prot · H00982 · 2013-03-21 00:00:00 — När det just nu är sådana flyktingströmmar blir det också hög belastning på biståndsbudgeten, vilket innebär att vi måste justera biståndsbudgeten för just utvecklingssamarbete för att på något sätt kunna rymma de ökade kostnaderna inom biståndsbudgeten. Då måste vi göra besparingar, och vi ber att få återkomma till dem i vårändringsbudgeten. 75 i (S): Min fråga går till kulturminister . Det nya svenska filmavtalet har knappt hunnit komma i gång, men det är redan nu många kritiska röster som hörs. En nyhet i avtalet är det som kallas för automatstöd. Man har tagit en stor del av de resurser som har kunnat användas av filmkonsulenter till stöd från svenska långfilmer, och det ska nu användas i ett så kallat automatstöd. Det ska gå till filmer som till stor del redan har en större del av sin finansiering färdig och som antas bli publiksuccéer. Bedömning av eventuella kvaliteter görs inte, och jämställdhets- och mångfaldsmål behöver inte heller uppfyllas. Min fråga till kulturministern är: Är kulturministern nöjd med utformningen av detta sådan den ser ut , och tror kulturministern att det går att uppfylla filmavtalets krav på kvalitet och jämställdhet när så mycket pengar tas bort från filmkonsulenterna? 76 Kultur- och idrottsminister (M): Det finns ett starkt stöd för svensk film . Jag kan också glädja mig åt att det är fler som går på bio nu än det har varit . Jag är också glad över att vi har ett nytt filmavtal med fler parter och mer pengar. I detta avtal, som bygger på att man kommer överens, man ger och man tar, träffar man också ibland avtal om nya lösningar. Automatstödet är en sådan. Det ska nu godkännas av , och det ska också omprövas eller rättare sagt testas . Jag vet att det har funnits synpunkter, men syftet med automatstödet är att vi ska få in mer pengar i filmavtalet, och det är också något som jag välkomnar. 77 i (S): Tack så mycket för svaret, kulturministern! Automatstödet är ju redan klubbat av , men det är ännu inte godkänt i EU. Det är många kritiska röster, och det finns fortfarande en möjlighet för kulturministern att tänka om. Målet för filmpolitiken är att det ska vara en jämn könsfördelning när det gäller stödet till filmen. Det visar sig nu att med automatstödet kan man inte påverka att det blir en jämn könsfördelning till filmen, och det tycker jag är ett stort problem. Jag har en ytterligare fråga till kulturministern. är det många som efterfrågar en ny filmutredning, för det här filmavtalet sträcker sig inte så långt framåt. Kommer det snart en ny filmutredning, och kommer den i så fall att vara en parlamentarisk utredning? 78 Kultur- och idrottsminister (M): Det är riktigt att jämställdheten har varit ett bekymmer inom bland annat filmen. Vi har därför stärkt kraven på jämställdhet i det nya filmavtalet, som ska gälla hela vägen. Automatstödet kommer att utvärderas . Ett nytt filmavtal är det för tidigt att säga något om. Det som vi har kommer att gälla framöver. Det har inte varit en parlamentarisk utredning, utan det har varit en filmförhandlare, , som har suttit med de olika parterna, från SF till och Parker och tv-bolagen med flera. Det här har fungerat väl . Hur det kommer att bli framöver kan jag inte säga . Men vi kommer snart att sätta i gång processen för att det ska finnas någon ny säker finansiering av svensk film även efter de tre åren. Jag är väldigt glad över att det är många parter som är med och finansierar svensk film, såväl kommersiell tv som svenska staten. 79 (MP): Jag vill ställa en fråga till infrastrukturministern. är det Earth Hour. Då kommer miljontals svenskar att på olika sätt uttrycka sin stora oro för klimatförändringarna. Vi vet att trafiken står för en tredjedel av våra klimatutsläpp i . Omkring koldioxid kommer från våra transporter. Enligt senaste prognos kommer de här utsläppen, med regeringens nuvarande politik, inte att minska utan i stället att öka. Jag och många med mig är oroliga över det här. Jag vill fråga ministern: ministern orolig över trafikens klimatutsläpp? Är ministern orolig över prognos, att utsläppen inte kommer att minska med den politik man för ? 