prot · H009126 · 2013-06-19 00:00:00 — Om vi tittar på de åtgärder som har störst effekt för att öka den inhemska efterfrågan kan vi se att det är offentliga investeringar, och där ligger ni ganska risigt till. I vårt län har vi bostadsbrist. Även om det skulle finnas jobb där skulle inte folk kunna flytta dit, eftersom det i väldigt många av städerna är för få bostäder. I vårt län fungerar inte infrastrukturen som den borde. Det är inte lätt att ta kollektivtrafiken. Det försvårar också för företagen. När man inte satsar på utbildning i tillräcklig utsträckning blir de långtidsarbetslösa fler. I vårt län har också företagen problem med matchning på arbetsmarknaden. Sedan kan vi konstatera, , att de recept som ni har haft inte har gett den effekt som ni pratar om. Vi har fler arbetslösa både i landet och i det län som jag kommer från. Vi har många fler långtidsarbetslösa, både i och i det län jag kommer från. Sysselsättningsgraden sjunker och arbetslösheten stiger. Det är ett problem. Ni borde ha någon form av probleminsikt. Utan det kan ni inte heller lösa problemen. Det är väl det som helt enkelt saknas. Ni är utan visioner och utan förslag. Det enda som ni pratar om är skattesänkningar, men det har inte lett till en bättre framtid för så här långt. 30 (FP) replik: Och det enda som talar om är den offentliga sektorn. Den andra delen av ekonomin finns inte den är frånvarande. När den offentliga sektorn ska finansieras är det som om det kommer manna från himlen. Men jag kan tala om för att det kommer från skattebetalare. Infrastrukturinvesteringar har inte gjorts. Det är historiskt stora sådana investeringar som görs i . Det har aldrig varit så många högskoleplatser som . Sysselsättningen har ökat med 200 000 personer. Hur kan man som bara glömma bort jag vet inte vad förklaringen är att vi faktiskt gör större infrastrukturinvesteringar i än jag tror vid något annat tillfälle. Det är historiskt höga siffror. Det är ett problem, , att infrastrukturinvesteringar jämfört med låt oss säga för 30 eller när man skrev de vanliga böckerna om hur man ordnar så att konjunkturen går upp är otroligt kapitalintensiva. Det är inte en man och en skyffel och naturligtvis inte ens en kvinna och en skyffel. Det var det inte då heller. är det en person och en jättestor maskin, så även om man satsar mycket stora resurser på infrastrukturinvesteringar ger det inte så många nya jobb. I den förra krisen, när arbetslösheten hotade, handlade det framför allt om hjärteområde, nämligen kommunerna, och då tillsköt regeringen kommunpengar som höll uppe sysselsättningen i kommunerna, där staten egentligen har sitt snabbaste och effektivaste instrument för att hålla uppe sysselsättningen: mer pengar till kommunerna för att se till att de inte börjar avskeda. 31 (S) replik: kunde man i radio höra kommentera rapporten från om de ökade inkomstskillnaderna. Då var han väldigt glad att inkomstskillnaderna ökade och hade till och med några nya, pigga förslag på hur de skulle kunna öka ytterligare. hade han vänt på kuttingen. Då drev i stället tesen att inkomstskillnaderna inte hade ökat och var det detta som var bra i stället. Och hade nu inkomstskillnaderna ökat var det nog ändå fel. Det är en märklig positionsförflyttning när den sker över . Men här i talarstolen klarade av att göra den . Det är ännu mer imponerande det måste faktiskt sägas. råder det ingen tvekan om att ojämlikheten i har ökat och att inkomstklyftorna faktiskt har ökat snabbast som och har haft ansvaret för den ekonomiska politiken. Det är de som har det sämst ställt som har fått det sämre inte mindre bättre utan de facto sämre vid makten. Det är de som har haft goda inkomster som har kunnat se att deras utveckling har blivit bättre. Det framgår också av den fördelningspolitiska redogörelsen. Det står faktiskt där. Det ser vi också på det som man kallar relativ fattigdom och som kanske är ett bättre mått på just klyftor än på fattigdom. Den andel av hushållen som har en inkomst på mindre än hälften av medelsvenssons inkomst har ökat från år . Den omsvängning som har gjort innebär att man borde få svar på några frågor. Hur är det med de ökade klyftorna? Är de bra eller dåliga? Har du förslag på att öka dem eller minska dem? Det kan ju ge en indikation om vilken utveckling du vill se i . 