prot · H10945 · 2013-12-12 00:00:00 — Genom tillgång till lättförståelig och tillförlitlig information om produkter och tjänster har konsumenter makt och möjlighet att göra goda aktiva val. Jag vill specifikt lyfta fram propositionen På väg mot en giftfri vardag – plattform för kemikaliepolitiken, som miljöminister presenterade. Den tar bland annat sikte på bättre information till konsumenterna om kemikalier i varor. Är det okej att det cancerogena ämnet triklosan finns i deodoranter? Nej, det tyckte i alla fall inte min kollega . När han konstaterade att det fanns i hans deodorant bytte han snabbt till en deodorant utan triklosan. I regeringens förslag finns en rejäl satsning på . Det är en permanent satsning för att ska kunna inrätta en gemensam kontaktpunkt för konsumentstöd per telefon och genom internet som ska lämna svar på övergripande frågor, informera och vägleda om hållbar konsumtion men även kunna koppla vidare till andra myndigheter, kommunala konsumentvägledare och konsumentbyråer som finns. utgår från att rådgivningen är tillgänglig för alla, även funktionshindrade. De kommunala konsumentvägledarna spelar en extra viktig roll när det gäller att ge stöd till konsumenter med särskilda behov. Som centerpartist är det viktigt för mig att beslut tas så lokalt som möjligt och att verksamheter är anpassade efter de lokala förutsättningar som finns i olika delar av landet – även konsumentvägledning. Antalet kommuner som erbjuder konsumentvägledning ökade . Det är en positiv utveckling, utan att staten lade sig i. Jag yrkar bifall till utskottets förslag i dess helhet och avslag på reservationerna. I detta anförande instämde (C). 54 (V) replik: tog upp detta med konsumentmakt. Det är jättebra. Med konsumentmakt kan man påverka mycket. Men när man inte vet vad saker och ting innehåller, vad betyder då ordet konsumentmakt? Är ni i nöjda med regeringens hantering till exempel när det gäller giftiga ämnen i leksaker? hade vi detta uppe till debatt i kammaren – då var inte du, , här – och då lovade några av er att ni skulle komma tillbaka och göra någonting åt detta. har ingenting hänt. Mina frågor är alltså: Vad är konsumentmakt när man inte känner till vad olika saker innehåller? Och är man i nöjd med den politik som regeringen för ? 55 (C) replik: Jag är mycket stolt över den proposition som presenterade – På väg mot en giftfri vardag. Den handlar både om att konsumenter ska informeras men också om att man ska ta bort kemikalier som är farliga. Jag fick frågan: Vad är konsumentmakt? Konsumentmakt är när vi genom samlade ansträngningar och genom hur vi väljer våra varor på hyllorna får bort icke önskvärda produkter. fanns ämnet triklosan i många tandkrämer. Men när det blev känt slutade till exempel Ica att sälja sådan tandkräm. 56 (V) replik: Jag håller med om att det är bra med konsumentmakt. Men om man inte får information om vad en vara innehåller blir konsumentmakten obetydlig. Din partiledare , tillika näringsminister, sade i sitt sommartal i : visar Kemikalieinspektionens undersökning av leksaker, smycken och underkläder att över en tredjedel innehåller tungmetaller som bly och förbjudna allergiframkallande medel. Det här duger inte. Det är en av de absolut viktigaste prioriteringarna i miljöpolitiken framöver. Vi kommer att se till att kemikalier vi använder inte skadar vare sig människor eller miljön. Vi behöver en giftfri vardag. Alliansregeringen har tagit många viktiga kliv på vägen, men vill mer. Då är min fråga: Hur långt har ni kommit på den vägen, och varför får ni inte med er de andra? 57 (C) replik: Vi har definitivt de andra allianspartierna med oss när det gäller propositionen På väg mot en giftfri vardag. Speciellt när det gäller barn är detta mycket viktigt. Jag hoppas att vi kommer att få fram lagstiftning tack vare denna proposition som innebär att vi förbjuder de farligaste kemikalierna, de som absolut inte har i leksaker att göra. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §.) 