigt att hålla på principen att även när staten är helägare till bolag görs de affärsmässiga bedömningarna i bolaget skilt från regeringsmakten och att det finns ett särskilt ansvar för ledning och styrelse. Så tycker jag att det är . Så tycker jag att det ska vara . Vi är till och med beredda att titta på ifall vi ska lägga över det tydliga ansvarsägandet, eller utförandet av ansvaret kring ägandet, i en egen verksmyndighet just för att ännu tydligare skilja det från regeringsmakten. Vi styr rimligen inte stora bolag från kanslihusstolar. 64 (S): Jag vill fortsätta på spåret angående och affären med Nuon. Statsministern brukar själv säga att vi alltid ska vara rädda om skattebetalarnas pengar. Där är vi väl helt överens. Med tanke på den summa betalade för Nuon och utifrån det uppkomna läget finns det all anledning att känna en viss oro . Det gäller inte minst det som handlar om omställningen till mer miljövänlig energi. Det var ett av de tyngsta argumenten för att affären skulle genomföras. Vi skulle höja teknikkunskapen så att vi skulle kunna få en bättre miljö för framtiden. Mot bakgrund av det undrar jag om det även kommer att vara möjligt med det ekonomiska läge som har. 65 Statsminister (M): Man bör ställa frågor om detta till ledning och styrelse. Vi har ett ägarinflytande. Det är viktigt att skilja detta åt. Det har ändrats i styrningen av och inriktningen bland annat mot mer förnybart. Jag hörde vd i radion påpeka att just detta leder till att man förändrar mycket av verksamheten. Det är bättre att ledningen för får svara på frågan om de tycker att det finns begränsningar eller möjligheter för att uppnå de mål det har att leva efter. 66 (MP): Jag har i min hand en skrift. Det är Arbetsförmedlingens återrapportering Ekonomiskt utfall. Arbetsmarknadspolitik är statens huvudområde. Kommunerna ska egentligen inte jobba särskilt mycket med detta. Vi vet att enligt den undersökning som Kommuner och Landsting gjorde känner sig av kommunerna nödgade att jobba på området. Det är otaliga kolleger ute i kommunerna som sitter i olika arbetsmarknadsnämnder. Min fråga till statsministern är: Vad tänker statsministern göra när regeringen år ger övertydliga direktiv och uppdrag till Arbetsförmedlingen och det skickas miljarder tillbaka? Är det regeringen som räknar fel, eller är det Arbetsförmedlingen som räknar fel? På vilket sätt avser statsministern att hantera det framöver? 67 Statsminister (M): Anslagen till Arbetsförmedlingen har byggt på prognoser om arbetslöshet som har varit högre än det faktiska utfallet. Det får naturligtvis till konsekvens att det har blivit så att resurser har blivit över. Det är inget självändamål att göra slut på skattepengar. Det är rätt att det i så fall ska återföras till statskassan. Nästan varje budget vi har lagt fram på bord har sedan inneburit nya volymsatsningar bland annat i arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Vi har dessutom tillfört mycket fler åtgärder i form av nystartsjobb och coachningsinsatser. Vi har tydliggjort att det finns möjlighet att erbjuda stöd redan från när man kommer in på Arbetsförmedlingen. Allt detta finns nu hos Arbetsförmedlingen. Det är en tuff arbetsmarknad och en vikande konjunktur. Det är dessutom så att vi har stängt den tidigare metoden att förtidspensionera bort stora delar av arbetskraften som Socialdemokraterna använde som metod för att dölja arbetslösheten och gått över till att numera försöka anstränga oss i mycket högre utsträckning. Det har gjort att många av dem som är hos Arbetsförmedlingen står väsentligt längre från arbetsmarknaden jämfört med hur det var tidigare. Allt detta påverkar. 68 (S): Jag skulle vilja fortsätta på den linje som började på och fråga om den misslyckade arbetsmarknadspolitiken. säger statsministern att det inte är något självändamål att använda pengar. Det kan vi vara överens om. Vi har hundratusentals arbetslösa som var femte rekrytering misslyckas så att lediga jobb inte blir tillsatta. Om man i det sammanhanget ser att Arbetsförmedlingen skickar tillbaka många miljarder blir det kanske lite lättvindigt att säga att det inte är något självändamål att använda pengar. Pengarna ska naturligtvis användas för att matcha de hundratusentals arbetslösa mot de lediga jobb som finns. Här har vi en stark kritik från företagen. De säger själva att de får säga nej till ordrar, att jobb inte blir utförda och att produktion inte blir gjord. Det finns ändå resurser för att lösa problemet, och det finns ett stort problem som alla vill ha löst. Det handlar inte om ett självändamål utan om ett allvarligt samhällsproblem. 