prot · H00952 · 2013-01-16 00:00:00 — Det handlar om en lastbilsskatt som riktas mot landsbygdens åkeriföretag, en flygskatt, en gödselskatt som riktas mot de svenska bönderna samt en kraftigt höjd bensinskatt. Förklara hur skatter på 50 miljarder kan bidra till en levande landsbygd, ! 55 (MP) replik: Jag hade varit mycket glad om det hade varit som centerledaren sade, det vill säga att det faktiskt har blivit enklare att bo var man vill och önskar i . Men det är inte den upplevelse man har när man bor på den svenska landsbygden. Man ser att den offentliga servicen läggs ned, att telenäten ska tas bort, att det blir längre till posten och att byskolan och folkbiblioteket försvinner. Man måste flytta för att få en högre utbildning eftersom regeringen skär ned antalet studieplatser på de regionala högskolorna i landet. Då upplever man inte att det är lättare att bo kvar. Då måste många ge upp bygder man älskar. Ska man kunna bo på landsbygden måste vi bryta oljeberoendet, precis som jag sade. För att göra det måste vi börja tillverka mer alternativa bränslen i . LRF har lagt fram många bra förslag på hur man kan öka tillverkningen av biogas. Vi har med dem i vår budgetmotion. Alliansen har det inte. Vi måste öka andelen närproducerade varor som vi handlar upp. När skolor och äldreboenden handlar upp mat ska de göra det från det lokala näringslivet. Vi har sådana förslag. Alliansregeringen har det tyvärr inte. 56 (SD) replik: Jag läste en intervju med bland annat i strax före nyår. Där sade han många saker, och bland annat sade han följande: Genom att skylla arbetslöshet och sjunkande skolresultat på invandring, helt utan stöd i statistiken, så krattar man manegen för partier som vill sätta människa mot människa. Det är ansvarslöst. Det jag hakar upp mig på i det här sammanhanget är detta helt utan stöd i statistiken. Jag blir givetvis väldigt nyfiken på vad det är har missat i det här sammanhanget. Jag skulle vilja läsa upp lite statistik. Jag ber om ursäkt om det är tråkigt, men det är viktigt i det här sammanhanget. Vi kan titta på arbetslösheten. Vi har en arbetslöshet vad avser inrikes födda på ungefär 5 ½ procent. För utrikes födda, generellt, ligger den kring . När det gäller utomeuropeiska invandrare ligger den kring . Det är alltså en väsentlig skillnad. Rimligen måste det då ha stöd i statistiken att säga att åtminstone en viss del av den här problematiken beror på en stor invandring. Vi kan titta på skolresultaten, statistiken vad gäller behörighet till gymnasiet efter årskurs 9. När det gäller inrikes födda ligger siffran på . För dem som är födda inom EU ligger den kring . För dem som är födda utanför EU-området är siffran när det gäller behörigheten till gymnasiet . Det är en väsentlig skillnad mellan födda i och dem som har fötts i en annan del av världen. Jag frågar, fru talman: är det egentligen som påstår sådant som är helt utan stöd i statistiken? 57 (MP) replik: Tack för frågan, ! Det är så det har jag inte förnekat, och jag tackar för möjligheten att tydliggöra det att vi har en strukturell diskriminering på den svenska arbetsmarknaden. Man kan till exempel se hur mycket svårare någon som är utlandsfödd, som har en längre och högre utbildning, har att få jobb jämfört med någon som är svenskfödd. Man brukar räkna med att utan diskrimineringen hade ytterligare ungefär 50 000 utlandsfödda haft jobb. Det är kostnaden vi betalar som samhälle och som dessa 50 000 människor betalar för den strukturella diskrimineringen. Vi har ganska många förslag för att bryta den strukturella diskrimineringen och ge fler vägar till arbete för människor som har kommit till från andra länder. Jag har faktiskt inte hört några förslag från på hur man ska bryta diskrimineringen, men jag skulle tycka att det vore jätteintressant om ville redovisa något sådant förslag i sin replik. Det som, fru talman, och jag tog upp i den intervju som hänvisar till, var att vi allt oftare upplevt, inte minst när Alliansen pressas i fråga om