32 (FP) replik: Jag tycker att det är bra att man inte har som mål att alla ska ha det exakt lika bra. Men jag förstår på att det är Socialdemokraternas mål. Men jag menar: Den som arbetar ska ha ersättning för det. Den som arbetar övertid ska ha ännu mer ersättning. Det ska löna sig att utbilda sig. Det ska löna sig att vara flitig. Det samhälle som liberalerna står för, där det lönar sig att arbeta och förkovra sig, tycker jag är ett bra samhälle. Men jag förstår på kritik och Socialdemokraternas upprepade kritik att det är dåligt man ska egentligen inte ha betalt för övertid, för det ökar ju inkomstspridningen. Det är logiken i er argumentation. Ni vill ha små klyftor. Okej, alla ska ha lika mycket betalt det är toppen då. Låt mig återigen säga att måttet relativ fattigdom är otroligt trubbigt eftersom det inte är ett mått på fattigdom. Jag tror att och jag är överens på den punkten. När man tittar på detta mått har och sedan krisen , som drabbade både och , blivit fattigare länder. Den relativa fattigdomen har ökat. Den relativa fattigdomen har ökat även i , , , , , , , , , , , , och . Är det ett bra mått som säger att alla dessa länder har fått en ökad relativ fattigdom när de har gått ur en kris och kommit in i ett lugnare skede, i alla fall en del av dessa länder? 33 (S) replik: Om det är viktigt att kunna förkovra sig är det väl också viktigt att alla får chansen att förkovra sig? Därför är det ohyggligt viktigt att man faktiskt ser till att de som talade om förut får en möjlighet att gå på högskolan i , där ni inte har skjutit till tillräckliga resurser för att människor ska få denna möjlighet. historiska framgång har byggt på att vi är ett samhälle som håller ihop, att vi har små klyftor och att vi inte lämnar människor bakom oss. Detta har gjort oss till ett land med stor social rörlighet och ett samhälle med stora klyftor. Det kommer ofrånkomligen att skapa stora skillnader i livschanser, också i nästa generation. Små klyftor ger helt enkelt stor frihet. Det borde vara viktigt för en liberal att ta med sig. Oavsett vad nu vill ge sken av växer klyftorna i inklusive att bnp ökar, exklusive att kapitalinkomsterna ökar kraftigare. och visar på olika sätt hur klyftorna ökar. Ändå verkar det som att är ganska nöjd med denna utveckling. Vad han egentligen tycker är svårt att veta med tanke på att han verkar ha båda uppfattningarna både att det är bra och att det är dåligt. Det är också oklart om han vill öka eller minska klyftorna. En sak som en liberal ändå borde ta med sig när det handlar om ökade klyftor är att de ger olika livschanser beroende på vilken typ av föräldrar som man växer upp med jämfört med om man växer upp i ett annat system. Då vill det till att det finns mycket starka verktyg för att se till att kompensera detta. Även på det området ser vi hur det blir sämre i , till exempel hur skolan kompenserar väsentligt mycket mindre . Det blir därför fel i så många dimensioner när talar om klyftor och ökade skillnader. 34 (FP) replik: Jag ska börja med det sista som sade. Det är självklart att jag som liberal tycker att det är mycket viktigt med livschanser. Jag tror faktiskt att jag sade det i mitt anförande. Jag sade också att det som en liberal fokuserar på i dessa sammanhang är skolan, välfärdssystemen och att man kommer in på arbetsmarknaden. Där kanske vi är överens vad vet jag. Men det som jag har reagerat mot är att Socialdemokraterna ständigt upprepar att klyftorna har ökat. Låt mig igen tala om vad har sagt. Han säger att klyftorna inte har ökat i . Han säger: som är före krisen är det en förbluffande inkomstfördelning. Han lutar sig inte mot och måttet relativ fattigdom