prot · H10927 · 2013-11-14 00:00:00 — Det är glädjande att så tydligt ställer sig bakom regeringens skattesänkningar för pensionärerna och tydligt markerar att bromsen är ett system som även Socialdemokraterna stöder. Det finns ingen skiljelinje mellan oss där, utan vi har varit brett överens om att det är så systemet ska fungera. Sedan kanske vi gemensamt i Pensionsarbetsgruppen kan utveckla hur systemen ska bli stabilare; det skulle jag naturligtvis välkomna. Men låt mig konstatera att en kraftig sysselsättningsökning och en minskning av arbetslösheten, som vi ser, är positivt. Vi ska vara försiktiga med siffrorna. Det behövs en politik med jobbskatteavdrag och annat för att stötta efterfrågan så att vi kan ha en bra arbetsmarknadsutveckling . Men jag tror inte att pensionärer skulle må bättre av att vi får fler ungdomar som blir arbetslösa när man börjar höja arbetsgivaravgifter, dra tillbaka tjänstemoms och annat. Pensionärerna mår bäst av att hela samhället växer och att vi ser en bra utveckling på arbetsmarknaden. Då behövs en bred politik för full sysselsättning, som vår regering företräder. 25 (MP): Jag vill ställa en fråga till landsbygdsminister . Landsbygdsprogrammet har sedan förra årets budget minskat med 1,3 miljarder. meddelar att en rad ersättningar inte längre går att söka. Det får naturligtvis konsekvenser. Jag undrar: Vilka konsekvenser ser landsbygdsministern? 26 Landsbygdsminister (C): De beslut som regeringen har fattat innebär att det blir möjligt att söka förlängningar som redan är i kraft, betesmarksstöd, stöd för mindre gynnade områden – LFA-stöd – stöd för den ekologiska produktionen och stöd för vall. Det är de, som jag ser det, viktiga komponenterna för att vi ska öka den svenska livsmedelsproduktionen och behålla den biologiska mångfalden. Jag är noggrann med att vi ska behålla den, och jag hoppas att och jag är överens om detta. När det gäller resten kommer det att bli ett temporärt uppehåll till dess att vi får ett nytt program godkänt. Som känner till kan vi inte få det eftersom inte slutgiltigt har beslutat om vilka förutsättningar vi ska arbeta under efter 2014. 27 (MP): Jag tackar för ett svar som jag inte är nöjd med. Men jag tänker på en grupp som drabbas av detta – samerna. Det gäller ersättning för natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet, som kommer att dras in. Man kan tycka att det kanske är en lite mindre sak, men för samebyarna ska detta adderas till andra frågor som är trängande just för dessa byar. Jag tänker till exempel på gruvexploatering. Kommer sameminister att ge någon kompensation för detta? 28 Landsbygdsminister (C): Kort hoppas jag att vi har kunnat bestämma oss utifrån de förutsättningar som EU ger oss för vilka prioriteringar vi ska ha vad gäller landsbygdsprogram och framåt. När vi har bestämt oss ska och EU också bestämma sig för att vi får använda våra pengar till det vi vill. Det kommer att ta några månader. finns det alltså inget svar på den fråga som ställer till mig i detta avseende. 29 (M): Jag vänder mig till statsrådet . Hushållens skuldsättning är ständigt aktuell. Bolånen utgör huvuddelen av hushållens skulder. finns en oro för att en bubbla existerar eller är under uppbyggnad när det gäller fastighetspriserna. Från olika håll föreslås en rad åtgärder för att förhindra att en sådan bubbla eventuellt skulle spricka. Vi har hört förslag som amorteringskrav och begränsningar när det gäller ränteavdragen. Dessa förslag har av naturliga skäl en hämmande effekt på hushållens köpkraft. En effekt som skulle kunna uppstå med alltför stora insatser är att de i stället för att minska riskerna för att en bubbla spricker alltför snabbt leder till att en sådan eventuell bubbla skulle spricka. Vad är statsrådets syn på detta? 30 Statsrådet (M): Tack för frågan, som på ett väl formulerat sätt beskriver de dilemman man har i den här politiken. har en väl fungerande finanssektor. Dock är den stor. Vi har fyra väldigt stora banker. Vi har också en hög skuldsättning bland hushållen. Hushållens skuldsättning är inte helt lättanalyserad, eftersom hushållen har tillgångar som är ungefär så stora som skulderna men ofta har dem bundna i pensionssparande som gör att man inte kan använda dem om det skulle bränna till, så att säga. Regeringen har tillsammans med våra myndigheter – och andra – vidtagit ett stort antal åtgärder för att klara ut hushållens skuldsättning. Dessa är ett bolånetak, ökade riskvikter – senast presenterade finansinspektören detta – ett krav på en ny amorteringskultur och ökat kapital i banksektorn. 