80 Statsrådet (M): Ja, vi har hört att många, inte minst unga, till och med kan känna en stress och en oro . Det är just kopplat till miljö och klimat. Sådant ska man naturligtvis alltid ta på allvar. Transporterna har kommit att gå snabbare, och sedan, när de väl går snabbare, ska de bli alltmer trafiksäkra. Dagens utmaningar handlar om att de ska kunna gå snabbare, vara trafiksäkra och klara framtidens utmaningar just när det gäller miljön. Då kan man fundera på: Vilken är den mest miljövänliga resan? Det är kanske rent av den som aldrig blir av. Men så fungerar inte vårt samhälle. Därför måste varje trafikslag för sig fungera så bra, säkert och miljömässigt riktigt som möjligt. Kan vi dessutom tänka intermodalt, så att vi tänker på hela resan för gods, att den blir logistiskt effektiv, och att arbetspendlingen kan ske på olika sätt som förhåller sig bättre till miljön, är det precis det regeringen jobbar för. 81 (MP): Regeringens eget mål är att utsläppen från trafiken ska minska . Det som ministern säger låter väldigt bra. Jag håller med om det mesta. Men i går hade sin årliga konferens här i med 800 deltagare. Temat var transporter och klimatet. Och, återigen, och klimatexperter var där och presenterade prognoser för trafikens utsläpp de kommande 10, 20, 30 åren för oss. De visade att det behövs mycket mer styrmedel. Det behövs många fler åtgärder för att man ska minska utsläppen. Regeringens politik leder oss i rakt motsatt riktning. Jag vill återigen fråga ministern: Hur ser ministern och regeringen på de här problemen, att vi har en trafikpolitik som går på tvärs mot de klimatmål som regeringen själv säger sig vilja uppnå? 82 Statsrådet (M): Regeringen har satt upp tydliga mål, bland annat utifrån , att vi ska ha klimatneutrala utsläpp. Men det handlar också om att vi till 2030 här i ska ha en fossiloberoende fordonsflotta. Det kan låta som mycket tuffa mål. Jag brukar jämställa dem med den vision som vi hade för trafiksäkerhet, att ingen skulle skadas eller dödas, som ett sätt för att alla ska ha det här som ett eget mindset. Då hade vi också en genomgång och följde upp utifrån hur situationen har sett ut . När det gäller trafikens utsläpp har de minskat . De har minskat . Men vi har fortfarande viktiga utmaningar. Därför är det fokus , när det gäller de 522 miljarder som avsätts i kommande plan, på att också se hur man i städerna kan jobba mer med att gå och cykla och öka kollektivtrafiken. Och det handlar om hur vi satsar mer på järnväg. Men bilen måste också ha en plats i samhället. Då är det teknikutveckling och alternativa bränslen som är en viktig förutsättning. Barns och ungdomars tillgång till kultur 83 (S): Min fråga går till idrotts- och kulturministern. har vi nåtts av flera negativa signaler när det gäller barns och ungdomars tillgång till kultur. Antalet boklån minskar, vilket förklaras med en minskning av antalet biblioteksfilialer i landet, och det drabbar med all sannolikhet barn och ungdomar. i stagnerar i brist på resurser. Vår teaters verksamhet, som förut ständigt tog emot fler barn, utesluter nu barn som inte har särskilt intresserade föräldrar som kan ställa upp på olika sätt. Antalet barn som besöker fria teatergrupper har nästan halverats . Till kulturskolorna runt om i landet köar ca 40 000 barn. Särskilt små kommuner har svårt att prioritera . För en kulturminister och en regering som säger sig vilja satsa på barn och unga måste detta vara mycket bekymmersamt. Min fråga är: Vad tänker ministern göra för att det ska vara fortsatt trovärdighet i satsningen på barns och ungas tillgång till kultur? 