prot · H00974 · 2013-03-07 00:00:00 — Det måste kännas som ett enormt misslyckande att den politik som ni har drivit inte har inneburit någon nämnvärd skillnad till det bättre utan tvärtom till det sämre. Jag frågar dig igen: Varför vågar ni inte tala om det som är orsakerna till den ökande segregationen och den bristande likvärdigheten i skolan? Varför vågar ni inte ta tag i de tre stora skolreformer som så tydligt numera pekar ut som orsakerna till problemen? Varför ägnar ni er i stället åt någon intern tävling om vem som ska föreslå betyg tidigast? Det är en sak som är helt oväsentlig och som inte spelar någon som helst roll för att öka kunskaperna i svensk skola. 168 (M) replik: Det är ganska förbluffande. Jag känner mig tvingad att rapa upp en del av de saker som vi har gjort eftersom det tydligen har gått fullständigt spårlöst förbi vad som gjordes 2011. Jag kan bara nämna ett fåtal exempel. Vi har reformerat en skollag som var ett lapptäcke. Vi har infört en ny lärarutbildning i stället för den utbildning som i mångt och mycket saknade evidensbaserad forskning för vad man sedan skickade ut i klassrummet. Det var lärare som i hög grad examinerades utan att ha en gedigen utbildning i hur man undervisar. Det är ganska anmärkningsvärt, och jag tror att det är en större del av förklaringen än vad kanske skulle vilja tillstå till att det ser ut som det gör med de svenska kunskapsresultaten. Vi införde nya och mer rättvisa betyg, och vi lade tidigare betyg redan i sexan. Vi har gjort förskolan till en egen skolform eftersom vi vet hur viktigt det är att börja i rätt tid, med en reviderad läroplan, ett förtydligat pedagogiskt uppdrag och så vidare. Vi införde en ny gymnasieskola som bättre passar kraven för ett modernt samhälle och åtskilligt mycket mer. Varför gjordes då detta? Därför att det var så då Socialdemokraterna med kompisar i en rödgrön röra lät lärarna examineras utan vetenskaplig grund. Lärarna undervisade ibland utan att ha en utbildning i undervisning, och flumpedagogik fick överhanden. Synen på kunskap värderades inte, utan fick en minskad betydelse. Detta är en mycket viktig del i det hela. Sedan vet jag inte om du har märkt att det sprudlar i alla allianspartier när det gäller att komma med förslag. Vi är inte färdiga. Det kommer att komma en rad förslag. Till skillnad från den rödgröna oppositionen är vi fulla av tillförsikt när det gäller att vi precis som vanligt kommer att hitta olika lösningar tillsammans att föreslå. 169 (MP) replik: började sitt anförande med att beklaga att oppositionen nämner regeringens misslyckanden. Det är klart att skolan hade problem 2006. Ingen har förnekat detta. Men ni gjorde stort väsen av er på gator och torg. Ni skulle vända utvecklingen i skolan. skulle våra barn klara skolan. skulle de som är obehöriga bli färre, och skulle det bli frid och fröjd i skolan. har det gått . Andelen obehöriga från till gymnasiet blir större. De som klarar skolan blir färre. Likvärdigheten i skolan blir mindre. Segregationen blir större. Och allt detta skulle alliansregeringen fixa! Det är ingen som har påstått att det har varit ert fel, men ni skulle rätta till detta. har det blivit sämre. Utvecklingen går åt fel håll. Då är min fråga till : Tänker ni ta ansvar för era misslyckanden, eller tänker ni fortsätta att skylla på andra? 170 (M) replik: Jag tycker att vi inte gör något annat än tar ansvar för tidigare misslyckanden. Samma fråga upprepas, och risken är att jag får upprepa mig en gång till. Vi har inlett 2013, och det var 2011 som alla reformerna rullade i gång. Jag är inte en människa med stort tålamod. Jag är frustrerad och vill oerhört gärna att det ska hända saker och ting snabbare, och det delar jag säkert med och många andra av oss här i salen. Jag kan inte nog understryka att jag hoppas få se, och förväntar mig, att de reformer vi har genomfört börjar ge resultat. Det är jag också övertygad om att de kommer att göra. Men det tar att få genomslag. Jag tror att svenska