31 (M): Jag tycker att det är bra att statsrådet och regeringen bevakar denna fråga nogsamt. Det är också bra att det finns en balanserad syn på vilka åtgärder som bör vidtas och i vilken omfattning. Jag har egentligen inte så mycket att tillägga annat än att det vore intressant att veta inom vilken tidsrymd statsrådet anser det vara lämpligt att enskilda åtgärder ska få verka innan nya förslag prövas. 32 Statsrådet (M): I ursprungliga fråga formulerade han på ett väldigt bra sätt dilemmat att om man tar i för mycket riskerar man att åstadkomma skador på ekonomin, framför allt på konsumtionssidan, vilket drabbar den reala ekonomin kraftigt. Vi har sett sådana tendenser i när man tar i för mycket med amorteringskrav och liknande. Vad vi nu gör är att vi försöker få tillbaka en amorteringskultur som kanske våra föräldrars generation hade. Då betalade man tillbaka sina lån. Vår generation – och kanske ännu mer våra barns generation – har ofta amorteringsfria lån och betalar bara räntor. När man får ett bolån får man också ett papper i handen med en rekommenderad amorteringsplan. Sedan är det i och för sig upp till konsumenten att följa denna, men den ska i alla fall ge en puff framåt för en ny amorteringskultur i . Räcker inte detta – vi följer utvecklingen noga – får vi gå vidare med de åtgärder som vi har, och vi har många verktyg i verktygslådan. 33 (SD): Jag har en fråga till justitieminister , och den gäller grovt vapenbrott. Aldrig förr har det skett så många skjutningar i som . SD har tidigare varnat regeringen för att en vapenamnesti inte skulle hjälpa mot skjutningar med illegala vapen, eftersom de flesta som lämnar in vapen inte är grovt kriminella. Vad avser justitieministern att göra för att förhindra trenden med fler skjutningar, med tanke på att vapenamnestin inte funkar? 34 (): Tack för frågan! Jag tror att vi alla är väldigt bekymrade över de rapporter vi får om skjutningar som har skett i , , och flera andra håll. Det är för mycket vapen i omlopp. Det är för många uppgörelser i kriminella kretsar som innebär ett allvarligt hot mot medborgare i allmänhet. Det är självklart så att regeringen arbetar för skärpningar av vapenlagstiftningen. Vi har haft en utredning som har lagt fram förslag om skärpningar för grovt vapenbrott. Det senaste som finns anledning att nämna är att regeringen har valt att besluta om ett tilläggsdirektiv för att snabbt få fram förslag som innebär att man höjer minimistraffet – detta därför att det skulle ge polisen bättre förutsättningar att arbeta mot vapnen på ett effektivt sätt. Jag tror inte att det är en enda åtgärd som hjälper, utan vi behöver en hel arsenal, och vapenamnestin var framgångsrik. 35 (SD): För mig är det ganska tydligt att regeringen inte tillräckligt tar tag i detta. har 214 skjutningar ägt rum i . föreslår kraftiga straffskärpningar på området. Detta är något som också har skrivit följdmotioner om, men de röstades ned av med hänvisning till vapenamnestin, som alltså inte hjälpte. har skottlossningar fortsatt. valde att inte heller godkänna begäran om en aktuell debatt. Mina följdfrågor blir då: När ska ministern och regeringen ta tag i detta på riktigt, och när blir förslag verklighet? 36 (): Det är ganska oförskämt att påstå att vi inte gör något. fick vi nya regler som syftar till att motverka olaglig tillverkning och handel med vapen. Bland annat kom krav på märkning av vapen och vapendelar. skärpte vi vapenlagstiftningen, vi har förslag på väg fram , en skärpt lagstiftning har utretts i omgångar och vi kommer att ytterligare agera för detta. Vi har gett polis och tull ett gemensamt uppdrag att arbeta mot införsel av vapen. Problemet är att det finns väldigt mycket vapen i omlopp som inte ska vara där. Vapenamnestin är ett sätt att försöka komma åt dem. Sedan handlar det naturligtvis om att arbeta med hela kartan av åtgärder för att komma åt de vapen som används av kriminella och på ett kriminellt sätt och att komma åt den illegala handeln med vapen. Att göra detta till någon enkel diskussion om att man har haft ett förslag i är ganska oseriöst. Det här är ett envetet arbete som måste pågå. Jag är glad över att frågan om vad vi kan göra för att få ned vapenarsenalen nu lyfts fram också i europeiska sammanhang. Där kommer att bidra. Eget boende för flyktingar 37 (S): Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . På grund av det system som vi har med så kallat eget boende, EBO, tar en del kommuner fler flyktingar medan andra knappt tar några alls. Enligt de siffror som vi har fått för tycks ha tagit emot 1 360 flyktingar medan bara tagit emot 40, 22 och 3 flyktingar. Detta gör att det blir trångboddhet. Barnen far illa och sover på madrasser. Ofta bor 10–12 personer i en tvårumslägenhet eller till och med i en källare. Detta är inte för barnens bästa. När tänker statsrådet ta initiativ till att kontrollera de adresser som uppges, så att det blir ett värdigt boende för dessa flyktingar som uppger en eget-boende-adress? 