samhällsproblem, att de här samhällsproblemen förvandlas till att bli en integrationsfråga. Vi tycker att det är viktigt att vi pratar om integrationspolitik och att vi pratar om hur vi till exempel bryter diskrimineringen, precis som jag gjorde. Men vi tycker att det blir märkligt när hela arbetslöshetsdebatten eller skoldebatten kommer att handla om att det kommer människor från andra länder. Om man tittar på dem som lämnar nionde klass i och har kommit till svensk skola , som utbildningsministern ganska ofta hänvisar till i intervjuer, ser man att det är 5 000 individer. För de 5 000 måste vi ha en bra skola, så att de får de bästa möjligheterna. Men deras påverkan på statistiken, när 100 000 lämnar skolan, är som alla förstår relativt begränsad. 58 (SD) replik: Man pratar om till exempel skolresultat. Och säger att man låter invandringsfrågan prägla hela den debatten. Det är intressant. Men man kan heller inte bortse från det. Man kan inte bortse från att den här regeringen, och även tidigare regeringar, för en politik som innebär att det kommer många människor, unga och barn, till skolan som inte kan vare sig läsa eller skriva. De kan inte språket. Det kräver naturligtvis enorma resurser. Det säger sig självt att ju fler de blir desto större blir de resurser som krävs. Och eftersom vi inte har obegränsat med pengar kommer det att gå ut över de övriga eleverna i skolan. Därför kan man inte bortse från det i det här sammanhanget. Tvärtom är det en oerhört betydelsefull del i det här. Sedan gäller det förklaringen till att invandrare är arbetslösa i högre utsträckning: strukturell diskriminering. Jag trodde att ville profilera sig som ett parti för företagare. Men beskyller man i stället företagare för att ägna sig åt diskriminering och vara själva anledningen till att vi har utanförskap och segregation i . Det tror jag inte att ni vinner särskilt många företagare på. 59 (MP) replik: Tänk om det vore så väl att det bara var bland företagen som det fanns strukturell diskriminering. Jag är rädd för att den finns i den offentliga sektorn också, kanske till och med här i , kanske till och med på eller på . Jag vet inte hur ni jobbar aktivt för att se till att de människor som du månar om i den här debatten faktiskt ska få en väg in på den svenska arbetsmarknaden. Jag förstod tidigare att det möjligen retar några av mina kolleger i den här debatten att jag ibland hänvisar till det jag har gjort som lärare och det jag gör som lärare på folkhögskola. Då kommer ni att bli mer retade som jag får behålla det här förtroendeuppdraget. Jag vet mycket väl, , att det är en särskild utmaning när man möter en elev eller deltagare som kommer direkt från krig. Jag har själv gjort det . Jag vet vad det innebär. Men det vi påpekade var inte att vi inte ska göra särskilda insatser för dessa 5 000 i svensk skola, utan det var att anledningen till att halkar efter i de internationella bedömningarna av utbildningssystemet och att vi har problem i svensk skola över hela linjen inte kan kopplas till dessa 5 000. Det är att skylla dåliga skolresultat på elevernas hårfärg. Det kommer vi aldrig att göra. 60 (V) replik: Välkommen tillbaka, ! Det finns mycket av det som du sade i ditt inledningsanförande som jag håller med om. Jag tror att vägen ur krisen är de gröna investeringarnas väg. Det är det moderna sättet att möta en ekonomisk kris, att satsa på moderna kommunikationer, renovera bostäder och satsa på grön energi, till exempel. Jag håller också med om väldigt mycket av det du säger om den svenska skolan. Men det finns ett område där jag tycker att ni i har gjort ett allvarligt misstag. Det handlar om er uppgörelse med regeringen om arbetskraftsinvandring. Vi börjar nu se resultaten av den uppgörelsen. Vi kan se hur det på restaurangerna i arbetar människor, som kommer hit från andra länder, väldigt många timmar till väldigt liten lön. Vi kan se hur man handlar med arbetserbjudanden det var en stor skandal på . Man har sålt dem för dyra pengar till