84 Kultur- och idrottsminister (M): Det här är en fråga som jag mycket gärna talar om, för här har vi mycket att berätta. Vi får se hur mycket jag hinner med . Kultur för barn och unga är en av regeringens främsta prioriteringar, kanske min prioritering, på kulturområdet. I den satsningen har vi bland annat Skapande skola som är en permanent verksamhet, som är utbyggd från förskolan hela vägen upp till nian, där barn får möta professionella kulturskapare direkt i skolan. Vi har ett obligatorium när det gäller skolbibliotek i skolan. Det har inte funnits tidigare. vill att vi ska gå ännu längre. Den frågan är också någonting som vi diskuterar mellan och . Vi har på kultursidan givit, tror jag, 25 eller 26 av våra institutioner i uppdrag att ta fram strategier, redskap och verktyg för hur man ska jobba med och för barn och unga för att museer, bland annat, ska kunna vara ett förlängt klassrum. 85 (S): Jo, jag känner självklart till satsningen på . Men vi har sett i samband med utvärdering att Skapande skola bara når hälften av landets elever. urholkar man de estetiska ämnena, och de har fått en allt svagare position i samhället. Jag kan inte tycka att det är en satsning. En regering som verkligen vill någonting ser till att kommunerna får bättre förutsättningar. Vi socialdemokrater hade till exempel 1,7 miljarder mer än regeringen i allmänna bidrag till kommunerna. Där kan man ju stötta till exempel de små kommuner som har tvingats lägga ned sina kulturskolor. Som socialdemokrat anser jag att kulturen är en del av välfärdens kärna. Det vore bra om ministern här kunde bekräfta att regeringen också anser detta. Är kulturen en del av välfärdens kärna? 86 Kultur- och idrottsminister (M): Kultur är en omistlig del av livet, skulle jag säga. Därmed kan den också sägas vara en del av välfärdens kärna. Vi kan glädja oss åt att biblioteken har kvar en stark ställning. Det är riktigt att det finns orter i landet, avfolkningsorter, där filialer tyvärr måste läggas ned. Vi kan också se hur man i har skapat fler biblioteksfilialer, ofta där människor möts och är. Tunnelbanestationer är ett sådant exempel. Vi har fördubblat satsningen på läsfrämjande via . , som vilar under jämställdhetsminister , har i en intressant rapport konstaterat att intresset för kultur är oerhört stort bland barn och unga. Men det syns inte alltid i statistiken. Det ser till och med bättre ut än vad vi skulle vilja tro. har vi skolbio. Många arbetar med dans som en del i lärandet, inte bara i Skapande skola utan också i lärarutbildningarna. Det händer oerhört mycket när det handlar om barns och ungas rätt till kultur. 87 (S): Regeringens stora misslyckande är en massarbetslöshet som biter sig fast och växer. beskrivs de arbetslösa som samfällt dåligt utbildade och varande i stort utanförskap. Så är det inte. Arbetslösheten kan drabba vem som helst. Låt mig få berätta om , som ledde ett projekt med 200 anställda i . Det var avancerat tekniskt arbete på . har hon varit arbetslös . Hon har sökt 140 jobb i regionen. På vilket sätt underlättar det för henne och alla andra att komma tillbaka till arbetsmarknaden med en förstörd arbetslöshetsförsäkring? 88 Statsrådet (M): Om vi ska ta arbetslösheten på fullt allvar kan vi resonera på olika sätt om hur man ska komma åt den. Man kan välja att göra det enklare och lättare för de företag som behöver anställa och också erbjuda sänkta skatter eller göra det omvända och tro att höjda skatter ska ge mer arbete åt människor det tror inte jag. Man kan också titta tidigare i livet och fundera över om man ska ta till vara olikheter hos människor kanske redan i skolan, ta till vara möjligheterna att vara studieförberedande eller yrkesförberedande eller se alla som lika och erbjuda alla samma sak. Jag tror snarare att man måste titta på individen. På precis samma sätt är det när man kommer in vidare i arbetslivet. Då gäller det att fundera på om man ska matcha rätt, där vi har företagets möjligheter att anställa, och just däremellan arbetar regeringen hårt. Vi ser också att det ger mer och mer resultat. 89 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Därmed förklarar jag dagens frågestund avslutad och tackar deltagande statsråd. Föredrogs socialutskottets betänkande 2012/13:SoU11 Socialtjänstfrågor. 