medborgare har en förståelse för att det tar tid att förändra en institution som den svenska skolan. Jag har haft förmånen att få vara i , där man vände skolresultaten ganska snabbt. Man var i en situation som liknade vår. Man låg i topp i de olika mätningarna, det gick utför och man tog tag i det. En del av de saker som jag ser som de viktigaste delarna i detta var att man införde ett coachsystem där man tillät riktigt duktiga lärare och pedagoger att få vara förebilder och att ta ett stort ansvar, inte bara för enskilda klasser utan för hela skolor. Det var en av de viktigaste delarna. Det tror jag är en av de lösningar vi ska använda för att se till att vi skyndar på utvecklingen även i svensk skola. 171 (MP) replik: Det är häpnadsväckande att höra säga: Vi tar ansvar för tidigare misslyckanden. Men varför ska ni ta ansvar för tidigare misslyckanden? Ni ska ta ansvar för era egna, nuvarande misslyckanden! Det är det ni ska göra. har gjort en stor undersökning. länder har de jämfört olika utbildningssystem. De visar att om det finns bra politiker och en vilja går det att vända ett system från ett lägre stadium till ett högre stadium, från ett sämre skolsystem till ett bättre på ungefär . har ni haft makten . Utvecklingen går åt fel håll. Ni säger att det behövs . Ni har haft makten , och min fråga är nu: Hur till behöver ni på er ett, två, fem, tio eller femton för att sluta skylla på andra och ta ansvar för egna misslyckanden? Av skolministern att döma behöver ni ha på er till 2025 för att ta ansvar. Här är alltså min fråga till : Hur till tänker ni skylla på andra regeringar? 172 (M) replik: Jag lovar dig, , att om vi möts 2025 här i talarstolen eller någon annanstans kommer du att vara tvungen att backa ganska rejält från den kritik som du levererar just . Vi kommer att ha en helt annan utveckling för svensk skola. Det är jag helt övertygad om. Det gör mig så glad att du lyfter upp exempelvis . Vi kunde kanske också diskutera eller . De personerna och den forskning och evidens som finns bakom detta och som är allmänt erkänd och världsberömd har aldrig använts och implementerats av en rödgrön regering. Det är det fundament som alliansregeringen bildar mycket av sina slutsatser på och som ligger till grund för mycket av de reformer som vi genomför. Detta har vi inte sett från de rödgröna. Min fråga är: Hur ska det över huvud taget kunna finnas ett alternativ med oppositionens olika förslag som spretar så kolossalt? Det gläder mig återigen att du hänvisar till detta, men det är vi som har utgått från dessa forskningsrapporter. Jag har inte sett mycket av förslag från er sida när det gäller detta. 173 (FP): Först vill jag beklaga att skolministeraspiranten lämnade kammaren . Den skolpolitiska debatten har fokuserat på allt från läxhjälp till huruvida gymnasiet ska ge högskolebehörighet eller inte. Men vi har många utmaningar i , inte minst resultaten och elevernas villkor och rätt till en bra utbildning oberoende av var man bor det är åtminstone ambitionen i den nya skollagen. Men vi är alla medvetna om att det inte är så. Vår analys i är att detta delvis beror på att vi har en kommunaliserad skola där de lokala politikerna ytterst är de som anger tonen för vilka kvalitetsinsatser och prioriteringar man gör lokalt. Vi är bekymrade över att svensk skola inte är likvärdig. Skillnaderna är stora inom och mellan kommunerna. statistik över slutbetyg i årskurs 9 i samtliga ämnen visar på skillnader på skolnivå i allt från Godkänd i alla ämnen till en skola där av eleverna hade Godkänd i alla ämnen. Det är det stora problemet i svensk grundskola. För kollegan vill jag citera en mening ur utbildningsutskottets betänkande nr 1, som vi behandlade december: Andelen elever som uppnådde målen och fått minst betyget Godkänt i alla ämnen uppgick till , vilket var den högsta andelen . Men detta spelar ingen roll. Vi har fortfarande stora utmaningar i svensk skola. om likvärdighet slår fast att skolsegregationen utifrån