prot · H00964 · 2013-02-13 00:00:00 — Peka på det, och säg att det är möjligt och att ni tittar på möjligheterna att stödja FN:s insatser till exempel i på ett tydligare sätt, så ska vi pröva det. Jag tror säkert att det finns goda möjligheter att vi kan komma överens. Så länge ni gång på gång under hand säger nej till FN finns det dock inte något att förhandla om, och därför har man heller inte kunnat använda till exempel de anslag som man hade avsatt fullt ut. Man använder inte ens de små resurserna, de enstaka personerna, i fullt ut. 26 (M) replik: Vi säger inte alls nej till svenskt deltagande i FN-insatser. Vi tycker att ska ha ett engagemang, men det går inte heller att hänvisa till budgettekniska frågor, . Det handlar om ifall det finns pengar eller inte avsatta för de olika alternativen att delta. Vi deltog aktivt i , vilket var mycket uppskattat. Vi skickade inte dit oönskade båtar utan önskade flygplan. Vi diskuterade i går Operation där vi ska delta för tredje gången i EU-insatsen för att jaga pirater utanför för att säkra humanitära transporter och även handelsflottor. Vi fortsätter att delta aktivt i , och vi har också dörren öppen för ytterligare engagemang där kan göra nytta och förbättra vardagen för folk som förtrycks av sina regimer. 27 (S) replik: Den dörr som håller öppen för FN-ledda insatser måste vara minimal. Jag har också varit i FN och pratat med dem som planerar de här frågorna. Min bild är att regeringen under hand har fått förfrågningar under de år man har haft ansvar för UD, men dessa förfrågningar har inte hörsammats. Det är ett faktum att vi inte har fått fram några sådana förslag till utrikesutskottet eller till denna kammare. Vi är positiva till insatser. Vi har drivit på. Vi ställde krav på regeringen som man efterhörde när det gällde insatsen till exempel i . Vi har tagit initiativ . Men vi vill se att nästa insats och en insats som FN efterhör ska seriöst kunna överväga att ställa upp och delta i. Jag vill understryka att det här inte har varit några budgettekniska frågor. Vi har väntat på ett initiativ från regeringen, men det har ännu inte kommit. Vi ser inte heller att det har presenterats att det är på väg. Stödet kommer inte, trots att vi ofta talar om den humanitära svåra situationen i östra . 28 (C) replik: Först och främst måste det vara någon miss i inläsningen från sida när det gäller stöd till kvinnor. Det är ju ett av de områden som vi och tydligt markerar från regeringens sida, både när det gäller handlingsplan och 1860 som alltid finns med och när det gäller att jobba för att säkerställa också att millenniemål 4 och 5 får en förstärkning i vår biståndsbudget. Det är alltid en tydlig profil i svenskt bistånd och i svenska insatser. När jag hörde nämna responsibility to protect kunde jag inte låta bli att begära ordet. Det var ju just detta som började så bra från svensk sida. Men vi hann knappt komma på plats förrän Socialdemokraterna bytte fot och ville ta hem trupperna som skulle vara för responsibility to protect. Det går tydligen bra att säga men inte att göra. 29 (S) replik: får ursäkta, men jag har ingen annan minnesbild än att vi var överens när vi skulle dra oss tillbaka. Däremot vet jag att ett liberalt parti, , tyckte att det liksom inte var tillräckligt och inte idé att vara där om man inte kunde bomba. Den problematiken får ni reda ut internt, men jag tycker inte att historieskrivning stämmer i det här fallet heller. Jag sade också i mitt anförande, , att vi ibland kommer överens när det gäller 1325 och 1820, att det finns ett samarbete och att vi alltid är ganska måna om att vara överens över partigränserna om att det ska stå med i våra dokument från utrikesutskottet. Men de facto har man inte lyckats leverera en handlingsplan med indikatorer och konkreta mål . har man som en nödlösning förlängt nuvarande handlingsplan. Det tyder inte på det största engagemanget, för då hade man ju prioriterat den här frågan på ett annat sätt. Det finns mycket som regeringen snabbt har klubbat igenom med mer eller mindre bra underlag. Här har man inte ens bemödat sig om att komma med ett förslag , fast det har varit förutsebart. 