människor som blir skuldsatta för att komma hit och arbeta. Att det har blivit så här beror på att ni tillsammans med regeringen har skapat ett system där all makt ligger hos arbetsgivarna och väldigt lite makt ligger hos löntagarna. Då får vi se det här, inte bara i restaurangbranschen. Vi ser det när det gäller skogsplantering och också i andra sektorer. Det här menar jag är ett stort misstag. Vi har lagt fram förslag om hur man kan skärpa det här, hur man kan komma ifrån de här problemen. Man kan göra erbjudandet om arbete legalt bindande, så att de inte får ha lägre lön. Man kan ge amnesti åt den som berättar om missförhållanden, som riskerar att skickas ut ur landet. Man kan uppdra åt att följa upp anställningarna och se att de betalar de skatter som de ska göra. Och man kan skärpa sanktionerna. Men undrar jag: Är det inte dags för att se man gör ju fel ibland, och man kan mena väl, men det kan bli fel att det här faktiskt blir helt tokigt? Det här gör att människor utnyttjas på ett brutalt och hänsynslöst sätt på den svenska arbetsmarknaden. Det här gav väldigt mycket makt till oseriösa arbetsgivare och väldigt lite skydd för utsatta löntagare. 61 (MP) replik: Tack, , för frågan! Jag håller med om mycket av det som säger. Men jag tycker att missar en del av historieskrivningen. Hur såg det ut på svensk arbetsmarknad innan de här reformerna gjordes? Var det så att det inte kom människor från andra länder för att göra de jobb som beskriver? Eller var det så att de här människorna var i en ännu mer utsatt situation, att de fick arbeta helt utanför den ordinarie arbetsmarknaden, att de fick arbeta och verka som papperslösa, helt på nåder av arbetsgivaren? Det är en mer korrekt beskrivning av verkligheten. Reformen när det gäller arbetskraftsinvandring har inneburit att svenska företag har kunnat växa genom att de har kunnat hitta kompetent personal när sådan saknas i närområdet. Men det har också inneburit att delar av svensk arbetsmarknad som var dold, illegal, har blivit regulariserad. Och när den blir det har vi också möjlighet att tag i de stora problem som finns på den här arbetsmarknaden. Vi har möjlighet att göra någonting så att människor får en starkare situation, får möjlighet att våga påtala missförhållanden och inte behöver utnyttjas på det sätt som har beskrivits. har utvärderat den svenska arbetskraftsinvandringen och konstaterat att den i huvudsak funkar bra men att vi har problem att tag i, och det är precis de här problemen. Vi måste se till att vi har kontroller så att det avtal som den som kommer hit får håller både genom en kontroll innan och en kontroll efter. Vi måste göra sådana kontroller särskilt i de branscher där problemen är som störst. Vi måste se till att man kan utdöma sanktioner mot de arbetsgivare som hänsynslöst utnyttjar människor till att jobba långa timmar och utan en god arbetsmiljö. Så kan vi bygga en bättre arbetskraftsinvandring till . 62 (V) replik: Först vill jag understryka att jag inte är emot arbetskraftsinvandring. Men jag är emot att människor utnyttjas hänsynslöst, vilket görs i det här systemet. Det är faktiskt så att det talar om är sådant som vi föreslår men som inte fungerar i det system som ni är ansvariga för. Då är frågan: Är det inte dags att ompröva det och säga att det här blev fel och det här måste vi skärpa kontrollen över? Svartarbetet finns ju kvar, och de papperslösa finns kvar. har man öppnat en väg till att utnyttja människor hänsynslöst på svensk arbetsmarknad. Många av dem som kommer hit kommer till yrken där det är hög arbetslöshet i , till exempel restaurangbiträden och städare. Det är alldeles uppenbart att det sker, därför att man ser chansen att utnyttja dem hårdare. Det var väl inte riktigt det som var meningen med den här reformen. 