90 (S): Detta motionsbetänkande om socialtjänstfrågor hanterar flera olika delar, frågor som har stor inverkan på enskilda människors liv. Sedan socialtjänstlagen trädde i kraft har både samhället och barn- och ungdomsvården genomgått stora förändringar. Lagen har i flera omgångar kompletterats med olika tillägg och klargöranden, senast vad gäller stärkt stöd och skydd för barn och unga. Flera olika utredningar, bland annat och , har föreslagit att delar av innehållet i lagen borde brytas ut i en ny lagstiftning. Som jag sade har det skett stora förändringar i samhället. Exempelvis kan den som har flytt från hedersrelaterat förtryck och våld behöva ett omfattande och långsiktigt stöd. Det är viktigt att erbjuda unga som har utsatts för hedersvåld en trygg miljö och en ny social gemenskap. Vi anser att regeringen ska se över socialtjänstlagen för att inkludera ett relevant stöd för dem som har utsatts för hedersrelaterat våld. Ett annat exempel är den extremt svåra situation som kvinnor med en funktionsnedsättning kan befinna sig i när de utsätts för våld. Forskning visar nämligen att kvinnor med funktionsnedsättning i högre grad är utsatta för våld än kvinnor generellt. Kunskapen behöver öka hos kommuner, de intresseföreningar som stöder och hjälper våldsutsatta kvinnor och deras barn, till exempel kvinno-, tjej- och brottsofferjourer, samt handikapporganisationerna. Därför anser vi att regeringen ska se till att det utreds hur situationen kan underlättas för våldsutsatta kvinnor med funktionsnedsättning. De specifika frågor som jag har nämnt och det faktum att det skett så stora förändringar i samhället motiverar en parlamentarisk utredning som ser över hela socialtjänstlagen innan lagen riskerar att i alltför hög utsträckning få karaktären av ett lapptäcke. En annan fråga som berörs i betänkandet är de ideella föreningar och organisationer som arbetar med att stödja och hjälpa brottsutsatta, till exempel brottsofferjourer och kvinnojourer, som man måste säga gör ett ovärderligt arbete. Vi anser att regeringen ska se till att stärka frivilligorganisationernas möjligheter att stödja och hjälpa brottsutsatta. Få kommuner har ett planerat och genomtänkt stöd till närstående till brottsoffer. Vi anser att regeringen i sina kontakter med kommunerna bör stimulera dem att utveckla stödet till närstående samt uppmuntra och stödja frivilligorganisationer som vill arbeta med stöd till närstående. En grupp av kvinnor som inte får det stöd de ska få enligt socialtjänstlagen när de utsätts för våld är kvinnor med missbruksproblem. Även vad gäller dessa behöver man öka kunskapen hos olika aktörer som stöder och hjälper våldsutsatta kvinnor och deras barn, som kvinno-, tjej- och brottsofferjourer, som jag nämnde tidigare. Vi anser att regeringen måste se till att öka kunskapen om våldsutsatta kvinnor med missbruksproblem och se till att stödet till dessa stärks. En förutsättning för att våldsutsatta kvinnor och barn ska kunna återgå till ett normalt liv är att de får en egen bostad. Av skyddsskäl är det oftast lämpligt att kvinnan inte flyttar tillbaka till sin hemkommun utan till en annan kommun i länet eller kanske till och med en annan del av landet. Vi anser att regeringen ska främja mellankommunala samarbeten som syftar till att ge kvinnor och barn som har brutit upp från våld i nära relationer ett eget boende. Jag går vidare till försörjningsstödet, som är tänkt som ett kortvarigt bistånd tills en person eller ett hushåll har kommit på fötter igen. Det har aldrig varit meningen att det ska klara av att kompensera för brister vad gäller våra socialförsäkringssystem, när nu både a-kassan och sjukförsäkringen krackelerar. Försörjningsstödet är ytterst en fråga om överlevnad. För ett antal personer och familjer blir försörjningsstödet tyvärr långvarigt. Vi vill att det ska göras en översyn av både nivåer i försörjningsstödet och huruvida det är rimligt att särskild hänsyn tas vid långvarigt stödbehov. Dessutom är det angeläget att se