prot · H00993 · 2013-04-17 00:00:00 — Vi hade nya generaldirektör i utskottet den gångna veckan. Han sade tydligt på frågan om det går att uppnå förnybart: Ja, det kan gå på mycket, mycket lång sikt. En del säger att detta är lätt och enkelt och att regeringen bara ska få ändan ur vagnen och ge något uppdrag till någon myndighet, så blir det klart. Det är inte en trovärdig politik. Detta är en stor utmaning. Vi har utmaningar på det här området och behöver, som flera har sagt, skruva upp ambitionsnivån på några områden för att nå framför allt energieffektiviseringsmålet. Som ni alla vet pågår det också ett arbete som jag strax ska återkomma till. För att börja med biogas: En av de största energiutmaningarna i fråga om behovet av en storskalig energiomställning ligger i just transportsystemet. Vi har en elproduktion som i princip är helt koldioxidfri. Det handlar om att transportsystemet är den stora boven i sammanhanget. Där har vi målet om en fossiloberoende fordonsflotta . tillsatte regeringen en särskild utredare som har till uppgift att ta fram handlingsalternativ och förslag på åtgärder för att minska transportsektorns utsläpp och fossilberoende. I det arbetet kan biogas spela en viktig roll. Regeringen har också gett särskilt stöd till biogas för att uppmuntra ökad produktion, distribution och användning. vill som sagt Socialdemokraterna och se en nationell biogasstrategi. Då ska vi komma ihåg att regeringen gav i uppdrag att i samråd med och utveckla en långsiktig strategi som bidrar till ökad användning av biogas. Det kallar jag biogasstrategi. Det uppdraget har alltså redan getts. Detta är förslag som beaktas i den fortsatta processen. Vi tror nämligen att en biogasstrategi ska inkluderas i arbetet med att uppnå en fossiloberoende fordonsflotta. Däremot är det knappast särskilt smart att föregripa utredarens arbete genom att bryta ut just frågan om en särskild biogasstrategi. Det skapar förvisso sysselsättning men tyvärr i form av dubbelarbete. Vindkraften är en prioriterad del av regeringens energipolitik med förnybara energikällor. Utöver stimulanser genom elcertifikatssystemet har regeringen gett stöd till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar och stöd till bland annat kommuner och länsstyrelser för att genomföra planeringsinsatser för vindkraften. De kraftfulla åtgärder som regeringen har vidtagit till stöd för vindkraften har också gett stort resultat. Vindkraftsproduktionen i ökade till exempel jämfört med . Vi kan också konstatera att utbyggnaden av den landbaserade vindkraften går snabbt. Den havsbaserade vindkraften utvecklas däremot inte i samma snabba takt, till viss del naturligtvis beroende på att kostnaderna där är betydligt högre när det gäller byggnation och framför allt anslutning till nätet. Vi anser på goda grunder att stöden till förnybara energikällor ska vara så generella som möjligt. lyfte, som vi hörde, fram frågorna om vindkraftsutbyggnad och tycker också att det finns ett behov av folklig acceptans. Men, herr talman, metod är att försöka styra ägandet i vindkraften genom att ska ägas av de boende i området oavsett om människor vill äga vindkraft eller inte och oavsett om de vill ha vindkraft i sitt närområde eller inte. Jag gillar ägarspridning. Men detta är en form av tvångsägarspridning som är ganska illa genomtänkt att sporadiskt tvinga på medborgare i slumpvisa, drabbade områden att plötsligt börja äga vindkraft kan knappast vara en långsiktigt hållbar strategi ens för ägarspridning. Frågan är då vad man ska ha i stället. Vi anser att vi ska behålla det kommunala veto som finns. Det leder sammantaget med andra åtgärder till att vindkraften i första hand lokaliseras till områden där det finns en acceptans för vindkraft, vilket är en viktig dimension, om man vill värna möjligheten att bygga ny vindkraft i . Så till solenergi, herr talman. Målsättningen är att ställa om svensk energiproduktion till större andel förnybart, och då är solenergin en bidragande