63 (MP) replik: Den som jobbar i jobbar enligt svenska villkor och får lön enligt svensk kollektivavtalsmodell. Det är den svenska arbetsmarknadsmodellen, och den ska vi värna. I den ingår att man har möjlighet till arbetskraftsinvandring. Jag är glad att höra säga att man är för arbetskraftsinvandring; det brukade inte låta så. Det innebär att vi nu har ett brett stöd för att det ska finnas möjlighet för människor att komma till och möjligheter för företag att hitta arbetskraft till de arbeten man behöver få utförda för att företaget ska kunna växa. Det tycker jag är mycket bra. Men vi måste ha en arbetskraftsinvandring där människor inte utnyttjas hänsynslöst. kan kalla det ett erkännande av att det finns problem med reformen. Jag kan kalla det ett erkännande av att vi har problem på svensk arbetsmarknad. Det är en rimlig beskrivning. Men det är problem som vi har haft länge och som vi nu på grund av den här reformen faktiskt kan ta tag i, och jag hoppas att vi tillsammans med regeringen har möjlighet att lägga fram sådana förändringar av arbetskraftsinvandringen innan mandatperioden är slut. 64 Utbildningsminister (FP): Prognosen för är sämre än vad vi tidigare kunde förutse. Men debatten om de kortsiktiga problemen får inte skyla den viktiga diskussionen om de långsiktiga utmaningarna. Det går bättre för än för , och det gör att många trots allt har attityden att vi nog kan luta oss tillbaka något det kommer att fixa sig. Det räcker dock inte i längden att vi är bättre än och . Ska vi bygga ett starkt också för nästa generation måste vi inse att det är , och vi ska konkurrera med, inte . Vår ekonomi måste nu byggas och rustas för att också långsiktigt bli mer konkurrenskraftig. Det är bara en stark och dynamisk ekonomi som ger den ekonomiska tillväxt som kan garantera välstånd och social välfärd också i nästa generation. Det är inte akut just , men det är uppfattning att behöver genomföra ett antal strukturreformer både skattereformer och arbetsmarknadsreformer för att göra vår ekonomi mer dynamisk. 1900-talets svenska modell är inte nödvändigtvis rätt modell för 2000-talet. Våra marginalskatter var de högsta ända till dess att Hollande skulle införa den här Depardieuskatten. har vi de näst högsta marginalskatterna i världen. De måste pressas nedåt. Värnskatten måste bort, och arbetsrätten måste moderniseras och liberaliseras. Vi måste acceptera lägre ingångslöner för de allra yngsta ungdomarna. Det är bättre att en 19-åring har jobb med lägre lön än går arbetslös med socialbidrag. Europeiskt samarbete är inte ett problem. Målet med förhandlingarna som pågår om bankunionen måste vara att vi ska få våra villkor uppfyllda och att ska bli medlem i denna bankunion. Mer europeiskt samarbete är en del av lösningen och inte en del av problemet. (Applåder) Fru talman! Lidandet i är ohyggligt. Krig och konflikter slår sönder länder och regioner tyvärr också . Män, kvinnor och barn flyr undan granater, beskjutning, förtryck och våld. De allra flesta flyktingarna samlas upp i grannländerna. De samlas i grannländer, i grannländer. Det är dessa ofta fattiga länder som bär den tunga flyktingbördan, inte vi. En mindre del av dem som flyr från krigen kommer till . ska ha en human flyktingpolitik. Vi kan inte ensamma lösa alla problem i världen, men vi kan dra vårt strå till stacken. Men det faktum att vi tar emot flyktingar i innebär naturligtvis också att vi får integrationsutmaningar. Vi måste erkänna att den svenska integrationspolitiken inte har lyckats så väl som vi har önskat. Invandringen till har även skiftat karaktär. En större andel invandrare kommer från länder med en mycket låg utbildningsnivå. Detta ställer nya krav på svenskt flyktingmottagande. Den som är vuxen men som knappt har gått i skolan kommer till exempel att få svårt att tillgodogöra sig vanlig traditionell sfi-undervisning i skolbänken. Vi kommer att behöva tänka om. Invandrarundervisningen i lades upp för några decennier sedan när invandringen kom från och . när allt fler tonåringar kommer från länder där de knappt har gått i skolan och inte ens kan läsa på sitt eget modersmål är det nya utmaningar, och skolans integrerande uppgift fungerar inte så väl som vi skulle