7 § Allmän miljö- och naturvård Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop. 2013/14:1 delvis) föredrogs. 58 (S): Jag står naturligtvis bakom Socialdemokraternas budgetmotion i dess helhet och miljöbudgeten i synnerhet, vilket vi socialdemokrater beskriver i vårt särskilda yttrande. Jag står också bakom samtliga reservationer men avstår från att yrka bifall till dem, dels för tids vinnande, dels för att jag är oförmögen att göra det eftersom den socialdemokratiska budgeten tyvärr inte kommer att få gehör i denna övervägande borgerliga riksdag. Det är något som jag tror och hoppas kommer att förändras en bit in , så att vi kan få de möjligheter som en ny och framtidsinriktad socialdemokratiskt ledd regering och riksdag kan ge. Vi socialdemokrater vill forma ett ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbart samhälle. Vi anser att förutsättningarna för att lyckas med detta är att vi gör det tillsammans, i bred samverkan och med långsiktighet. Att göra som den nuvarande regeringen, att hålla fast vid och cementera blockpolitiken, passar miljöpolitiken och hållbar utveckling synnerligen illa. Det betyder att det är kortsiktiga åtgärder som raseras vid varje regeringsskifte. Det betyder att bra förslag fastnar hos regeringens egna myndigheter eller göms i någon byrålåda på något departement. Det betyder att miljöpolitiken och den hållbara utvecklingen avstannar, stagnerar och stelnar. Det har vi inte råd med. Redan FN:s , som leddes av den socialdemokratiska politikern , betonade 1987 att hållbarhet handlar om hur vi använder jordens resurser och att utvecklingen är hållbar om den tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter. Jag hävdar att den socialdemokratiska miljöpolitiken är något att vara stolt över. Det är en politik som håller ihop och som utvecklar miljöpolitiken parallellt med en politik för välfärd, för ekonomisk utveckling och för jobb, helt enkelt utifrån insikten om att vi måste ha alla med oss i omställningen. Därför behövs en aktiv, ambitiös och sammanhållen politik där skatter, lagstiftning, samhällsplanering och investeringar kombineras – allt för att göra det lättare för människor att göra rätt. Vi behöver stimulera ny teknik genom att göra den gamla tekniken dyrare och sätta pris på utsläppen som gör miljövänligare teknik konkurrenskraftig. Om vi sedan använder intäkterna till investeringar får vi en dubbel effekt. Gränsvärden och förbud ska gälla. Ingen ska kunna köpa sig förbi miljöregleringar. Forskning om hållbarhet och våra framtida livsbetingelser ska stimuleras. Vi socialdemokrater har utvecklat en modell för hållbarhet som ses som en modell för många länder. Jag talar om det svenska miljömålssystemet med de 16 miljökvalitetsmålen. Idén med miljömålen är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Det är ett viktigt redskap för att hantera de miljöutmaningar som vi står inför. Tanken är att inget enskilt miljömål ska överordnas utan att alla måste lösas parallellt. Men redskap, system, modeller blir bara effektiva om de fylls med ett aktivt innehåll. Som socialdemokrat har jag en hoppfull syn på miljöpolitiken, men det krävs att de 16 miljömålen får en starkare ställning i svensk politik och att ansträngningarna för att nå målen intensifieras. presenterade den senaste årliga utvärderingen av miljömålen och måluppfyllelsen. Tyvärr är det en dyster läsning. Med de insatser som finns på plats nås endast 2 av de 16 miljömålen. Det är resultatet med en borgerlig regering. Den svenska miljöpolitiken står och stampar. Det riskerar att bli ett politiskt misslyckande som kan få svåra konsekvenser för kommande generationer. Regeringens miljöpolitik är cementerad. Aktiva, effektiva åtgärder lyser med sin frånvaro. kom regeringen med en proposition om ett av miljömålen, nämligen giftfri miljö. Jag frågar: Kommer propositioner om de 13 andra miljömål som inte nås? Kommer de , eller när? Vi socialdemokrater har till i vår motion om miljömålen