andelen elever med högutbildade föräldrar bara har ökat marginellt . Däremot har den avseende elevandelen med utländsk bakgrund ökat något mer. drar följande intressanta slutsats den är alltså : Skolorna verkar däremot bli mer och mer segregerade efter egenskaper som inte visar sig i den vanliga statistiken, till exempel att mer studiemotiverade elever (oavsett socioekonomisk bakgrund) i större utsträckning tenderar att utnyttja det fria skolvalet och söka sig till skolor där det finns andra studiemotiverade elever. och Alliansens reformer som infördes och 2011 har omnämnts. Dem ska vi absolut ta ansvar för, men vi tänker inte ta ansvar för de gamla skolpolitiska beslut som den förra socialdemokratiska regeringen tog. Vi har fortsatta problem med betygsinflation i den meningen att betygen höjs som kunskapsnivån sjunker. Denna utveckling har pågått , säkert . Den skärpta skollagen är ett viktigt steg i att stärka elevernas rätt till stöd. Den nya betygsskalan med tidigare betyg, som införts i årskurs 6 i , är ytterligare ett instrument för att ansvariga politiker ska ge skolorna rätt förutsättningar både på nationell och på lokal nivå. Matematiksatsningen är viktig för totala resultat. Bättre stöd för nyanlända elever är också centralt. Här har regeringen aviserat förslag. Och en försöksverksamhet är påbörjad med bland annat utökad undervisningstid. De kommande kraven på behöriga och ämnesbehöriga lärare är också centrala för kvaliteten i skolan, inte minst i där merparten av våra elever går. Nästan 900 000 elever går i svensk grundskola. Det har tyvärr inte varit en självklarhet för våra elever att undervisas av en lärare som är behörig i sitt ämne. ändrar vi på detta, och det är den här regeringen som gör det. Vi gör det bland annat genom de fortbildningsinsatser som både S-representanten och MP-representanten påstod inte fanns. De heter Lärarlyftet I och Lärarlyftet II. Jag vill också nämna, herr talman, införandet av den viktiga lärarlegitimationen. MP påstår att regeringen kovänder när det gäller lärarlönerna. Jag vill säga till kollegan att det inte är regeringens eller ansvar att justera lärarlönerna. Vi har en arbetsgivare eller en fristående arbetsgivare på lokal nivå som sätter lärarlönerna. Men, återigen, den här regeringen och tycker att lärarlönefrågan är så pass viktig att vi har konstruerat ett statsbidrag där vi går in lite bakvägen och ger kommuner och fristående aktörer incitament: Om ni höjer lärarnas löner och om ni inrättar nya karriärtjänster får ni ta del av de här statsbidragen. Vi får också kritik från oppositionen för att vi sänker kraven. Men en viktig signal till är just att vi skärpt kraven för elever när det gäller att komma in på ett yrkes- eller studieförberedande program på gymnasiet. Det har gått från tre till åtta ämnen, respektive tre till tolv ämnen för de studieförberedande. Vi är på god väg, herr talman, att lämna en skolpolitik där signalen var fokus på en treämnesskola. ställs det mycket högre krav på eleverna. statistik , som är den absolut senaste, visar att av eleverna som gick ut årskurs 9 var behöriga till något av de nationella programmen i gymnasieskolan. Detta ska jämföras med året innan då var behöriga. Det är alltså en marginell försämring, och en förklaring är de skärpta behörighetskraven i den nya gymnasieskolan. I betänkandet har vi behandlat ett antal motioner från Socialdemokraterna. Jag konstaterar att det inte finns några nya förslag. Man vill utöka undervisningen i matematik. Till Socialdemokraternas glädje kan vi säga att det redan är aviserat. Det är pengar avsatta i statsbudgeten, och beslut väntas tas i kammaren senare i vår. En intressant notering är att man i en S-motion kräver ett nationellt ansvar för kunskapsuppföljning och resursfördelning. De som är närvarande i kammaren är väl medvetna om att åtminstone driver att staten åter borde ta det fulla ansvaret för skolan. Men är S på väg att ändra sig? och hans kolleger kan titta på denna debatt senare