30 (C) replik: När Socialdemokraterna i form av talar om ökade internationella insatser från svensk sida låter det bra. Men problemet med Socialdemokraternas politik är att de drar undan mattan för dessa insatser innan de ens har kunnat sättas i sjön. På samma sätt gjorde man när man först var med och röstade fram en Libyeninsats för att skydda befolkningen. Det gick inte så var beskedet jag tror att det var i ett förstamajtal att trupperna nu skulle hem. Då hade de precis kommit på plats. På ett sådant sätt bygger vi inte trovärdighet i utrikes- eller säkerhetspolitiken och inte heller när det gäller responsibility to protect. Svängdörrspolitik är inte hållbart som recept för utrikes- och säkerhetspolitik. Jag beklagar hållning i den delen. 31 (S) replik: Jag noterar att inte vill gå in på splittringen i Alliansen, vare sig när det gäller Libyeninsatsen eller andra insatser eller när det gäller säkerhetspolitiken och försvarspolitiken i sin helhet. Jag tycker ändå att skulle kunna svara på en fråga: Är regeringen beredd att säga ja till en FN-ledd insats som vi från Socialdemokraterna har pekat på i våra inlägg så här långt? Är det tänkbart att stödja också kvinnorna i med en militär insats? Vi vet att vi har fått mycket beröm när vi har varit där. Det har varit välkommet. Eller är det bara någon annans ansvar? Vi finns där med humanitärt stöd. Vi finns där med utvecklingsinsatser i den mån dessa går att genomföra på grund av konflikten. vet vi att det är otroligt svårt och har så varit under en ganska . Är också beredd att sträcka sig till att använda det militära instrumentet för att bidra till att skydda kvinnors och civilbefolkningens möjligheter att verka och leva sitt vardagsliv i den här regionen? 32 HANS (M): är på många sätt speciellt. Det är ett land att vara stolt över genom internationella kontakter, öppenhet och frimodighet. Vi sticker av och utmärker oss, ibland som ensam nation, tillsammans med resten av . Låt mig med hjälp av två publikationer peka på en del förhållanden som förtjänar att uppmärksammas. Det är dels Transatlantic Trends från , en sammanställning av statistik om olika länders befolkningars värderingar och inställningar, baserat på data insamlat av ansedda , dels februarinumret av som i en drygt tio sidor lång temabilaga beskriver nästa supermodell. är ett exportberoende land. Det märker vi tydligt i samband med global nedgång. Trots egna åtgärder i form av regeringens stora investeringspaket påverkas vi av det som sker i vår omvärld. Motsvarande hälften av landets bnp kommer från export, och två tredjedelar av vår handel sker med EU-området. Den som är intresserad av jobb och sysselsättning kan av den anledningen inte vara passiv och ointresserad av det som händer i resten av . Transatlantic Trends visar hur befolkningen i 12 EU-länder, däribland , känner sig tillsammans med och . Det är ingen hemlighet att det finns en ekonomisk dysterhet. Notabelt är att på de flesta håll anser mer än hälften av de tillfrågade att det egna landet hanterat ekonomin på ett dåligt sätt. är negativa i , i och i . Två länder sticker av och återfinns i andra änden av skalan: , där misstycker mot som uppskattar landets insatser, samt , med ännu klarare siffror i form av 24 emot och 74 för. Det är ett nog så tydligt betyg till Alliansens . När det gäller om de tillfrågade uppfattar att det råder vad som kan beskrivas som ett rättvist ekonomiskt system i det egna landet sticker också av. Vi återfinns på den bortersta änden av skalan med störst andel som hävdar att ekonomin är rättvis för alla i det egna landet. En liknande bild målas som jag nämnde upp av som visar att kombinationen ekonomi och välfärdslösningar gör de nordiska länderna till föredömen. Här är bra att bo. När ett antal faktorer listas är sammantaget nummer ett, följt av , och . Först därefter kommer