önska. Vi kommer att behöva genomföra stora reformer också fortsatt för att förbättra integrationen, men lösningen på integrationsproblemen är inte att stänga . Vi befinner oss mitt i en reformperiod inom svenskt skolväsen som är historiskt omfattande. Bakgrunden är att resultaten har sjunkit oavbrutet i ett par årtionden. Vi kommer att behöva ha tålamod och uthållighet i reformarbetet, för de stora effekterna i form av resultatförbättringar kommer att komma först . Trots att skolan är satsar staten, apropå vad som har sagts här tidigare, väsentligt mer på skolan än vad staten gjorde 2006 när de rödgröna partierna styrde. har det varit fler studenter i svenskt högskoleväsen än . Det talades om nedskärningar här innan, men det är fler studenter än någonsin förr som har gått i svensk högskola. Veckan fick eleverna i årskurs 6 betyg i . Man måste i princip vara lika gammal som jag själv eller äldre för att ha fått betyg på mellanstadiet. Detta är en viktig reform. I inget annat land är frågan om betyg speciellt kontroversiell, kan jag berätta. Jag frågade , som då hade varit utbildningsminister , när de börjar ge betyg i , och då var han tvungen att titta på sina medarbetare. Det är ingen fråga som diskuteras. I är det däremot extremt kontroversiellt att man ska kontrollera resultaten i skolan. Hade de rödgröna partierna vunnit valet hade eleverna i årskurs 6 inte fått betyg . Men fick de det. och vill helt avskaffa betygen. vill dessutom avskaffa läxorna i skolan. Den serie av reformer som alliansregeringen genomför när det gäller nytt betygssystem, ett tydligare kunskapskrav i alla ämnen, ny betygsskala med fler steg, tidigare betyg och nationella prov vid fler tillfällen och i fler ämnen är ett uttryck för en mycket stark vilja från regeringen att öka skolans fokus på resultat. Det är resultat som utvärderas och bedöms. Låt mig understryka att det framför allt är barn som kommer från hem som saknar studietradition som är vinnarna när det gäller detta. Det är arbetarklassens barn och i synnerhet arbetsklassens pojkar som har varit de stora förlorarna i den kravlösa skolan. Det är för dem vi nu gör de viktiga insatserna. På mellanstadieskolorna i har det den gångna hösten som nästan aldrig förr diskuterats mål, resultat, hur prestationer ska bedömas och vad som ska förbättras. Detta skapar oro. En del blir till och med provocerade av alla diskussioner kring detta, men det är helt rätt metoder. Det leder till ökat fokus på kunskapsresultat, på vad eleverna ska lära sig och på vad man behöver förbättra. Det är det som har varit avsikten. Detta har varit regeringens hela syfte med reformen, att få i gång dessa processer. Jag höjer inga skolresultat. Regeringar höjer inga skolresultat. Riksdagar höjer inga skolresultat. Det är lärare och elever som höjer dem. Men genom våra reformer och vilka styrsystem vi har underlättar eller försvårar vi dessa processer. Det är uppfattning att , när det nya betygssystemet har satt sig, ska gå vidare och flytta ned betygen ytterligare ett par årskurser, ned till årskurs 4 har jag nämnt. Det är inte exakt, men vi ska flytta ned betygen ett par årskurser så att vi hamnar ungefär i paritet med resten av . Decennier av flummig skolpolitik byts nu mot en utbildningspolitik där kunskapsresultaten hamnar i fokus, och de barn som har det allra svårast blir de största vinnarna på detta. (Applåder) Fru talman! är nu mest ambitiösa forskningsnation. Medan många länder i skär ned sina forskningsresurser och forskare får sparken på löpande band bygger ut forskningen. De två forskningspropositioner som har lagts fram som utbildningsminister har ökat de statliga forskningsanslagen i . Det är unikt i västvärlden just , och det är också unikt under en så i svensk historia. I internationella undersökningar ligger numera också främst i när det gäller innovationsklimat, att forskning ska resultera i något som samhället kan ha glädje av, antingen det är kommersiella produkter eller andra användbara kunskaper. Vi är