utan mot egna beräkningar och beräkningar. Dessutom säger han att det är anmärkningsvärt gynnsamma fördelningseffekter. Det beror på att har lyckats stå utanför krisen som har drabbat omvärlden med desto större styrka. Det är någonting som vi ska vara glada över. De klyftor som jag accepterar är de som är baserade på att man har utbildat sig, att man har förkovrat sig, att man arbetar övertid och att man arbetar mer än genomsnittet. Det tycker jag är okej. Men jag förstår att Socialdemokraterna är mycket ambivalenta, mycket oklara och otydliga huruvida de anser att den som jobbar övertid, studerar mer och anstränger sig mer verkligen ska ha mer betalt för det. 35 PER ÅSLING (C): Oavsett vilka betänkanden som finns på bord eller vilka förslag som presenteras från talarstolen har samtliga partier här i kammare ett enkelt faktum att hålla oss till, nämligen att de pengar som vi satsar på välfärd måste genereras någonstans. För mig är därför näringspolitiken själva fundamentet för den ekonomiska politiken. Det är bara genom stabila och växande företag som vi får resurser till vår gemensamma välfärd, till fler unga i jobb och för att klara omställningen till ett grönt och hållbart samhälle. Den viktigaste politiska frågan är att fler människor ska ha ett jobb att gå till. Därför är det så angeläget att det får vara utgångspunkten för den diskussion och den politik som förs. Låt mig först konstatera att svensk ekonomi i en internationell jämförelse står sig stark. Den styrkan bör genom en ansvarsfull ekonomisk politik använda för att förbättra möjligheterna för jobb och tillväxt genom att stärka konkurrenskraften och sänka trösklarna in på arbetsmarknaden. Tack vare Alliansens politik har betydligt fler människor jobb än när Alliansen tillträdde. behövs reformer som bygger ett starkare och som skapar framtidstro, klimatsmarta jobb och växande företag i hela landet. Vi vet att det är i de små och medelstora företagen som jobben skapas. Fortsatta satsningar måste därför fokuseras på att fler företag efterfrågar arbetskraft och vågar anställa. Tyvärr har jobbdebatten i stor utsträckning landat i olika former av sifferexercis. Det distanserar politiken från medborgarna och tar udden av den politiska utvecklingen. Ingen arbetslös blir lyckligare av att få höra timmar av sifferdiskussioner från svenska politiker. De vet själva effekterna av att vara en anonym siffra i statistiken. vill de se reformer som leder till att de får ett jobb. Alla människor är olika. Därför finns det inte heller en lösning för att minska arbetslösheten. Vad som behövs är ett batteri av åtgärder som underlättar för människor som har svårt att komma in på arbetsmarknaden. modiga förslag med introduktionslöner är nu trots att det mötte hårt motstånd verklighet på den svenska arbetsmarknaden. Förslaget om lärlingsplatser med introduktionsavtal plockades upp i och med jobbpakten, och flera branschförbund har glädjande nog tecknat avtal med introduktionslöner, och mer är på gång. vill fortsätta utvecklingen med att bryta utanförskapet och att ge fler chansen till jobb genom att utöka lärlingssystemet. De länder i som har fungerande lärlingssystem, som och , är de som har den lägsta ungdomsarbetslösheten. Det avläggs ca 160 000 gesällbrev i men bara 800 i . Det manar till eftertanke. Detta är den stora arbetsmarknads- och utbildningspolitiska utmaningen. Det handlar om att vi måste prioritera lärlingssystem och yrkesutbildningar. Samarbetet mellan skola och näringsliv måste förbättras avsevärt så att ungdomar kan få en bättre och snabbare väg in i arbetslivet som näringslivet får arbetskraftsbehoven tillgodosedda. Vi vill att unga genom hela skoltiden ska ha en kontinuerlig kontakt med arbetsmarknaden och företagandet. För att förbättra matchningen på arbetsmarknaden vill vi att det införs en jobbpeng för arbetssökande. Liknande system med skolpeng och vårdpeng finns . Pengen följer med den arbetssökande, som själv väljer vem han eller hon tror är bäst