exempelvis , , och . Det finns en stor fara med att lyfta fram siffror och statistik på det här sättet. Det är en tunn linje mellan stolthet och självhävdelse. Det är viktigt att det finns en politisk förmåga att se de problem, svårigheter och utmaningar som präglar mångas vardag här hemma i . Men det är också centralt att inse att inget av detta kommer gratis. Det handlar om hårt arbete men också om förmåga till ständiga reformer och förbättringar. I tider av ekonomisk oro har lyckats pressa tillbaka utgifterna och betala av på statsskulden. Det har stärkt oss gentemot utlandet. Ytterst är det också en fråga om såväl pragmatism som tillit. slår fast att de nordiska regeringarnas politik är en chock för alla ideologer. Det centrala är funktionen. Så länge den skattefinansierade servicen och tjänsterna fungerar spelar det mindre roll vem som står för utförandet ord som borde klinga i öronen på dem som önskar vara med och forma en framtid för . En hörnsten i våra utrikes relationer är handel och utbyte. Därför är det viktigt att gå vidare med frihandelsavtal mellan exempelvis EU och samt EU och . kan också göra mer: Tjänstesektorn står för av EU:s totala bnp och av alla arbetstillfällen. Nästan alla nya jobb skapas inom tjänstesektorn, enligt Montirapporten . Enligt kommissionen skulle bnp öka med om medlemsstaterna till fullo implementerade tjänstedirektivet. Kampen för fler jobb och mot arbetslöshet handlar för mig om att fördjupa den inre marknaden, att skapa en digital marknad och att underlätta för tjänstesektor. Men det bygger på en politisk reformvilja. Vid förra årets utrikespolitiska debatt lade jag all min tid på ett land: . Det är ett land som genom sitt agerande håller en vitrysk regim under armarna som situationen i närområdet destabiliseras genom konflikter såsom den i Transnistrien i eller i Ossetien i . Putinismen som styre i har inneburit svåra förhållanden för oppositionella och grupper som slåss för mänskliga rättigheter. Det är viktigt att vi ser det vi ser. Men det finns också en fara i att den svenska debatten drabbas av slagsida så att andra viktiga trender och utvecklingstendenser går förlorade. Om den regionala kontexten präglas av så handlar den globala kontexten om växande styrka och inflytande. Det märks på tuffare relationer och potentiella gränskonflikter med inte bara och utan även med och . I landets jakt på råvarutillgångar visas också ett växande intresse för , både i form av exempelvis och . Styrkan i i relationen med andra länder är vår öppenhet med förmåga till flexibilitet. Det är också det som förklarar att under förhållandevis stor politisk bredd engagerar sig internationellt såsom i Kosovo, och . För att återvända till Transatlantic Trends: I synen på att skydda civila från våld i världens konflikter sticker ut . Där intresset är som lägst, i , ligger det på , mot det dubbla, , för , där det är som högst. Det visar att vi är ett land där vi är trygga i vår pragmatism som vi är bärare av en uppsättning bestämda uppfattningar och värden. Det är detta som även fortsättningsvis ska forma vår utrikes- och säkerhetspolitik. I detta anförande instämde och (båda FP). 33 (FP): Den så kallade arabiska våren har resulterat i att fyra diktatorer har fallit: i , i , Gaddafi i och i . har turen kommit till . Folket i reste sig mot diktaturregimen i . Människorättsorganisationer bekräftar att över 60 000 människor är döda, 70 00080 000 har försvunnit eller sitter i fängelse. Enligt många bedömare kan antalet döda i verkligheten överstiga 100 000 människor, om kriget skulle ta slut . Över 800 000 människor har redan lämnat landet för grannländerna , , och . Tusentals har tagit sig till . Det finns över två miljoner interna flyktingar, och fyra miljoner behöver akut humanitär hjälp. De från början fredliga protesterna som krävde reformer, demokratiska fria val och yttrandefrihet bemöttes av Bathregimen och diktatorn med våld. Företrädare för en regim som attackerar sitt folk med pansarfordon, stridsflyg