presenterat 80 bra förslag för att klara miljömålen. Titta gärna på dem! De flesta av dem är utvecklade på regeringens egna myndigheter men har fastnat där. Jag vill nämna ett exempel, som också finns med i vår miljöbudget. Det är ett förslag som finns hos . Odling av blåmusslor har visat sig vara mycket effektivt för att minska övergödningen av våra hav. menar att kväve och 0,6–0,fosfor kan avlägsnas vid en skörd av blåmusslor. Försöksverksamhet har genomförts i stor skala. Vi socialdemokrater vill ha ett system där musselodlare ersätts för sin miljöinsats. Även odling av andra organismer i syfte att binda näringsämnen ska få ersättning. Ersättningen ska ges , förslagsvis , och alltså inte vara permanent utan en stimulans till något vi anser bör vara lönsamt . Men tyvärr blir detta inte verklighet med den nuvarande regeringen. Vi kan också titta i miljöminister skrivbordslådor. Där finns flera bra förslag som har stoppats av den cementerade blockpolitiken. Det kan även här illustreras med aktiva socialdemokratiska miljöförslag. Ett av dem handlar om det lokala engagemanget. Låt mig beskriva detta med hemkommun som exempel. Där ställer den moderatledda kommunledningen tuffa miljökrav på nybyggande. De bygger passivhus och trähus av miljöskäl och har med hjälp av tidigare statligt stöd, de så kallade Klimppengarna, investerat i minskade klimatutsläpp. Detta är inget som premieras av – tvärtom. nationellt, med i spetsen, stoppar detta. Det blir inga lokala miljökrav på byggande, och borta är de statliga pengarna till kommuner för aktiva miljö- och klimatåtgärder. Vi socialdemokrater menar i stället att det lokala engagemanget för att nå miljömålen är viktigt. Det är något som ska stimuleras och vidareutvecklas för att nå målen, både lokalt och nationellt – och gärna i samverkan. Därför har vi föreslagit en miljömålsmiljard. Med en 50-procentig egenfinansiering ska kommuner, företag och andra aktörer ensamma eller i samverkan kunna söka stöd för lokala projekt som svarar mot ökad måluppfyllelse för de 14 miljömål där åtgärder saknas och som vi inte når . Det handlar om en miljömålsmiljard för en starkare svensk miljöpolitik. Men det kommer tillsammans med övriga moderater och allianskolleger att rösta ned, oavsett vad man säger hemma, lokalt. Jag vill ta ytterligare ett exempel. kommer regeringens utredare för en fossiloberoende fordonsflotta att presentera ett förslag som vi socialdemokrater har lagt förslag om här i . Jag vet att det egentligen finns majoritet för detta i denna kammare, men blockpolitiken stoppar det från genomförande. Det handlar om att få mer fart på nybilsförsäljningen av miljöbilar, fasa ut utsläppstunga bilar och få en bred andrahandsmarknad för miljöbilar så att fler faktiskt kan byta bort sin bensinbil. Det är en modell där det tas ut en registreringsavgift på bilar som släpper ut mer och där miljöbilar får bonus. Det ska ske med bonus och avgifter i flera steg. kan man tro att jag menar att utredningen har anammat vårt socialdemokratiska förslag, men nej. I stället kommer vår inspiration, liksom utredningens, från andra länder som gått före. Systemet finns i flera andra EU-länder. Kanske är det att återigen går före, så som vi tidigare gjort. i visade att potentialen för högre ambitioner finns och efterfrågas. Vi socialdemokrater är oroade för de skiftande och oklara besked som inte minst svenskt näringsliv får av den nuvarande regeringen om utvecklingen av klimatpolitiken. har stora investeringar gjorts i teknik för till exempel förnybar energi, men regeringen har plötsligt ändrat förutsättningarna vilket har gjort investeringarna olönsamma. För att politiken ska kunna ge långsiktiga besked krävs samverkan över blockgränserna. Vi har föreslagit ett klimatpolitiskt ramverk. Det innebär att vi lägger fast regler för klimatpolitiken och budgetar för utsläppen för och att vi kommer överens om att det gäller över regeringsskiften. Det ger stabilitet och långsiktighet för det