del, även solen skiner betydligt mindre här än i andra delar av och världen. Den kommer ju fram ibland och kan säkert bidra det är alldeles uppenbart. finns också ett särskilt statligt stöd för att främja installation av solceller. Det huvudsakliga styrmedlet för förnybara energikällor är elcertifikatssystemet, som bygger på att de mest kostnadseffektiva investeringarna ska göras först. Vår uppfattning är att de statliga forsknings- och investeringsstöden ska inriktas på att få fram system som kan minska kostnaderna för att producera solenergi och därigenom förbättra solenergins möjligheter att konkurrera med andra energislag. Allra sist ska jag säga någonting om energieffektivisering. har satt upp ett mål om energieffektivisering där energianvändningen 2020 ska vara effektivare jämfört med . Precis som vid tidigare riksdagsbehandlingar ställer vi oss tveksamma till införandet av system med så kallade vita certifikat som Socialdemokraterna, förespråkar. egna slutsatser i delanalysen av införandet av direktivet om energieffektivisering är att förstärkning av befintliga styrmedel i regel är att föredra framför helt nya styrmedel eftersom det finns erfarenhet av det nuvarande systemet. Det spelar roll inte minst för att tiden för genomförandet av energieffektiviseringsdirektivet är kort. Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motionsyrkanden. 104 (S) replik: Jag lyssnade noga på anförande, och det var intressant. Jag kan konstatera att det var högt tonläge ett tag, och jag undrade: Vad är nu detta? När det gäller våra förslag om att vi vill se mer av förnybar energi var orolig för den elintensiva industrin. Han nämnde bland annat ett antal kommuner. Jag vill ställa en fråga till : Hur ser du på elprisområdena och inte minst på område 4 där det finns en hel del elintensiv industri som drabbas av höga elpriser? Här kan jag också ta fram svidande kritik av regeringen, som skriver följande: Regeringen bidrar till höga elpriser. Regeringens svaga styrning av har drivit upp priserna. Jag skulle vilja ha en kommentar till det. När det gäller Socialdemokraternas önskemål om mer förnybar energi konstaterar vi, vilket jag hoppas att tycker är bra, att ska utreda ett hållbart energisystem. Där ska man ta upp hur mycket mer som kan effektiviseras, hur mycket mer som kan tillgodoses med förnybara energikällor potential, kostnader och samhällsekonomisk nytta, hur försörjningstryggheten kan säkras och hur balansfrågan löses och så vidare. Allt detta är bra underlag för och mig att ta ställning till när det kommer. Hur löser vi detta ? Jag tror nämligen att vi är helt överens om att vi måste ha en trygg elförsörjning för industri, hushåll och alla i . vill jag ställa följande fråga till . Vi har nått målet om förnybar energi. Jag hörde inget i anförande jag kanske missade det om vad han och anser framöver. Ska vi vara nöjda , eller kommer det kraftfulla åtgärder? 105 (KD) replik: Beträffande tonläget reagerar jag på att man, om uttrycket tillåts, slår blå dunster i ögonen på folk om att det är lätt att åstadkomma förnybar energi. Detta är nämligen inte sant. Det är inte lätt om vi ska ha kvar förädling av skogen och malmen i . Kan förklara för mig hur basindustrin i ska gå när solen har gått i moln eller när det har blivit vindstilla om vi har avvecklat kärnkraften, alltså om av elproduktionen är borta och ska ersättas med intermittent energi som är beroende av väder och vind? Hur går det för den värmländska skogsindustrin och för alla de stora företag som finns i egen hemvalkrets? Fundera på det. Vilken el är det som erbjuder med sitt alternativ? Vilken el är det som erbjuder i sin hemvalkrets som också har en hel del basindustrier? Jag tycker inte att ni redovisar detta. Det är för lättvindigt. Det är mycket trosvisst och fint på något sätt. Men detta är allvar. Det handlar om hundratusentals människors arbetstillfällen. Om detta blir för dyrt kommer våra exportsiffror att gå ned eftersom vi inte får i väg dessa produkter. Det är det som oroar mig. Elprisområde 4 ska naturligtvis bort i och med att vi nu har en investeringsplan för att bygga ut sydvästlänken. Därmed täpper man till de problem som uppstod när stängdes och priserna blev högre. Vad händer när man har uppnått förnybar energi? Det får man naturligtvis diskutera. Jag tror att vi kan gå vidare. Det som jag reagerar mot är att man tror att det är lätt att åstadkomma förnybar energi. 