och bomber måste ställas inför rätta för brott mot mänskligheten. En diktator som , som enligt den syriska konstitutionen är president, överbefälhavare och den högste ledaren i landet ska inte få straffrihet, utan måste ställas inför den . Det är dags att agera mer aktivt för att stoppa regimens brutalitet och grymhet. Regimen har tillgång till tunga vapen, artilleri och flygvapen. De bombar städer, sjukhus och civila mål. Det som äger rum i är folkmord. Regimen i har fortsatt stöd från , , och , medan läget i landet är mycket akut och situationen för de civila förvärras för som passerar. har, fru talman, varit för tvåstatslösningar när det gäller Palestinafrågan, och jag är glad över att man röstade för observatörsstatus för . När det gäller är jag inte nöjd och var inte nöjd med hur ställde sig när det gällde att som enda EU-land inte underteckna brevet om krigsförbrytelser i . Ansvaret ligger på oss i väst att agera för att få stopp på grymheterna. har tydligt engagerat sig i Syrienfrågan. är en av de största humanitära givarna i och är ett av de länder som tar emot flest flyktingar rån . Det är kanske dags att jobba för en avmilitariserad zon i de kurdiska områdena i norr för att skydda miljoner interna flyktingar som har tagit sig dit, men också för att säkerställa sändningar av humanitär hjälp till området. Ett stabilare och ligger i allas intresse, inte minst i EU:s intresse, då det kommer att leda till bland annat minskade flyktingströmmar och ökad handel med den framtida marknaden. I nästa fas, efter demokrativågen i och , är det strategiskt viktigt med fria val och nya konstitutioner som garanterar minoriteternas rättigheter, religionsfrihet samt politiska och ekonomiska reformer så att demokrati, fred och säkerhet kan säkerställas. Därför är det viktigt att stödja ett federativt , där regionen har federativ status. måste fortsätta att reformera, att garantera det kurdiska folkets och andra minoriteters rättigheter och sluta med att fängsla journalister och ungdomar. Ayatollorna i har varit källan till terrorismen i regionen. Deras strävan efter att skaffa kärnvapen måste stoppas. Avslutningsvis, fru talman, vet vi att är en av de mest slutna stater som finns. Vi har alltså att göra med en brutal regim som förtrycker sina egna medborgare, utgör ett hot mot sina grannar och säljer teknik, kunskap, kompetens och vapen till andra diktaturer i världen. En sådan regim utgör en fara för världsfreden och måste därför bemötas kraftfullt. Sanktionerna är nödvändiga för att tvinga till ett icke-spridningsavtal, kontroll av kärnvapen och inte minst respekt för de mänskliga rättigheterna. I detta anförande instämde , och (alla FP). 34 (SD): Utrikespolitiken är enligt min uppfattning ett av de politiska områden som hör till de mest föränderliga. Jag syftar kanske främst på att konflikterna i världen i hög grad förändras de byter skepnad eller plats för var de äger rum men också på att de värderingar eller lösningar på problemen som lyfts upp i den utrikespolitiska debatten kan te sig olika utifrån olika situationer. Så tycker jag också att det ska tillåtas att vara, och därför tycker jag att det är så viktigt att i alla sammanhang nämna EU när man berör utrikespolitiken. råkar nämligen inte bara vara en del av EU, utan EU råkar även vara en del av en stor andel, som dessutom kontinuerligt växer. Faktum är att det samarbete som en gång byggde på samförstånd redan är en halvfederal union med mycket tydliga ambitioner att bli en fullfjädrad federal och överstatlig union. Att utrikespolitiken dessutom i hög grad redan är gemensam, med bland annat en utrikesminister på EU-nivå, gör det bara än viktigare att diskutera EU:s roll i den utrikespolitiska debatten. Oavsett vad riksdag tycker om konflikterna i till exempel , eller kvarstår nämligen det faktum att EU i samtliga fall ändå har ett mycket stort inflytande över utrikespolitiska hållning. Som om det inte vore illa nog att EU har ett stort inflytande över svensk utrikespolitik