på att hitta ett jobb. Det kommer att göra det möjligt för arbetsförmedlingar att nischa sig inom olika branscher och geografiska områden samt efter behov, vilket underlättar kompetensförsörjningen och matchningen. Jobbpengen har prövats framgångsrikt i våra grannländer, som och . finns ett starkt samband mellan företagens storlek och hur sjuklöneansvaret påverkar företagens möjligheter och vilja att anställa. Ett mindre företag har större problem med sjuklöneansvaret. Sjuklöneansvaret innebär att företag inte alltid törs anställa som företagare vet man inte vilka opåverkbara kostnader som kan uppstå. För att sänka kostnaden för företagare och underlätta för människor att få jobb vill vi minska företagens sjuklönekostnader. Tillsammans med en fortsatt sänkning av arbetsgivaravgiften är det här den mest direkta reformen vi kan genomföra för att stärka företagen och få fler att nyanställa. På initiativ kommer ett investeraravdrag att införas, vilket underlättar finansiering av nya och mindre företag. Vi måste kunna titta våra barn och barnbarn i ögonen och känna att vi låter dem ärva en planet med goda framtidsutsikter. Låt mig konstatera att det inte finns någon motsättning mellan att ekonomin växer och utsläppen minskar. Därför är det viktigt att vi förenar en jobbskapande politik med stark grön tillväxt. Det handlar om att det som är miljöförstörande måste bära sina egna kostnader som vi premierar det miljösmarta. har länge drivit på förslaget om ett bonus-malus-system för fordon där de som släpper ut mindre får en miljöbilspremie, finansierad av en avgift för de bilar som släpper ut mer. Ytterligare steg mot en hållbar energiproduktion är att göra det möjligt för fler att bli elproducenter. Genom ett så kallat nettodebiteringssystem ges den som producerar miljövänlig el, oavsett om det är en privatperson, ett hushåll eller ett företag, möjligheten att leverera el och få betalt för det. Det är en satsning på långsiktigt hållbara system som gynnar den enskilda konsumenten som det underlättar en omställning till en ren och förnybar produktion. Den ambitiösa klimat- och miljöpolitik som har varit drivande i på hemmaplan arbetar vi även med på Europanivå. Våra globala miljöproblem måste lösas tillsammans. Därför beklagar jag att förslaget om skärpta regler för handel med utsläppsrätter röstades ned i . , och världen behöver en marknadsorienterad klimatpolitik. Här måste göras om, och här måste göras rätt. totala tillväxt är summan av alla regioners tillväxt. Förutsättningen för att ska fortsätta vara framgångsrikt är därför en hållbar tillväxt i hela landet, såväl på landsbygd som i samhälle och stad. Vi ser potentialen att bygga vidare på det gamla och att skapa nytt det som ingen annan ser. Där andra ser en skog ser vi bioenergi och material till framtidens bostäder. Där andra ser en tom lokal ser vi en framtida affärsmöjlighet. Där andra ser en ko på en äng ser vi sunda livsmedel, biologisk mångfald och en turistattraktion. Det är upp till politiken att skapa de rätta möjligheterna för att bygga ett samhälle som är grönt och företagsamt och där entreprenörerna och företagarna ges förutsättningar att skapa de jobb alla skriker efter. Trots att och Alliansen har höjt anslagen till infrastruktur i kronor är det över 200 miljarder och genomfört omfattande satsningar på bredband, järnväg och vägar runt om i landet behöver vi göra mer. Infrastrukturen är avgörande för tillväxt i hela landet, och därför föreslår vi att ges uppdraget att identifiera lämpliga så kallade OPS-projekt. OPS-finansiering öppnar för nya projekt som annars skulle skjutas eller möjligen aldrig bli av. Det öppnar för bättre arbetspendling och stärker landsbygdens konkurrenskraft eftersom det minskar avståndet mellan land och stad. Det tjänar vi alla på. Låt mig avslutningsvis konstatera att vi måste ta till vara den skaparkraft som finns hos varje människa, hos varje entreprenör, hos varje företagare och i varje region för att hela ska leva