106 (S) replik: Jag håller med om att det inte är lätt att nå förnybar energi. Men man måste ha en målsättning, en vision och en önskan. Vi anger inte något årtal, utan jag tog i mitt anförande upp, om lyssnade på mig, utredning om ett hållbart energisystem. Det är det som vi väntar på, och det är det som vi har efterlyst, alltså att regeringen skulle ha tillsatt en utredning för att se över hur framtiden ser ut vilka behov och möjligheter som finns. Energieffektivisering är en stor grund i det hela. Men vi står still och stampar. Vi når inte målet på 2020. Det framgår av långtidsprognos, och många andra sakkunniga har sagt det. Jag vill höra lite mer om syn på hur vi når framåt. Vi har ett förslag om vita certifikat. Men det kanske finns andra verktyg som ser. Jag är bekymrad över värmländsk skogsindustri när det gäller energipriser men också när det gäller konkurrens om råvaran. Så visst är det många frågor som skogsindustrin framöver har problem med och som man behöver jobba med. Men jag tror att det kan vara mer problem med regeringens höga ambition att exportera el. Om ni får som ni vill och det byggs ny kärnkraft undrar jag: Hur dyr är ny kärnkraftsel om du jämför med den befintliga? Jag ser också ett stort problem när det gäller ambitionen att koppla ihop oss med övriga och exportera mer el. Då kommer priserna också att öka. : svidande kritik av regeringen bidrar till höga elpriser. Kan jag få kommentarer till det? 107 (KD) replik: Jag ska börja med kritik. Den gäller , när parti hade ansvar för politiken, . Jag håller med om att det finns en kritik som varje regering måste ta till sig. Man säger att regeringen inte har styrt tillräckligt utan att själv har vidtagit vissa uppstramande åtgärder. Men på det hela taget är slutsatserna att det är en effektiv verksamhet men att det har tagit med tillståndsgivning och annat. Där är det olika myndigheter på länsnivå och så vidare som också hamnar i skottgluggen. När det gäller export vet att vi har exporterat, om jag minns rätt, ungefär så mycket el som vindkraften ger i . Det subventioneras av varenda elkonsument i detta land. Men vinsterna av detta hamnar i fickorna på dem som exporterar vindkraften. Man kan nog säga att vindkraften i i huvudsak exporteras. Den behövs inte i energibalansen eftersom vi har vattenkraften, kärnkraften och kommunala kraftvärmeverk som oftast är bioeldade. Det har varit tillräckligt . Resten har exporterats. Det har varit den dyrare vindkraften, om man tittar på energibalanserna, som har exporterats. Vad jag menar är att det är felaktigt att tala om att vi har ett elöverskott i och att vi nu kan stänga ned produktionsanläggningar. Men vi har även ett lastbilsöverskott, och det exporterar vi. Att exportera miljövänlig koldioxidfri elektricitet till grannländerna är en fantastisk affärsidé om man har ledningar. Det borde vara mer miljövänligt än att exportera diesellastbilar. Men på något sätt är det fulare att exportera elektricitet. Det förstår jag faktiskt inte. 108 (V) replik: Det var en engagerad i talarstolen. Det uppskattar jag mycket. Det finns anledning att kommentera en del. Jag hade också tänkt ta upp kritik när det gäller elpriserna och regeringens agerande. Men den debatten är över, tycker jag nog. Däremot sade något med anledning av energieffektiviseringsdirektivet och det jobb som håller på med samt den rapport där man säger att det inte behövs några ytterligare styrmedel. De befintliga ska alltså finnas kvar, och man ska låta dem verka. Det är inte riktigt sant. Om man läser lite längre ser