38 Statsrådet (M): De svårigheter som vi har när det gäller att hantera människor som kommer till på ett bra sätt handlar i grund och botten om att det just nu kommer väldigt många människor till , därför att det råder ett fruktansvärt inbördeskrig i . Det innebär att många människor kommer på väldigt . Då utsätts våra system för stora påfrestningar. Jag ser inte att det finns någon enskild åtgärd som snabbt kommer att lösa de svårigheter som vi ställs inför när det gäller att inkvartera människor som deras asylansökningar prövas. Jag tror inte heller att det i grund och botten handlar om bostadsadresser, utan det handlar helt enkelt om att fler kommuner måste teckna avtal med . Det är bara på det viset som man kan lösa den uppgift som består i att se till att människor får tak över huvudet, drägliga förhållanden, bra livskvalitet och slutligen också, om deras asylansökningar beviljas, möjligheten att bli bra integrerade i det svenska samhället med målet att de ska bli självförsörjande. Men några enkla lösningar eller snabba åtgärder finns inte för att hantera detta. 39 (S): Jag har inte fått svar på min fråga. Frågan är inte ny. Det har varit krig tidigare, också i . Även då hade vi många flyktingar som hamnade i vissa kommuner, och ingenting har gjorts. Vi har från Socialdemokraternas sida sagt att man ska avskaffa EBO, eget boende, eller se över det, men ingenting har gjorts. Det är fortfarande samma problem. Barnen far illa. De bor jättetrångt i en etta eller tvåa, i bästa fall på madrasser, och ingenting görs. Antingen får man se över eget-boende-systemet eller så får man se till att kommuner som inte tar emot flyktingar tvingas att teckna avtal, typ , och några andra kommuner. Det är mycket passivt från regeringens sida att inte ta tag i frågan. Frågan är jätteakut. Kommuner drabbas, som , och flyktingarna och barnen drabbas. När tänker statsrådet ta initiativ till att vidta åtgärder så att problemet blir löst? 40 Statsrådet (M): Frågan handlar inte om det egna boendet – det vet – utan det handlar om att vi som människor befinner sig i asylprocessen måste försöka uppmuntra dem att bosätta sig på de orter i där chansen att få jobb och en bra bostad är som störst. Men så fort människor har fått uppehållstillstånd kan vi inte, enligt om de mänskliga rättigheterna, tvinga någon att bosätta sig på något särskilt ställe. Det går inte. Det finns en mycket tydlig och klar lagstiftning för detta. I den andra delen av frågan presenterar här förslag som jag aldrig har hört Socialdemokraterna driva, att vi skulle ha kommuntvång när det gäller vuxna asylsökande, att människor som har fått uppehållstillstånd eller som befinner sig i asylprocessen ska tvingas bosätta sig på en viss ort. Det skulle vara väldigt intressant att se var någonstans i den socialdemokratiska motionen för utgiftsområde 8 som detta förslag återfinns. Jag hittade det inte när jag läste igenom motionsfloden för , så det där har nog själv hittat på. Jag vet i alla fall inte varifrån det kommer. Mutbrott och korruption i kommuner 41 (C): Jag har en fråga till justitieministern. För den som följer vårt arbete är det inte lätt att förstå i vilken utsträckning kommuner har att rätta sig efter de lagar mot mutbrott och korruption som antas i riksdag. debatterades det i kammaren med anledning av om myndigheters skydd mot korruption. återkommer det fall i kommuner där man betalar spritnotor med skattebetalarnas pengar, köper damunderkläder och kallar det för lunch samt delar ut båtplatser till anställda i det kommunala hamnbolaget vid sidan av den mångåriga kön. Anser justitieministern att det med ytterligare nationell lagstiftning kan gå att komma åt detta som fortfarande sker i kommuner? 