bland de främsta i världen när det gäller innovationsklimat. Detta bådar gott för framtiden. I princip i alla opinionsmätningar är de rödgröna partierna något större än Alliansen. Det varierar, men de är något större i samtliga i princip. Vid ett val hade ni varit större än vi och fått bilda regering. Frågan är vilka som ska bilda regering om detta inträffar. En ren socialdemokratisk regering överlever inte speciellt . När Alliansen lägger ett motförslag om budgeten faller ju den regeringen. Det är sanningen. Ni tre rödgröna måste komma överens. Det enda regeringsalternativ som skulle ha någon chans mot den nuvarande regeringen är en rödgrön konstellation i någon form. Frågan är när ni tänker berätta det och vad ni har för politik, för spretar det mer . Era repliker på varandra är ju skarpare än de på oss. När tänker ni berätta om er gemensamma politik? finns det bara ett regeringsdugligt alternativ i , och det är alliansregeringen. 65 (S) replik: Jag lyssnade noga på anförandet. Till en början trodde jag att vice statsministern ville debattera den svenska modellen med statsministern, men jag överlåter den interna borgerliga debatten till era regeringssammanträden. Det verkar inte som om ni har samma bild när det gäller framtidsförutsättningar. Jag tänker ställa frågor om skolpolitik, för den är viktig. Jag tror att det handlar om framtid. Det var bra att tog upp den i sitt anförande. presenterade ny internationell statistik som visar att de redan oroande låga resultaten i svensk skola fortsätter att försämras. generaldirektör konstaterar att det är en fortsatt bekymmersam utveckling. Pirls visar att tappar kraftigt i den tidigare paradgrenen läsning. Timss visar att ligger under genomsnittet av i matematik och något över snittet för naturvetenskap. minskar likvärdigheten i svensk skola. Vilka som är dina föräldrar blir alltmer viktigt för vilka resultat du får i svensk skola. med som ansvarig för svensk skola stiger alltså andelen elever som inte kommer in på gymnasiet, och kunskapsresultaten fortsätter att sjunka. Efter alla förändringar i gymnasieskolans yrkesprogram har andelen sökande rasat från till 29. Andelen som läser vidare på högskolan minskar kraftigt. var på plats 10 bland . är vi på plats 17 när det gäller andelen unga som läser vidare på högskolan, och regeringen föreslår 20 000 färre platser på högskolan. Till det kommer kaos med lärarlegitimationen och Lärarlyftet, som alltför få deltar i. brukar säga att det kanske tar tio att vända det här. Det är väldigt . Men internationella erfarenheter visar att det går att göra mycket snabbare än så, om man gör rätt saker. I värld var det förut sossarnas fel att det gick dåligt. kanske det är elevernas eller lärarnas fel. Är det inte dags, , att erkänna att du är ansvarig för svensk skolas utveckling nu? 66 Utbildningsminister (FP) replik: Det är jag som är ansvarig. ((S): Bra!) Det är därför vi lägger om hela den svenska utbildningspolitiken från den flummiga politik som rådde förut. Det är så jag tar mitt ansvar. (Applåder) Det är inte så att resultaten började sjunka 2006. De började sjunka , . Det är inte det som vi har gjort som har orsakat de sjunkande resultaten, hur du än vänder och vrider på det. Jag har också läst statistiken över hur det tar att vända en utveckling. Om man inför ett RUT-avdrag för städning får man effekt . Folk börjar använda det direkt. Det syns i statistiken direkt. Hur tar det innan studentbetygen åker upp i statistiken om vi inför en ny läroplan kan vi diskutera. Det går inte direkt. Eleverna kan ju inte , från till nästa, ha mera kunskaper därför att vi inför nya läroplaner. Det tar tid. från det att man genomför reformen, säger den här internationella studien, och reformerna genomförs ju . Professor granskar när man kan förvänta sig effekter av reformerna. Han kommer att redovisa detta i vår. Då kan man ställa frågan varför vi inte genomförde reformerna snabbare. Varför genomförde vi dem inte direkt ? Då hade de kanske gett effekt .