69 Statsminister (M): Det byggde på att prognoser om arbetslöshet låg mycket högre än det faktiska utfallet. Jag har suttit ned med många av de arbetsgivare som är kritiska mot Arbetsförmedlingen. De tycker att det skickas personer från Arbetsförmedlingen som i grunden har varit alldeles för länge utanför arbetsmarknaden, kan för lite och har för lite erfarenhet. Menar att vi ska sluta anstränga oss att försöka få in dessa personer på arbetsmarknaden? Jag kan berätta vad arbetsgivare eftersöker. Det tror jag att de flesta känner till. De vill ha perfekt arbetskraft med gedigen erfarenhet, gärna med en eller två högskoleutbildningar och med inte alltför stora löneanspråk. Så låter det, . Ska vi bara sätta oss ned och ge efter för detta och sluta anstränga oss för människor som stått länge utanför arbetsmarknaden, kanske kommer från långvarig sjukfrånvaro och inte har den perfekta erfarenheten? inte till att lyssna bara på arbetsgivarna, . Lyssna också på dem som söker jobb. Då blir berättelsen lite annorlunda. 70 (S): Nästan 600 000 människor arbetar i den svenska industrin. De arbetar i en hårt konkurrensutsatt verksamhet där det ställs höga krav på effektivitet, kompetens och förnyelse. Svensk industri står för av den svenska exporten. Ändå kunde man höra statsministern säga på i att vi brukade ha människor anställda i industrin men att de i princip har försvunnit. Min fråga är: Vad menar statsministern? Har 600 000 människor och av svensk export i princip försvunnit? 71 Statsminister (M): Det är intressant att titta i de skolböcker från förr som beskrev industrigolv som var bemannade av flera tusen personer och sedan själv, som jag har gjort, nu i stora delar av besöka dessa industrigolv. De är väldigt ofta helt utan människor. Det är kanske en eller två som sitter i kontrollhytter i starkt automatiserad produktion. Det är viktigt för att förstå arbetsmarknadens utmaningar. Det säger något om var vi har varit och var vi är . Det innebär naturligtvis att industrin fortsätter att ha många sysselsatta. Men det är rimligen inte där som den stora mängden nya jobb genereras. Jag får också här frågor från riksdagsledamöter: Vad ska vi göra för de ungdomar som söker jobb? Var växer de nya jobben fram? Det är precis det vi måste svara på. Det är en kraftig förskjutning som sker i svensk arbetsmarknad. Många av jobben vi hade har vi fortfarande kvar. Många av dem har förändrats och ställer helt nya typer av krav än vad som gällde förut. Det viktiga är att ställa frågan: Hur skapar vi grund för att det ska växa fram nya jobb så att ungdomar kan få komma in på svensk arbetsmarknad? Det är vad jag försöker beskriva. Det är naturligtvis viktigt att alla deltar i den diskussionen. 72 (S): Jag tänkte gå tillbaka till Nuonaffären och lite tidigare till regeringens hantering och presentation av budgetpropositionen 2008/09 och då utgiftsområde 24. Man skriver: Arbetet med den bolagsgenomgång som regeringen aviserat pågår och omfattar även i den del som rör eventuella förändringar eller förtydligande av uppdrag. Jag uppfattar att budgetpropositionen är en del av hela regeringens och inte bara ansvar. Min första fråga till statsministern är: Anser statsministern att han var delaktig när det gäller arbetet med budgetpropositionen? Den andra frågan är följande. kunde man läsa på regeringens hemsida: Förvärvet av det holländska Nuon är ett naturligt steg i att skapa ett ännu större värde i . Var det ett för tidigt uttalande? 