och utvecklas. Vi behöver reformer som bygger på framtidstro och skapar klimatsmarta jobb och företag i hela landet. Som centerpartist vet jag att tillväxt och konkurrenskraft kan förenas med god miljö och hållbarhet. Det handlar om att se och ta till vara de möjligheter de gröna lösningarna, det gröna företagandet och den gröna tekniken ger. 36 (S) replik: Riktlinjerna för den ekonomiska politiken intresserar förstås många, inte minst ute i kommuner och landsting, som lyssnar spänt på vad som ska komma. Många kommuner har ju problem med sin ekonomi och upprörs över hur staten vältrar över nya kostnader på kommunsektorn. Vi kan också se att många har behövt spara och höja skatterna för att få det hela att gå ihop har det samlade skatteuttaget i kommunsektorn stigit från 31,60 till 31,73 , och i många kommuner och landsting funderar man nu dessutom på om man ska gå fram med nya nedskärningar eller ökade skatter. I har man redan bestämt sig för att höja skatten. Det centerpartistiska kommunalrådet säger till att de inte vill lägga på ytterligare neddragningar i välfärden. Det blir i stället högre skatt. aviserar regeringen och jag antar att det också ska komma i budgeten som ska fördelas till de absolut rikaste kommunerna, där invånarna har de högsta inkomsterna och där skatterna ofta är ganska låga. Hur resonerar i den här frågan? Vilket besked vill du ge till alla de kommunalråd inte minst centerpartister som på grund av den här politiken tvingas till nedskärningar eller skattehöjningar som ni alltså återigen gynnar dem som har det allra, allra bäst? Ska Per Åsling verkligen rösta för en sådan politik? 37 PER ÅSLING (C) replik: Du ger en felaktig bild, , när du hävdar att vi inom ramen för det kommunala skatteutjämningssystemet skulle göra förändringar i hur det kommunala systemet är uppbyggt. Från sida är det kommunala skatteutjämningssystemet en grundbult i offentlig finansiering. Vi har varit pådrivande , och vi har varit pådrivande i den utredning som har suttit och föreslagit förändringar som kommer att behandlas av längre fram under det här året. För oss är det primära att kostnadsutjämningen genomförs. Systemet har inte varit bra; det har missgynnat framför allt landsortskommuner. Det är därför mycket angeläget att det kommunala skatteutjämningssystemet förändras och att kostnadsutjämningen förändras utifrån vad kommittén har föreslagit. Jag utgår ifrån att så kommer att bli fallet. Det innebär att det skapas en rättvisare fördelning mellan kommuner när det gäller kostnader. Vi har drivit på mycket hårt för att den här kostnadsutjämningen ska genomföras och det snabbt. De besked som har gett är att så blir fallet . 38 (S) replik: Jag delar synen att utjämningssystemet bör förändras. Vi har samma uppfattning i den frågan. Det är jättebra att har tagit de här frågorna på stort allvar och varit pådrivande. Det var inte det min fråga handlade om. När det ändå är tufft i väldigt många kommuner, inte minst i centerstyrda kommuner, och de tvingas till neddragningar i välfärden eller till skattehöjningar, varför ska man då skjuta till nästan till de tio till tolv rikaste kommuner som har de bästa förutsättningarna, de högsta inkomsterna och ganska ofta de låga skatterna? Varför är de dessa som ska få ta del av de nya pengarna? Varför sprider ni inte dem till fler? Finns det inget bättre sätt fördelningspolitiskt att använda nästan en hel miljard på än att skicka dem till just de här kommunerna? Vad är Per Åslings svar till dem hemma i eller till alla centerpartister ute i landet som funderar på om det verkligen är centerpolitik att skicka pengar till dem som redan har de bästa förutsättningarna när pengarna behövs för att hela landet ska kunna leva? 39 PER ÅSLING (C) replik: blandar ihop korten. För att skapa den rättvisa som vi uppenbart båda vill ha för kommuner runt om i landet måste kostnadsutjämningen revideras. Vi har varit pådrivande där, och den kommer att genomföras . Mitt besked till dig, , är att prioriterar den här frågan väldigt hårt, och det är du medveten om. Det har vi gjort . Det har vi gjort i utredningar och i förhandlingar i . Svenska kommuner har haft tillbaka informationen att det kommer en proposition, och det är det svar jag vill ge dig här . 