man att det står att det även behövs nya styrmedel för att målet ska kunna uppnås. I rapporten pekar myndigheten på någonting till industrin och även andra delar. Det där var alltså inte riktigt rätt. Det talas om subventioner till vindkraft. Det är inte vindkraften i sig man subventionerar. Vi har elcertifikatssystemet, och det belastar elpriset. Om man tittar på vilka som har dragit nytta av elcertifikatssystemet ser man att nummer ett är bioenergi, nummer två vatten och nummer tre vindkraft. Man måste vara försiktig när man går ut och säger att vindkraften subventioneras. Bioenergin subventioneras, och vattenkraften subventioneras. Den behöver knappast subventioneras med tanke på dess vinster. Sedan kommer vindkraften med en liten andel av detta. Det är så det ser ut. 109 (KD) replik: Jag uppskattar saklighet i långa delar dock inte i allt, till exempel när det gäller att det är lätt att uppnå förnybart. Men på det stora hela känns det alltid bra att diskutera med . Faktum är att jag sade i mitt anförande att det lär behövas mer när det gäller energieffektivisering. Jag konstaterade också att presenterade en rapport med anledning av effektiviseringsdirektivets genomförande i . Rapporten tar upp frågan om hur ska kunna klara kravet på 1,5 procents årlig energibesparing . Enligt myndigheten beräknar man att det finns ett årligt beting på effektivisering på ungefär . Som säkert känner till anser man att detta mål i huvudsak kan uppnås genom befintliga styrmedel, åtminstone , om de revideras på ett sådant sätt att deras effekter förstärks. Jag läser nu innantill ur myndighetens eget material. De anser dock att åtminstone ett nytt styrmedel utöver dessa krävs för att nå målet. Myndigheten har skickat ut sin rapport på remiss så sent som . Jag tycker att det är anständigt att vi nu avvaktar ett underlag. Detta kommer sedan också att skicka ut på remiss. På så sätt får vi en belysning av vad som är det mest effektiva för att åstadkomma detta, som och jag är överens om bör genomföras för att se till att vi når målet till 2020 för energieffektivisering. 110 (V) replik: Jag tog upp i mitt anförande upp energieffektiviseringsdirektivet och hur långt man har kommit i sitt arbete. Detta bygger på att man kan tillgodoräkna sig . Man ska tillgodoräkna sig någonting som man har gjort tidigare. En del av detta är rådgivningen. Det finns anledning att fundera både en och två gånger över rapporten, vilka slutsatser kommer att dra och vilka rekommendationer de sedan kommer att ge till regeringen. Jag är tveksam till att vi kommer att uppnå speciellt mycket med detta sätt att räkna. Men nog om detta. Det talas mycket om det här förnybar energi och om det är möjligt eller inte. Jag noterade att nämnde ordet hyckleri. Om man inte har några målsättningar eller visioner om ett samhälle som tar klimatutmaningarna och de prognoser som och även andra har nämnt på allvar så vet jag inte riktigt vad vi ska göra. tar detta på allvar. Det är därför vi säger att vi måste ta fram en plan för förnybar energi. Vi tycker att vi har goda möjligheter att göra det med de förutsättningar som vi har när det gäller förnybar energi och när det gäller energieffektivisering. IEA säger så här om solenergi: 2008 hade man en prognos för att världens installation av solenergi skulle utgöra 2050. gör man bedömningen att den kommer att utgöra alltså mer än kärnkraften. 111 (KD) replik: Jag är noga med vad jag betraktar som hyckleri. Det är nämligen att försöka slå blå dunster i ögonen på någon att säga att det går snabbt och lätt att åstadkomma detta. Det är hyckleri. Generaldirektören säger att det kan gå på mycket lång sikt. Jag talar om ett eskatologiskt perspektiv, om vet vad det är. Jag tror i alla fall att detta kan vara möjligt på lång sikt, om man kan hitta reglerkraft för att klara av växlingarna i väder och vind. Problemet uppstår när mer intermittent energi kommer in i systemet. När det gäller de smarta näten, som vi har trott skulle kunna användas