73 Statsminister (M): Enligt den svenska regeringsformen har vi kollektivt beslutsfattande i . Hela regeringen är ansvarig för allt det arbete som regeringen utför och de propositioner som läggs fram. Självklart är regeringschefen ytterst ansvarig. Ursprungsmärkning av processat kött 74 (S): I ljuset av den köttskandal som pågår inom EU och även här i har jag en fundering till regeringen. Det har pågått en intensiv debatt om konsumentmakt och livsmedelsindustrins ansvar. Det har också pågått en intensiv debatt om hur livsmedelskontrollerande myndigheter ska fullfölja sina uppgifter, vilka typer av rutiner de ska ha, och så vidare. En fråga som ofta förekommer i sammanhanget och som har förekommit på EU-nivå handlar om obligatorisk ursprungsmärkning av mat. Det finns en sådan regel när det gäller färskt och fryst kött. Min fråga till statsministern blir: Kommer regeringen i ljuset av skandalen att driva på EU-nivå att det också ska bli obligatorisk ursprungsmärkning av processat kött? 75 Statsminister (M): Jag tror att vi som konsumenter uppskattar om vi vet var det vi handlar kommer ifrån. Frågan är väl mer om det verkligen går att belägga för alla olika typer av produkter, till exempel olika former av matprodukter. Jag har hört delta i den diskussionen . Det är väl det som har varit grund för ifrågasättande: Hur väl skulle en reglering fungera? Hur går det att med säkerhet belägga vad som är ursprung i de olika fallen? Det måste man rimligen svara på, så att varje form av reglering verkligen leder till det man har önskat. Rubriken är ofta rätt, men alltför ofta motsvarar det man sedan gör inte vad som står i rubriken. Det har jag lärt mig av gedigen erfarenhet. Det är väl också det som har varit föremål för diskussion i detta fall. 76 (S): Rätt , och till och med , kunde vi läsa att förre statsministern tänker lämna tillbaka sin doktorshatt till med anledning av nedläggningen av Campus . Hela högskoleverksamheten ska läggas ned i . Bakgrunden är att regeringen och också väljer att dra ned på antalet högskoleplatser med sammantaget mellan 20 000 och 30 000 platser. Det tyder på att vi kommer att få se en rad av neddragningar över hela landet när det handlar om högskole- och universitetsplatser. ser vi att antalet ungdomar som söker sig till högskolor och universitet är rekordstort. ser vi att antalet ungdomar som skriver högskoleprovet är rekordstort. Min fråga till statsministern blir: Vari ligger klokskapen att under brinnande lågkonjunktur dra ned på antalet universitets- och högskoleplatser så att vi får se den effekt som vi ser , att högskolor och universitet försvinner från vissa delar av vårt land? 77 Statsminister (M): Vi har tillfört resurser till högre utbildning i och tycker att det är bra att vi kan förstärka kvaliteten. Det är två saker som har inträffat. Det ena, som man bör se över åren, är att vi inte föder lika många barn i . Variationerna är rätt stora. har vi stora ungdomskullar, och ibland är de mindre. Om man då möter en kull i högskoleåldern som är mindre kan det rimligen, åtminstone , påverka hur många platser man har. Det andra är att vi har gjort den förändringen att vi inte utan avgift upplåter högskole- och universitetsplatser i till studenter som kommer från hela världen. Vi är ett av de sista länderna i världen som på det sättet inför avgifter. Vi kan naturligtvis jag vet inte hur Socialdemokraterna ser på det återgå till ett system där vi använder skattebetalarnas pengar till att betala för studenter som kommer från stora delar av världen för att läsa fritt i . Denna reform har haft den påverkan att färre söker, för det som var drivkraften att komma till var att det var gratis. Det visar att vi som ifrågasatte det möjligen hade rätt. 78 (S): Något av det värsta man kan göra mot sitt barn är att mörda barnets förälder. Tyvärr är det en del föräldrar som mördar den andra föräldern. Det är i de flesta fall pappan som mördar mamman. Man kan verkligen ifrågasätta om den som har mördat barnens mamma är lämplig som vårdnadshavare. Trots detta behåller fyra av tio av dessa pappor vårdnaden om barnen och kan fortsätta att styra deras liv från fängelset. Ett exempel är ett mord ganska i , där en kvinna blev ihjälhuggen av sin exman inför barnen, . hindrade pappan barnen från att få psykologhjälp, vilket de behövde då de skrek på grund av detta trauma. Det har kommit ett förslag om att man automatiskt ska sätta in en tillfällig vårdnadshavare och i extrema undantagsfall ompröva detta. Vad tycker statsministern om det förslaget? 79 Statsminister (M): Jag har vid upprepade tillfällen suttit ned med dem som har varit drabbade av eller arbetar med våld i familjenära relationer. Vi har säkerställt att det nu görs riktiga dödsfallsutredningar kopplat till mycket av detta, då det ofta är män som tar livet av kvinnor som de lever tillsammans med.