bestämmer EU i hög grad också vad kan göra inom den svenska inrikespolitiken. Den bistra sanningen är att EU påverkar upp till av svenska dagordningar, av kommunfullmäktiges dagordningar och ungefär en tredjedel av beslut. En mycket stor del av de politiska beslut som fattas i sker alltså under påverkan från en utländsk makt. Det ironiska är att denna utveckling tillåts pågå som unga människor runt om i världen kämpar, inte sällan med livet som insats, för att demokratisera sina länder. Förvisso har företrädare för riksdagspartierna ofta talat sig varma för och hyllat dessa unga kämpares så hjältemodiga och goda gärningar, men jag ser hur samma företrädare direkt eller indirekt jobbar med att fortsätta att avdemokratisera sitt eget land. Jag kunde därför inte låta bli att undra om inte detta tillhör politikens kanske främsta uttryck för vad politisk dubbelmoral i verkligheten handlar om. I min värld kan man nämligen varken köpslå med eller kompromissa bort demokratin. Lösningen på eller problem är därför inte en gemensam ekonomisk styrning och samordning, en europakt, en gemensam arbetsmarknadspolitik eller en gemensam banktillsynsmekanism. Lösningen är i stället mer demokrati, mer av nationellt självbestämmande och mer av samarbete byggt på verklig samsyn. Det är också så den svenska regeringsformens första mening är uppbyggd. Den lyder ordagrant: All offentlig makt i utgår från folket. Om ska kvarstå som medlem i den europeiska unionen menar jag därför att medlemskapet rimligen också måste bygga på en respekt för rätt att hävda sin nationella suveränitet. Därför måste utlysa en folkomröstning där väljarna direkt får ta ställning till om vi vill omförhandla det svenska EU-medlemskapet eller i stället bygga vidare på den ekonomiska och politiska unionen genom att låta , vilket har delgetts i deras arbetsprogram , föreslå ytterligare överstatlig lagstiftning, fortsätta vägen mot en gemensam arbetsmarknadspolitik, fortsätta att försvaga de nationella parlamentens utrikespolitik och inte minst låta de svenska skattebetalarna i än högre grad än tidigare betala avdemokratiseringen av . Trots svensk vetorätt och därmed en möjlighet att faktiskt påverka EU i en demokratisk inriktning med ansvar för skattebetalarnas pengar blev nämligen resultatet av helgens att bruttoavgift till EU förvisso minskar men även att den svenska rabatten och återflödena minskar än mer. Ändå kallade statsministern resultatet inte bara överraskande bra utan stod även här i kammaren i går och försvarade att också fortsatt ska förbli EU:s största nettobidragsgivarland. Mest häpnadsväckande var dock inte att statsministern försvarade sitt nederlag utan att han gjorde det genom att hävda att det är bra för om och tillväxt ökar med svenska skattemedel. ska alltså med regeringens logik inte bara exportera varorna och tjänsterna utan även betala dem. Detta säger statsministern som vi så gott som kan läsa om hur svenska företag flyttar jobben utomlands. Att vara rundhänt med andras pengar, uppehälle och trygghet är för vissa uppenbarligen mycket enkelt, men för mig är detta angrepp mot vår välfärd bara ytterligare ett kvitto på att denna riksdag inte klarar av att sätta , skattebetalarna och demokratin först. I detta anförande instämde (SD). 35 HANS (M) replik: talar om att påverkas av utländsk makt och målar upp en bild som i allt väsentligt har vrångspegelns likheter. När jag tittar på utredningar av vad människor i är intresserade av är det i stor utsträckning ekonomi, jobb, sysselsättning och arbetslöshet. Av detta berördes oerhört lite i anförande. EU är 27 medlemsländer som alltmer kommit samman mot ett gemensamt regelverk. Det handlar om 500 miljoner människor och 23 miljoner företag som har ungefär 175 miljoner löntagare. Det hade varit intressant att höra någonting om hur vi med hjälp av EU kan förändra och förbättra för att skapa förutsättningar för arbete, till exempel genom en digital marknad, genom att fördjupa den inre marknaden och genom att införa tjänstedirektivet. Tänk om vi skulle tala om det som är det viktiga: jobben, sysselsättningen, utmaningarna! 