över möjligheten att under vissa förutsättningar göra det möjligt att behålla en del av försörjningsstödet även när ett arbete kommer in i bilden. Det är också så att allt fler av våra dagliga ärenden sköts via internet, och allt fler myndigheter och företag hänvisar till sina webbplatser för både information och kontakt. Ansökningar till lediga jobb görs ofta via nätet, liksom tidsbokningar till hälsovården. Samma utveckling präglar också skolan, där elever förutsätts ha tillgång till dator med internetuppkoppling hemma. Regeringen har på olika sätt fortsatt att driva på den utvecklingen, vilket det finns flera rationella och goda förklaringar till. Men då bör regeringen också se över möjligheten att låta kostnader för dator och internetuppkoppling ingå i riksnormen för försörjningsstöd. Det är också viktigt att komma ihåg att försörjningsstödet just handlar om överlevnad och att det bör kombineras med olika former av stöd för att var och en så snart görligt ska kunna klara sin egen försörjning. Att ensidigt tala om ökade krav och motprestationer av olika slag riskerar i detta sammanhang att bli kontraproduktivt. Även i detta betänkande bör man betänka barnperspektivet. Barnperspektivet bör vara i fokus, vilket för mig vidare till en fråga som handlar om brist på aktiviteter för barn till fattiga föräldrar. Det visar sig särskilt , då skola, fritidsgårdar och andra verksamheter för barn håller stängt. Att kommunerna drar in på eller struntar i att erbjuda barn gratis aktiviteter kan på kort sikt ge ett litet extra klirr i kassan, ett positivt resultat i budgeten. Men på lång sikt riskerar barns och ungdomars brist på meningsfull sysselsättning att leda till ökad social utslagning. Vi anser att regeringen bör låta utreda och se över kommunernas utbud av gratis sommaraktiviteter för barn i syfte att föreslå förbättringar. En annan del som inte heller riktigt står i samklang är frågan om ideellt skadestånd. Syftet med ett ideellt skadestånd är att ge den som har utsatts för ett brott upprättelse. Den ekonomiska kompensationen ska kunna leda till något positivt, som en motvikt till de negativa upplevelser som brottet har orsakat. Om till exempel en kvinna har utsatts för misshandel av sin man och har tilldömts ett ideellt skadestånd påverkas inte hennes inkomst i form av a-kassa eller sjukersättning av detta. Om hon däremot har försörjningsstöd innebär det att skadeståndet räknas som inkomst vid bedömningen av rätten till försörjningsstöd. Detta innebär att det i det närmaste är poänglöst att begära ett ideellt skadestånd för ett brottsoffer som löpande får försörjningsstöd. Vi socialdemokrater anser att ett ideellt skadestånd inte ska räknas som inkomst vid bedömningen av rätt till försörjningssstöd. Regeringen bör återkomma med förslag. Avslutningsvis vill jag återvända till våra ungdomar. En del av våra ungdomar hamnar i mycket unga år lite grann utanför samhället. Ett antal hamnar i missbruk. När de har kämpat på för att ta sig ur sitt missbruk och är drogfria men kanske inte är färdiga och redo för heltidsstudier eller arbete kan de inte få försörjningsstöd om de vill börja läsa något eller några ämnen på komvux. Vi anser att det är lite motsägelsefullt att socialtjänstlagens regler innebär att man inte får studera som man får försörjningsstöd. Det borde kunna vara möjligt att åtminstone påbörja lägre studier, till exempel grundskola och gymnasieskola vid komvux, och få försörjningsstöd. Vi är i detta läge inte beredda att skriva en reservation om detta. Men vi har från socialdemokratiskt håll för avsikt att följa denna fråga och utvecklingen noga, och vi kanske återkommer i ärendet. Vi socialdemokrater står naturligtvis bakom samtliga våra reservationer, men för tids vinnande vill jag avsluta med att yrka bifall till reservationerna 1 och 7. I detta anförande instämde , , och (alla S). 