svenska näringslivet, så att säkra investeringar kan göras. Det ger oss ökad trovärdighet och möjlighet att bedriva ledarskap i EU och internationellt kring klimatfrågan, så som historiskt gjort. Jag vet att det inom regeringen finns krafter som håller med mig. Egentligen begär jag bara en sak för att få känna lite hopp , och det är att partierna i den nuvarande regeringen kan erkänna att bred politisk samverkan är extra viktigt för miljö- och klimatpolitiken – att det till och med är det som krävs för att vi på allvar ska få fart på omställningen, på riktigt. Miljöproblemen känner inga gränser, och därför kan inte heller lösningarna göra det. Vi behöver en mer aktiv, ambitiös och långsiktig miljö- och klimatpolitik när det gäller hållbar utveckling, på lokal, nationell och internationell nivå. ska inte vara som alla andra länder. Vi ska vara något mer – något bättre. 59 (MP): I årets budget såg regeringen 24 miljarder i reformutrymme att fördela. Av de miljarderna valde man att lägga på skattesänkningar och på klimatet. Det är inte det att jag vill missunna människor mer pengar i plånboken, men ibland måste vi faktiskt hjälpas åt med gemensamma utmaningar – som klimatet. Vi kan alla göra viktiga insatser för att minska klimatproblemen, men vi kan inte ensamma lösa dem som individer. Vi kan cykla och käka vegetariskt så mycket vi orkar, men vi kan inte gärna bygga järnvägsrälsen själva. Där behövs det politik. Där behövs det politiker som gör långsiktiga investeringar, som vågar fatta de långsiktiga besluten och som ser till att det som är långsiktigt hållbart också blir kortsiktigt lönsamt – så att det är enklare att göra de miljösmarta valen, i stället för som då det tvärtom ofta är krångligare och dyrare. Ska vi nå hela vägen fram behöver vi politik. Ska vi nå hela vägen fram på klimatområdet behöver vi också fler än . Vi behöver ett internationellt samarbete. Tyvärr ser vi dock att de internationella klimatförhandlingarna går minst sagt knackigt. Vi har inte tid att sätta oss på ändan och vänta på att de mest motsträviga länderna ska komma med på tåget, utan vi i och i alla länder som har ambitionerna att hålla klimatförändringarna på åtminstone kontrollerbara nivåer måste gå före och visa vägen. Kan vi visa att det är möjligt att ställa om till ett klimatsmart samhälle utan att hota vare sig jobb eller välfärd blir det också lättare att få med oss andra länder som kanske är lite mer motsträviga. har goda förutsättningar för att bli ett klimatföredöme, men vi tar inte riktigt vara på dem. I den här takten kommer vi att nå EU:s utsläppsmål till 2050 först . Det svenska klimatmålet till 2050 vet vi inte ens vad det är mer än någon vision om noll nettoutsläpp som kan vara lite vad som helst beroende på hur man räknar. Det ger inte den långsiktighet som krävs för att näringslivet och andra ska våga göra långsiktiga investeringar i klimatomställningen. vill ha en klimatlag på ungefär samma sätt som vi har en budgetlag för att säkra långsiktigheten i budgetpolitiken. Då behöver vi först ett tydligt utsläppsmål till 2050 som baseras på vetenskap och vårt globala ansvar, och sedan behöver vi utsläppstak för mandatperioderna på vägen dit som politikerna är skyldiga att hålla sig under. Hur man sedan utformar klimatpolitiken, vilka verktyg man väljer för att hålla sig under taket, kommer så klart olika partier att ha olika åsikter om, precis som vi har olika åsikter om vad vi vill fylla vår budget med. Men precis som budgetlagen kräver av oss att plus och minus ska gå ihop skulle klimatlagen kräva av oss att se till att utsläppen går ned i slutändan. I budget för de kommande fyra åren föreslår vi ett klimatpaket på . Det kan vara svårt att relatera till de stora summor som vi slänger oss med i budgetsammanhang, men jag kan i alla fall för att göra det lätt för oss konstatera att det är mycket mer än regeringens ynka klimatprocent. I klimatpaketet har vi både piskor och morötter. Ingen seriös klimatpolitiker