36 (SD) replik: Jag nämnde ingenting av detta därför att den inre marknaden och samarbetet som sådant är det vi är för. Jag nämnde det vi kritiserar och som vi bör kritisera. Vi bör flytta över makten från till igen, för det är någonting som inte berör just de områden nämnde. Jobben, sysselsättningen och ekonomin är först och främst en svensk fråga; det är någonting man löser i första hand i . EU gör precis tvärtemot. har vi antagit en EU-budget som i huvudsak satsar pengarna och resurserna på EMU:s länder. Vi är inte delaktiga i EMU. Hur ser på detta faktum? Jag tycker inte att det viktiga när vi diskuterar EU är den inre marknaden, för den är vi alla för. Det viktiga är att vi talar om demokratiöverföringen. 37 HANS (M) replik: Mot slutet kom det i alla fall någonting som är för. Annars innebär den sverigedemokratiska politiken i stor utsträckning att tala om det man är emot. är det så att man när man harmoniserar regelverken kommer samman man ansluter sig till gemensamma regler. Styrkan är då den inre marknaden. Det är där vi skapar förutsättningar för morgondagens arbeten, genom att implementera tjänstedirektiv och harmonisera den digitala marknaden. Det handlar om att fördjupa den inre marknaden. Det är här jag tror att vi verkligen ska diskutera morgondagens utmaningar, som i min värld är jobben, sysselsättningen och den europeiska arbetslösheten. Därför behöver vi EU. 38 (SD) replik: Jag tror att talar om sig själv här. Jag talar om avdemokratiseringen av . pratar om den inre marknaden. Den inre marknaden är vi för allihop. Det vi talar om är att vi vill omförhandla det svenska EU-medlemskapet för att lägga mer makt på de nationella parlamenten, åtminstone i . Övriga i får bestämma själva vad de vill göra. Det är vår viljeinriktning. Vi vill flytta över makten från till , och vi vill vidareutveckla samarbetet med . Men vår syn på samarbete bygger på en samsyn, inte på något slags överstatlighet där man nere i bestämmer vad vi ska tycka. Vi vill själva bestämma vad vi vill tycka och inte låta EU bestämma den saken. 39 (FP) replik: När man lyssnar på i debatten om Europeiska unionen blir man väldigt förvånad. Det är lite som att nu har tavlan ramlat ned, och vi måste hänga upp den på väggen, men hammaren har vi lämnat in till grannen. Vi vill ändå att tavlan ska hänga där. I debatten har fört fram två saker som man anser är väldigt viktiga. Den första handlar om att skydda de kristna i , och den andra handlar om att förstärka försvaret. Titta på situationen för till exempel assyrier i eller i . Så tänker man efter och funderar: Kommer situationen för assyrierna i eller i att bli bättre om EU försvagas och inte kan ställa krav på konditionalitet i avtal med de här länderna, till exempel inom associationsavtalen? Kommer situationen för de kristna assyrierna eller andra kristna grupper som flyr att bli bättre om inte tar ett gemensamt ansvar för flyktingsituationen? Det är omöjligt. Att tala om att det är viktiga värden att främja som man vill samarbeta mindre i går inte ihop. 40 (SD) replik: Apropå gemensamt ansvar för flyktingar har vi internationella organisationer. UNHCR är en utmärkt organisation som kan hantera flyktingströmmar och flyktingsituationer. Jag tycker att vi är det enda parti i riksdag som verkligen tar krafttag för att hjälpa människor på plats. Samtliga övriga partier i står för en helt annan politik. Samtliga övriga riksdagspartier förespråkar en politik där människor ska flyttas över hit i stället för att hjälpa människor på plats. Vi ska hjälpa flyktingar, absolut. Vi ska ta emot vår andel kvotflyktingar, helt säkert. Men vi ska rikta huvudfokus på att hjälpa människor på plats. Der är där man verkligen kan göra störst nytta för pengarna. Självklart ska vi använda EU som en kraft i de omständigheter där vi faktiskt har nytta av EU, och det har vi i alla de sammanhang som rör samarbetet.