för att tjäna oss och spara energi i hemmen, är de senaste signalerna, som jag tror att också har nåtts av, att man konstaterar att de smarta näten kanske blir precis tvärtom. De kommer kanske att komma hem och stänga av våra elförbrukande apparater för att klara av att solen går i moln eller det blir vindstilla. Folk kan bli permitterade från jobbet när det slutar blåsa. Det samhället tycker jag inte att ska hamna i när vi har en i princip koldioxidfri elproduktion. Det är inte värt att kasta ut barnet med badvattnet enbart för uppfattningen att kärnkraften så fort som möjligt ska stängas av. Där skiljer sig våra uppfattningar, och det bästa blir på något sätt det godas fiende. 112 (MP) replik: När jag hör går det inte att låta bli att begära replik trots rosslig hals. Jag förstår att regeringen känner sig pressad när fastslår att energieffektiviseringsmålet inte tycks nås med dagens politik. var i och bedömde att skyndsamt behöver ta fram en plan för vilken elproduktion som ska ta vid när dagens kärnkraftsreaktorer enligt IEA måste tas ur drift . De har skarp kritik mot att saknar en plan för den framtida elproduktionen. Jag tycker att det är oseriöst att kompenserar bristen på politik med felaktigheter om andra partiers politik. Det är ganska svårt att utläsa i debatten vad Alliansen har för energipolitik. Vi har precis hört från säga att vindkraften inte behövs i . beslutade på sin stämma att deras mål är förnybar energi. Vad jag hör i denna kammare är det bara och som säger att de vill bygga ny kärnkraft i . Det är oklart vad som är regeringens energipolitik. Jag ska svara på den felaktighet om vindkraften som nämnde när han sade att vill tvinga närboende människor till vindkraft att bli delägare. Då har du läst väldigt fel i vårt förslag. Det står tydligt att vi föreslår att precis som inför en garanti för närboende. De ska ha rätten att köpa in sig i vindkraftverk om de så önskar. Ett sådant system har gjort att det är privatpersoner som till stor del är ägare av vindkraftsproduktionen i . Det tycker är positivt. De exempel som finns runt om i visar att i de länder där det är privatpersoner som är ägare av den förnybara energin går också utbyggnaden mycket snabbare, och människor är mycket mer positiva till den förnybara energin än i . 113 (KD) replik: När det gäller energieffektivisering tyckte jag att vi redde ut det hela. Det finns nu ett arbete på gång hos , som har skickat ut sitt förslag på remiss. Det kommer också att remitteras av , och det handlar alltså om hur man ska klara av att uppnå målet för energieffektivisering. Att Alliansen skulle ha en oklar politik på området håller jag inte alls med om. Vi har gjort en energiöverenskommelse som har tre ben, som både handlar om förnybart och om möjligheten att ersätta de aggregat som tas ur drift med nya, säkrare och effektivare. Det är en överenskommelse vi har, och den står på egna ben. Jag kan inte förstå att det skulle vara någon oklarhet runt detta. Jag beklagar om jag tolkade ägarpolicy när det gäller vindkraft på ett felaktigt sätt. Det var inte min mening. 114 (MP) replik: Vad gäller frågan om energieffektivisering är det klart att regeringen har sagt nej till vita certifikat. Vi är väldigt många som väntar på vad regeringens alternativ i så fall är. Jag hoppas att vi inte behöver vänta alltför . Vad gäller regeringens energiöverenskommelse är det kanske inte förvånande att tycker att den är oklar, men till och med den internationella miljöbyrån, IEA, sade att den inte ger någon som helst vägledning till vilken elproduktion som behöver ta vid. Det är hög tid att nu ge de beslut och signaler som behövs för att investeringar i exempelvis förnybar energi görs, så att vi successivt kan ersätta de gamla kärnkraftsreaktorerna med de alternativ som finns. har i tidigare replikskiften sagt att vid besöket i näringsutskottet sade att det skulle krävas väldigt för att nå förnybart. Det hörde jag inte alls. Vad jag hörde väldigt tydligt, vilket jag håller