klarar sig utan de klimatskatter som ser till att det som är långsiktigt hållbart också är kortsiktigt lönsamt. Men det fina i kråksången med de här skatterna är att de ger intäkter som vi kan investera i alternativen. Det kan vara alltifrån järnväg till förnybar energi och energieffektivisering. Men om vi håller oss till den tårtbit av budgeten som vi ska diskutera här handlar det till exempel om stöd till klimatsatsningar i kommunerna och om ett konverteringsstöd för alla som inte har råd med regeringens dyra supermiljöbilar men som vill kunna konvertera sin gamla bil till att gå på förnybart bränsle. Det handlar också om en storsatsning på klimatinsatser i fattiga länder. Det sistnämnda är en väldigt viktig fråga. Det är inte bara en moralisk fråga om att vi som ett rikt land som byggt upp vårt välstånd till priset av höga utsläpp har ett ansvar att stötta fattiga länder att kunna resa sig ur fattigdom på ett mindre klimatskadligt sätt. Det är också någonting vi lovat de fattiga länderna och som de förväntar sig av oss att vi ska leva upp till. Tyvärr ser vi hur de rika länderna, och här är inte något undantag, inte lever upp till löftena, att man inte lever upp till löftena om pengar utöver biståndet. Det är något som tyvärr bidrar till den misstro som präglar klimatförhandlingarna och gör det svårare att komma vidare. vill att vi ska ta oss framåt i den här frågan. Vi gör som vi lovat. Vi avsätter 2 miljarder utöver biståndet för klimatinsatser i fattiga länder. Man skulle kunna tänka sig att regeringen, som ofta avvisar alla våra förslag om hur vi ska ställa om till att bli mer klimatsmart med hänvisning till att vi ska jobba mer internationellt i stället, jublande skulle kasta sig över det här förslaget. Men gör man tyvärr inte det. Man kommer med 300 miljoner som är en bra bit ifrån det man lovat, och varenda krona kommer från biståndet. Här krävs en skärpning om ska leva upp till sitt ansvar. Tyvärr är klimatet inte det enda miljömål som regeringen med sin politik misslyckas med. bedömer att vi som bäst kan klara 2 av 16 miljömål med den här takten. Här behöver vi en tempohöjning. Men regeringen verkar anpassa målen efter budgeten i stället för tvärtom. Trots att och flera andra bedömare säger att vi behöver skydda betydligt fler värdefulla skogsmiljöer för att klara miljömålet levande skogar, vill man inte skjuta till några större summor till skogsskyddet. I stället för att utgå från hur mycket skog vi behöver skydda för att klara miljömålet har man vänt på steken och kollar hur mycket pengar man har i budget. Sedan anpassar man målet efter det. Det är i alla fall vad Alliansen har ställt sig bakom i Miljömålsberedningen. Dessutom föreslår man till och med nedskärningar i pengarna till skydd av skog och andra värdefulla naturmiljöer . , däremot, satsar med en stegvis upptrappning åren därefter för att skydda skog och annan värdefull natur. Därtill lägger vi 300 miljoner, också med en stegvis upptrappning, för skötsel av värdefull natur. Vi gröna föreslår också satsningar på andra miljömål som hotas , som gifter i miljön, levande sjöar och vattendrag samt hav i balans. Därutöver satsar vi på övergripande miljöarbete som internationellt miljösamarbete, miljöbevakning och så vidare. Regeringen verkar däremot mest flytta pengar mellan olika anslag. Någon satsning här blir lätt en nedskärning där. Då kan man å andra sidan komma igen , göra en återställare och slå på stora trumman för den, även om återställaren inte ens når upp till de ursprungliga nivåerna som till exempel på havs- och vattenmiljöanslaget. Kanske ska vi ändå vara glada för att regeringen , i motsats till , inte skär ned på miljöbudgeten i alla fall. Men jag har högre ambitioner än så på miljöområdet. Och jag trodde faktiskt att fler politiker hade det, eftersom vi alla gemensamt ställt oss bakom de miljömål som vi nu misslyckas så brutalt med. Hade jag haft chansen hade jag gärna yrkat bifall till vår budget. Eftersom jag inte kan