40 (SD) replik: När jag själv var centerpartist och var lokal ordförande för var ett landsbygdsparti som stod upp för landsbygdens befolkning och för det svenska jordbruket. är ett normlöst, nyliberalt, välfärdsfientligt och landsbygdsfientligt parti. Hur kan jag då säga det? Jo, har vi haft fyra centerpartistiska ministrar och statsråd som inte har gjort någonting för landsbygden, skulle jag vilja påstå. Vi har en it-minister som menar, i alla fall enligt de ambitioner som regeringen har, att två tredjedelar av landsbygdens befolkning inte kan räkna med att få del av den utbyggnad av bredbandet som pågår . Vi hade en jordbruksminister som 2007 beställde en utredning om vattenbruk och fiskodling i . Den kom 2009 och visade att vi för relativt lite pengar, ungefär 60 miljoner, skulle kunna skapa 1 200 jobb i branschen. Jag vet inte om utredningen ligger kvar i den byrålåda där man stoppade den, men det har i alla fall inte hänt någonting. Däremot satsade näringsministern nästan 5 ½ miljard på att skapa kanske 3 500 jobb genom att sänka skatten för landets restaurangföretagare. Vi har en näringsminister som mest arbetar för att försämra arbetsrätten och sänka trösklarna, alltså lönerna, för utrikes födda och ungdomar. På vilket sätt, Per Åsling, har förbättrat förutsättningarna för företag och människor på landsbygden? 41 PER ÅSLING (C) replik: Jag betackar mig för att du, , ska sätta någon ideologisk stämpel på . Jag välkomnar att ni sällar er till den skara som har ett nyväckt intresse för svensk landsbygd. Det behövs fler som driver landsbygdsfrågorna och som ser hela landet. Men ni har mycket att bevisa för att ni driver en sådan politik. Där får du återkomma längre fram och visa vad ni går för. Jag är bekymrad över det sätt på vilket ni sköter ert budgetarbete. Jag kan bara relatera till den diskussion som var mellan och tidigare om det sätt som räknar på. har mått bra av att har haft de ministerpositioner som du nämnde, . När det gäller de sakfrågor som du lyfter fram hakar jag gärna på den om bredbandsutbyggnaden. Vi har en regering som har antagit som mål att det ska satsas ordentligt med pengar för att vi ska få en acceptabel och bra bredbandstillgänglighet och täckning via mobilnätet över hela landet. Här har regeringen satsat 2 ½ miljard, och det byggs runt om i hela landet . Vi vet att regeringen lägger ett ansvar på för att följa utvecklingen. Jag återkommer i nästa replik. 42 (SD) replik: Om Per Åsling hade läst vår följdmotion till vårpropositionen hade han sett att vi vill satsa på rejält på landsbygden. Vi skapar förutsättningar för 25 000 nya jobb på landsbygden. Låt oss gå tillbaka till misslyckanden. Under tid i regeringsställning har landets jordbrukare fått mindre återbetalning när det gäller dieselskatten och minskade konkurrensfördelar i förhållande till konkurrenterna i övriga . som vi har haft centerpartistiska jordbruksministrar har vi kunnat importera stora mängder kött, chark- och mejerivaror som är producerade i strid med svensk djurrättslagstiftning, vilket slår ut svenska bönder. som vi har haft centerpartistiska miljöministrar har vi höjt bränsleskatterna för framför allt landsbygdens befolkning som gör att det blir svårare och svårare att bo och verka på den svenska landsbygden. Det är ett faktum. Apropå diskussionen med : Att utredningstjänsten inte står bakom hela utredning om invandringens kostnader är allmänt känt. Det är inga konstigheter. De står däremot bakom stora delar av de delutredningar som har gjorts. Att det inte skulle finnas sådana kostnader är naturligtvis rent felaktigt. Till och med i senaste rapport konstateras att det blir -0,i samhällsvinst av hela invandringen, med arbetskraftsinvandring och annat.