på webben och kanske mejla ett svar till . Jag är trygg, herr talman, i de steg vi tagit med tuffare nationell uppföljning genom den nya skollagen och de nationella proven. Det handlar inte minst om den skolinspektion som är inrättad och som har mycket tuffare mandat att agera mot skolor som inte vidtar åtgärder vid upprepade kvalitetsbrister. Som en sista åtgärd, efter vitesföreläggande, kan man besluta om verksamhetsförbud. När det gäller fristående skolor kan man återkalla tillståndet att bedriva verksamhet. Alla de här reformerna, herr talman, visar att vi är på rätt väg, hoppas jag. Kvaliteten kommer att höjas. Det är vår ambition. Jag har en hälsning till S-ledaren , som i Agenda för drygt sedan påstod att det händer för lite på skolområdet, att regeringen är för passiv. Och han hävdar att utskottet i ställer in möten och debatter. Jag kan konstatera att vi absolut inte ställer in debatter och att vi absolut inte ställer in utbildningsutskottssammanträden. Däremot får han gärna uppmana sina S-politiker i detta utskott att närvara vid kammarens debatter. 174 i (C): För mig och för är det fullständigt självklart att alla barn har rätt till en bra skola, en skola som utvecklar både kunskap och kreativitet, som använder moderna lärverktyg och som tar avstamp i forskning om hjärna och lärande. Det är en skola där det finns duktiga lärare som brinner för sina ämnen och för att ge eleverna förutsättningar för lärande. Det är en skola som arbetar med ledarskap på alla nivåer, och där rektorer är pedagogiska ledare för en allt bättre skola. Det är en skola dit eleverna faktiskt längtar . Man är nyfiken på vad man kan få lära sig just den här dagen. Det är en skola där kunskap, kreativitet och fantasi utvecklas tillsammans. De här skolorna finns runt om i . En sådan skola finns i Ekedalen utanför . Man arbetar med någonting som kallas för Teknikroligt. Det är ett naturvetenskapligt-tekniskt inriktat arbetssätt. När jag pratar med läraren får jag reda på att det främjar lärandet i matematik. Det främjar också språkutvecklingen. Det handlar om att få jobba med det som man är duktig på och se hur det sedan sprider sig till andra ämnen. Det är viktigt att lära av varandra. Skolorna i tittar på Ale kommun, som har börjat med it i undervisningen för de allra yngsta barnen. Där satsar man redan från årskurs 1. blir det en liknande satsning i . Vad har då Ale kommun upptäckt? Jo, man kan se förändringar i förmågan att skriva hos både flickor och pojkar. Man kan se hur den utvecklas. Framför allt är det killarna i skolan som tjänar på att man använder den nya tekniken från så tidiga år. Men det finns också positiva delar när det gäller tjejernas resultat och hur de tar plats. Jag genomför just nu en skolresa i . Den går från norr till söder och från öster till väster. När vi berättade vad som var på gång, att vi ville ut och se skolor som fungerar, som jobbar med utvecklingsarbete och som verkligen bidrar till barns lärande fick vi många mejl. Vi fick mejl från elever, lärare, rektorer och förtroendevalda som sade: Kom till min skola! Då ska du få se en riktigt bra skola. Det är roligt att möta alla de stolta elever, lärare och rektorer som driver en skola med hög kvalitet och där man arbetar tillsammans för en bättre måluppfyllelse. Det självförtroendet är oerhört viktigt för att man ska lyckas med sitt uppdrag. Men det finns också problem i den svenska skolan. En del, som har nämnts tidigare i debatten, som jag tror överskuggar mycket av den arbetsglädje som många lärare skulle vilja känna, är den tunga administrationen. Det finns exempel på att man blir upplyst av Skolinspektionen om att man faktiskt dokumenterar för mycket. Men det finns också mycket som vi i politiken, både på den nationella nivån och på den lokala nivån, har lagt på. Det finns en tradition i att politiker har ett alldeles för stort inflytande på detaljnivå när det gäller vad läraryrket ska innehålla. Alliansregeringen håller just nu på att rensa bland