91 (MP): har vi ett helt smörgåsbord av motioner inom område i detta ärende. Vi hinner inte diskutera dem alla, men jag tycker att behandlingen ibland är något svepande från majoritetens sida. majoritet skriver att man avstyrker alla motionsyrkanden främst mot bakgrund av pågående arbete på området. Vi från delar inte denna uppfattning till fullo. Därför har vi reserverat oss i fråga om vissa saker. Visst förekommer politiskt arbete hos regeringen i vissa delar. Det är förvisso sant. Men i andra fall är det lite av en dimridå. Jag kommer att ha mitt inledande fokus på att problematisera Alliansens mycket ofta använda begrepp arbetslinje och utanförskap. Frågan om ifall dator och internetuppkoppling ska vara inkluderat i en skälig levnadsnivå är en mycket intressant fråga i detta sammanhang, anser vi från . Vi i lever i ett modernt kunskapssamhälle. Datorer och internet behövs i allt högre grad till vardagliga ärenden såsom att söka jobb, betala räkningar eller att göra skolarbeten och läxor. Utifrån perspektiv är det därför mycket viktigt att barn och vuxna även i hushåll som får försörjningsstöd ska kunna ha tillgång till en teknik som blivit i det närmaste självklar i samhället i stort. Utanförskap för mig betyder att ställas utanför det som andra tar för givet i sin vardag. Varför ska barn, unga och vuxna inte ges samma möjligheter som andra till att göra hemuppgifter eller söka jobb? Det finner vi mycket underligt. En fungerande arbetslinje förutsätter en möjlighet för alla att söka jobb på arbetsmarknaden. Jobbsökandet blir mer komplicerat om man hänvisas till att låna dator på exempelvis bibliotek. presenterade en kartläggning om skälig levnadsnivå, och denna visar att flertalet granskade lokala styrdokument rörande försörjningsstöd inte nämner datorer och internet över huvud taget. Närmare bestämt av de lokala styrdokumenten nämner alltså inte en modern kommunikationsteknologi som kommit att betraktas som lika självklar i vardagen som telefon. Det är därför dags att vi moderniserar regelverket. Dessutom skriver man i kartläggningen från att barnperspektivet rent allmänt är bristande. Endast en fjärdedel av styrdokumenten har beskrivit och använt barnperspektivet på ett utförligt och genomgripande sätt. föreslog att behovsposten dagstidning, telefon och tv-avgift borde byta namn till information och kommunikation. Regeringen har mig veterligen inte aviserat något som helst initiativ för att genomföra detta, vilket är beklagligt. I vår reservation 8 behandlas denna fråga, vilken jag yrkar bifall till. Jag vill även passa på att lyfta fram frågan om spelberoende. kunde vi läsa att regeringen har uppdragit åt att ta fram en plan för hur myndigheten kan stödja utvecklingen av vård och behandling av spelberoende. Ansvaret har tidigare legat på . Ett skäl som enligt angetts för överflyttningen av ansvaret till är att diagnosen spelmani sannolikt kommer att placeras i samma kategori som missbruk och beroende av alkohol och narkotika. Denna utveckling borde göra att debatten gällande frågan om att skriva in spelberoende i socialtjänstlagen får ny näring och blir föremål för nytt politiskt ställningstagande. Avsaknaden av skrivning i lagen gör att många kommuner helt enkelt inte engagerar sig för att ta denna problematik på allvar. Därför skulle en förändring behövas. vice partiledare , tillika ansvarigt statsråd, skrev i en debattartikel att hon var förespråkare av att skriva in spelberoende i socialtjänstlagen. De rödgröna partierna har en gemensam reservation med anledning av ett socialdemokratiskt motionsyrkande om att upprätta en nationell handlingsplan för spelförebyggande arbete. Detta förslag lanserades i den folkhälsopolitiska rapporten från . En av bitarna i en sådan handlingsplan kan lämpligen vara att skriva in spelberoende i socialtjänstlagen. Utifrån detta yrkar jag bifall även till reservation 11. Vi stöder givetvis alla reservationer, men för tids vinnande yrkar jag härutöver bifall bara till reservationerna 18 och 20. 92 (SD): Jag tvivlar inte på att de flesta av oss är övertygade om att trygga uppväxtförhållanden är en fördel inför det kommande vuxenlivet.