med om, var att vi nog inte kommer att nå förnybar energi till 2020. Det håller jag alltså med om, men tittar nu på hur snabbt vi kan nå förnybar energi. Där finns det flera oberoende studier som visar att det vore möjligt , vilket skulle vara ungefär i fas med när dagens gamla kärnkraftverk behöver tas ur drift. En sak håller jag med om, och det är att det inte är lätt att nå förnybar energi. Jag är dock övertygad om att det är lättare än att bygga ny kärnkraft, och det visar ju erfarenheter runt om i världen. I finns det bara två försök att bygga ny kärnkraft, och det är i och . Både byggena är kraftigt försenade, och prislappen är mycket högre än man trodde. Det finska bygget Olkiluoto 3 har en prislapp med så högt pris som när man började bygga. Det innebär att kärnkraftselen från ny kärnkraft kommer att vara dyrare än elen från vindkraft. Jag och tycker att det viktigaste i den svenska energipolitiken är att få ett tydligt mål om förnybar energi. 115 (KD) replik: Jag tycker att det är synd att i de alternativ hon erbjuder när hon snabbt vill avveckla kärnkraften så konsekvent bortser från de stora nackdelarna för ett land som är så beroende av en elintensiv basindustri. Allt detta går tydligen inte att avveckla till 2020 jag tycker att det är klädsamt att det erkänns men inte heller i ett längre perspektiv har visat på vad det är vi ska ha för reglerkraft. Hur ska detta fungera om ska vara förnybart, om det inte är till exempel en storskalig utbyggnad av vattenkraften som finns i bakfickan? Jag tror inte att det är så, utan jag tror att ärligt strävar efter detta. Det är ett mål jag respekterar till fullo, men jag kan inte gå med på de lättvindiga beskrivningar av att detta är inom räckhåll som ges av flera här i oppositionen, som frågar varför regeringen inte sätter i gång med detta. Låt oss gärna diskutera mål, men vi måste faktiskt också diskutera medlen och hur det tar innan målen kan uppnås. 116 (M): Jag vill börja med att yrka bifall till förslaget i betänkandet och avslag på motionerna. energipolitik ska försäkra att vi har en säker och hållbar elproduktion till konkurrenskraftiga priser. Tillgång till energi är en förutsättning för det välfärdsamhälle vi eftersträvar. har vi att hantera 30 motionsyrkanden från den allmänna motionsperioden. Motionärerna tar upp angelägna frågor som innehåller de flesta av de kraftslag som finns i dagens Energisverige. Det är upplyftande att engagemanget är så stort i riksdag även från de ledamöter som i sin vardag inte hanterar energifrågorna. Parallellt med att vi har denna debatt i kammaren är flera förslag på väg fram som kommer att få konsekvenser för energiframtid. Biogasens framtid i har vi debatterat vid ett flertal tillfällen, och det finns ett uppdrag att ta fram en biogasstrategi, vilket nämnde i sitt anförande. Jag ser många fördelar med biogas. Den är närproducerad, vilket betyder att det är kort väg mellan producent och konsument. Jag tror att biogasen kommer att spela en viktig roll i framtidens Energisverige, tillsammans med andra förnybara kraftkällor. I budgeten finns det satsningar på biogas . De ska räcka . Det är inte bara i näringsutskottets budgetförslag vi hittar satsningar på biogas; även landsbygdsprogrammet lyfter fram biogasens vikt för utvecklingen, och där finns också medel att söka för biogasproduktion. Utredningen om en fossiloberoende fordonsflotta kommer troligtvis även den att få en positiv påverkan på biogasens framtid. Just hur denna utredning kommer att se ut vet vi inte, men utredarna ska lämna sitt förslag . En försmak kommer vi i utskottet att få , då vi ska arrangera ett seminarium om det pågående arbetet med att ta fram en fossiloberoende fordonsflotta. Vindkraft är en av de kraftkällor som har vuxit mest . uppgick den installerade effekten . Jag säger installerade, för det innebär inte att vindkraften alltid producerar ; den gör det när det blåser som bäst. Det påpekas från vissa motionärer att utvecklingen nu planar ut.