göra det i det här skedet får jag i stället yrka bifall till reservation nr 3 om miljörättvisa, en nog så viktig aspekt på hur den miljöpolitik vi för eller inte för drabbar människor olika beroende på vilka förutsättningar vi har och hur rättviseperspektivet behöver komma in mer i miljöpolitiken. Därmed får jag nog tyvärr, fru talman, hålla tyst. 60 (SD): debatterar vi som bekant Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. När jag tänker på god miljö tänker jag i första hand på ren luft att andas, rent vatten att dricka och kanske till och med bada i och en natur där växt- och djurliv frodas och dit medborgarna har tillträde. är i många avseenden ett fantastiskt land att leva i, även när det gäller miljön, och jag tycker att vi är ganska duktiga på miljö- och naturvård. Och jag tror att det är så de flesta svenskar vill ha det. Jag vet också att svenskarna prioriterar miljöfrågor i stor utsträckning i politiken. Jag tror också att detta i större utsträckning än vad många vill erkänna hänger ihop med att folk i har det relativt gott ställt och att medborgarna genom våra demokratiska institutioner kan vara med och påverka. I länder där människor sliter för att över huvud taget kunna ställa fram mat på bordet till sina familjer blir miljötänket ofta sekundärt, även i en del relativt utvecklade demokratier. Dumpning av giftigt avfall, jakt på utrotningshotade arter, skogsskövling och så vidare blir vardag när man inte har de ekonomiska förutsättningarna att planera långsiktigt. har utmärkta förutsättningar att behålla och utveckla högt ställda miljömål. Kan vi producera god vetenskap och i olika avseenden utveckla kostnadseffektiva miljölösningar kan vi dessutom exportera kunskapen till mindre bemedlade nationer. Det som dock är viktigt är att vi inte lockas att göra avsteg från demokratins och marknadsliberalismens mångfald. Det finns de som menar att en svagare ekonomi skulle vara bra för miljön. Jag menar att det förhåller sig precis tvärtom. En miljöpartist skrev en ganska anmärkningsvärd debattartikel i som beskrev hur hon ville införa extremt långtgående klimatlagar i baserade på direktiv från en självständig expertpanel. Nära-noll-utsläpp till 2050 var syftet med den lagstiftning som föreslogs, och den liknades av förslagsställaren själv med budgetreglerna som är satta för att hindra politiken att äventyra statsfinanserna. Politikens möjligheter att förändra denna expertpanels färdriktning skulle med andra ord kraftigt begränsas. Som kontenta av förslaget kan man säga att den liberala demokratin ansågs vara otillräcklig för att få till stånd de högtravande visionerna om global frälsning. I stället skulle expertpanelen ställa sig över den opålitliga folkviljan. Miljöpartisten som lade fram detta förslag heter för övrigt och är ena språkrör. Med detta sagt är det nära till hands att citera en annan folkkär före detta politiker. Han sade så här: Ingen påstår att demokratin är perfekt eller allsmäktig. Det har sagts att demokrati är den sämsta styrelseformen som har prövats, om man bortser från alla de övriga formerna som prövats genom tiderna. Dessa ord är . Jag tycker att de är tänkvärda. Jag tänkte nämna lite grann om kvotplikt. Med budgeten som vi har på bordet antar vi nu en ny lag gällande kvotplikten för inblandning av biodrivmedel i våra bränslen. Det är beklagligt att regeringen väljer att gömma detta i budgeten. Frågan är av sådan dignitet att den borde behandlas i ett eget betänkande. Ur mitt perspektiv är den nya lagen djupt beklaglig, inte minst på grund av alla de medborgare som kommer att drabbas av motorhaverier till följd av detta. I är det få som köper etanolbilar, vilket är fullt begripligt. En bil är till för att köras, inte stå på verkstaden. Jag har i denna talarstol tagit upp den påfallande naivitet som råder kring så kallad grön energi. Man omfamnar huvudlöst allt icke-fossilt utan att på ett seriöst sätt också räkna in de negativa aspekter som ofta överväger nyttan.