all administration. Det finns en utredare som ska vara klar med sin utredning och som förhoppningsvis kan peka på ett stort antal uppgifter av administrativ art som lärare ska göra mindre av till förmån för undervisning med både för- och efterarbete. För mig och är det oerhört viktigt att det finns en hållbarhet på alla nivåer i den svenska skolan, och det är därför som vi bland annat tittar så mycket på ledarskapsfrågorna och möjligheten för rektor att vara pedagogisk ledare för att utveckla just kärnverksamheten. När jag möter rektorer som går på rektorsutbildningen får jag höra många positiva omdömen om den och om hur bra man tycker att det är att gå utbildningen just . Det händer så mycket i den svenska skolan, så man blir verkligen insatt i alla de nya styrdokumenten när man får chansen att utbilda sig just . Jag vill till exempel nämna läroplanen för , Lgr 11, som jag får oerhört många positiva kommentarer om. Det finns även en annan del som jag vill lyfta fram, och det är just behovet av kontinuerlig kompetensutveckling för både lärare och rektorer. Här har verkligen alliansregeringen från allra första början gjort miljardsatsningar på Lärarlyftet, rektorsutbildningen och så vidare. Vi ser verkligen det behovet. Eftersom jag nu är ute på min skolresa får jag väl om inte annat ta några exempel från olika delar av . besökte jag Mariebergsskolan i . Det är en alldeles ny grundskola, bara , med särskola och träningsskola. Som gammal mellanstadielärare är det alldeles underbart att komma in i olika klassrum och känna att här finns en fantastisk intensitet i det arbete som pågår hos eleverna. Man tittar sig omkring på väggar och material och ser ungefär vilka arbetsområden som de jobbar med och som man känner igen. Det är kul när lärare i samtal lyfter fram att de nya styrdokumenten är så tydliga och bra att de verkligen och äntligen är användbara för undervisningens kvalitet. I just blev det också en ganska gedigen genomgång med förvaltningsledningen om det systematiska kvalitetsarbetet. Då kunde man konstatera att när Skolinspektionen gjorde en inspektion så hittade man inte något enda att anmärka på i den centrala delen. Det visar på att man verkligen har tagit tag i ledarskapet och utvecklar det för att säkra upp verksamheten ända ned i de yttersta delarna och att man också gör det på ett väldigt tydligt sätt på central nivå. En annan reform som alliansregeringen just har fattat beslut om är karriärtjänster av olika slag. Det är så välkommet att det finns karriärvägar för lärare som handlar om både skolutveckling och undervisning och inte enbart om möjligheten att bli administrativ ledare och möjligtvis pedagogisk ledare, som rektor. I början av det här året hade jag också förmånen att med kollegan göra en resa i hans hemlän . Vi besökte då en spetsutbildning på gymnasiet. Jag vet att det här handlar om , men jag vill ändå lyfta fram det exemplet där man redan före Alliansens karriärreform hade anställt ett antal relativt nyutbildade lektorer på spetsutbildningen. Att få ta del av det arbetet och arbetet tillsammans med eleverna fick mig att känna att det verkligen är en del också för den svenska del med lektorer. Det behövs inte minst för att knyta forskningen närmare utbildningen. Den svenska skolan behöver just nu möjlighet att genomföra alla de kvalitetsförstärkningar som alliansregeringen har bidragit till. Därför anser jag och att det inte behövs några större reformer . Det kan behövas smörjmedel av olika slag för att snabba på den utveckling vi vill se och på olika sätt lyfta fram. Det handlar om implementering. Vi vill att makten över detta utvecklingsarbete ska ligga så nära dem det berör som möjligt, ända ut till elever, lärare och rektorer på varje skola. Politikerna har faktiskt ingen anledning att fortsätta med sin klåfingrighet genom att styra i detaljerna. Då blir det nödvändigt att ta en titt på det betänkande vi pratar om . Det är ett antal motioner som lämnades in under allmänna motionstiden, och det är kul att se att ett par av oppositionspartierna finns kvar i salen och vill vara med och diskutera den skolutveckling som jag tror att vi alla vill se. Socialdemokraterna, även om de inte är här just , började sin första motion med att instämma i skollagens nya mål gott så. Men sedan säger man att målen måste bli färre och tydligare. Då undrar jag: Menar man att läroplanen och kursplanerna ska göras om en gång till? Ska vi röra om ytterligare i den svenska skolan när de nu har fått ett efterlängtat styrdokument som fungerar i praktiken? Jag vet inte riktigt. Jag hade gärna velat ha svar på den frågan . Man vill också skriva ett kontrakt mellan skola och hem där arbetet ska delas upp i vad skolan ska göra och vad hemmet ska göra. Det är väl jättebra att titta på föräldramedverkan och på olika sätt stötta den, men det är ju skolan som på olika sätt måste ta ansvar framför allt för de barn som har störst behov och som kanske inte heller har det stödet hemma. Man vill också ha fler tester, men jag tror inte att det är rätt väg att gå mot större måluppfyllelse just . Vi har genomfört ett antal nationella tester, till exempel förtydligat målen, och vi har tester i årskurs tre. Det har bidragit till en bättre måluppfyllelse. Apropå politisk klåfingrighet vill man gå vidare till fritidshemmet, som ska bli en viktig del av skolan. Därför ska fritidshemmet hjälpa till med läxorna. Jag blir faktiskt förvånad över att vi ska diskutera i riksdag huruvida fritidshemmet ska hjälpa till med läxor eller inte. För mig är det väldigt viktigt att det är skolan som utformar sina arbetsmetoder för att eleverna ska lära sig så mycket som möjligt. Det kan vara ett bra förslag, men jag tycker att det är professionen som ska arbeta med det. Inte heller från och kommer speciellt många förslag om verklig skolutveckling, utan det handlar mest om att grotta i detaljer som vi politiskt inte borde göra. Det finns en attityd att vi vet mycket bättre än vad lärarutbildare och enskilda lärare gör. siktar in sig på samlevnadsundervisning, och man är föga förvånande emot modersmålsundervisning. På min skolresa runt om i skolor möter jag många engagerade elever, lärare och rektorer och ibland också föräldrar och förtroendevalda som kommer till skolan för att få vara med och samtala och diskutera vad vi kan göra för att skapa en skola med kunskap och kreativitet med hjälp av moderna lärverktyg och med avstamp i forskning om hjärna och lärande. Styrdokumenten är på plats. Utmaningen är nu att skapa rimliga förutsättningar för elever, lärare och rektorer att arbeta enligt dem. Arbetsglädjen och lusten att lära vill vi vara med och bidra till. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. (Applåder) I detta anförande instämde (M) och (KD). 175 (KD): Skolans huvuduppgift är att förmedla kunskap, att stimulera elevernas intellektuella utveckling och att förbereda barn och unga för vuxenlivet. Skolan ska erbjuda den kunskap som behövs för att klara av arbetslivet men också kunskap för att klara livet som ansvarsfull samhällsmedborgare. Om skolan inte lyckas i sitt uppdrag skapar vi stora framtida problem både för barnen och för som nation. Omfattande reformer är nu genomförda av alliansregeringen för att motverka den negativa trenden vi ser när vi mäter svenska elevers skolresultat. Det finns dock några risker med de pågående förändringarna av skolan, bland annat att vi etablerar en alltför instrumentell syn på kunskap där fokus ensidigt ligger på skolans uppgift att göra elever anställningsbara. Förberedelse för yrkeslivet är mycket viktigt, men skolan ska inte bara ta sikte på detta. Det är svårt att veta vilka kunskaper som behövs på framtidens arbetsmarknad. Skolan ska satsa på det tidlösa och inte haka på flyktiga trender. Skolan har ju också ett bildningsuppdrag och behöver återupprättas som en kunskapsinstitution som förvaltar och förmedlar en bildningstradition. vann framgång när värdegrunden tydliggjordes i skolans styrdokument.