42 (): Jag tackar för frågan. Det är med stor oro vi får dessa rapporter. Det är givetvis viktigt att vi har regler som är tydliga. Jag är dock inte säker på att vi behöver ny lagstiftning, för vi har redan regelverk som ska följas. Problemet är användningen och tillämpningen och att få upp på bordet de kunskaper som krävs för att kunna lagföra de människor som inte hanterar allmänna medel eller kontakter med företag och andra på ett seriöst sätt. Här finns mycket mer att göra, och ett arbete måste bedrivas kommuner emellan, via Kommuner och Landsting, men också visavi de rättsvårdande myndigheterna. Det är viktigt. I detta sammanhang är offentlighetsreglerna och den transparens vi har i viktiga för att motverka korruption och andra företeelser som skadar förtroendet för demokratin. 43 (C): i föreslog i Tillitens gränser tio åtgärder som enbart riktade sig till den egna kommunen. Mycket borde vara självklart för alla landets 290 kommuner. Men om en svensk kommun vill ha en oberoende revision och policyer för whistleblowers är det upp till den själv att besluta med stöd av kommunallagen och anta egna riktlinjer. I onsdagens föreslår att kommunallagen ska göras om för att man ska bli av med korruptionen. Hon ser ingen motsättning mellan det kommunala självstyret och en oberoende revision. Anser justitieministern att kommunallagen så som den är skriven utgör tillräcklig grund för en oberoende granskning och fullgott skydd för den tredjedel av människors inkomst som betalas i kommunalskatt? 44 (): Statsmakten ska vara försiktig med att nagga kommunernas självbeslutande och oberoende i kanten. Det ligger dock i allas intresse att på olika sätt verka för att regler, prövning, insyn och granskning sker på ett oberoende och bra sätt. Jag är övertygad om att denna diskussion kommer att föras framöver. Jag har inte tagit del av Göteborgsrapporten, men där finns säkert lärdomar att dra och erfarenheter som andra kan lära av. Jag följer givetvis denna fråga även om jag inte i alla delar är ansvarig för hanteringen av den. 45 (S): hade finansutskottet utfrågning av riksbankschef och vice riksbankschef . Ett återkommande tema var att penningpolitiken inte kan lösa strukturella problem såsom hög arbetslöshet och lågt bostadsbyggande. Detta menade de måste lösas på annat håll. Därför vänder jag mig till just detta andra håll, nämligen till regeringen och finansminister . Huvudskälet till att inte har sänkt räntan och fått bättre fart på sysselsättningen förefaller vara hushållens höga skuldsättning för bolån, vilket tidigare berörde. Min tolkning är att regeringen har ett tungt ansvar för att räntenivån är högre än vad den skulle kunna vara om arbetsmarknaden och inte minst bostadsmarknaden fungerade bättre. Hur ser finansministern på regeringens ansvar för att vi har historiskt höga skulder för bolån? 46 Finansminister (M): Huvudskälet till att vi har för svag efterfrågan i är att det råder internationell lågkonjunktur. gick den in i en besvärlig fas, och fram till nu har vi haft recession i . Handeln med dessa länder utgör en betydande del av vår export, och växer det inte i , och kommer svenska företag inte att kunna exportera. Vi har gjort breda insatser med sänkt bolagsskatt, infrastruktursatsningar, sänkt inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare och ökade satsningar på kommuner och välfärd för att stötta inhemsk efterfrågan. Detta är vi relativt ensamma i om att ha kunnat göra, att så att säga tillföra energi och skydda jobben i . Strukturella frågeställningar är centrala. Det är viktigt att sänka skatten för låg- och medelinkomsttagare, att hålla en stram ordning i bidragssystemen, att inte återreglera arbetsmarknaden och att ha ett bra företagsklimat. Annars skulle jämviktsarbetslösheten drivas upp och högre räntor framtvingas. Vi bör därför gemensamt kunna vara överens om att undvika politik som skadar arbetslinjen. 47 (S): Finansministern undviker frågan om den höga skuldsättningen när det gäller bolån. har bland annat hävdat att underutbudet av bostäder och inte minst bristen på hyresrätter är orsaken till att vi har så höga priser på bostäder, framför allt i storstäderna. Man kan undra hur regeringen har agerat på detta område och inte minst om det var rätt av att sälja ut så många av allmännyttans lägenheter. 48 Finansminister (M): Det är givetvis viktigt att vi har en väl fungerande byggsektor och bostadsmarknad. stiger byggsysselsättningen snabbare i än i något annat europeiskt land. Vi har haft en ökning på när eurozonen har upplevt en nedgång på . Det är bland annat för att vi har stöttat byggsektorn via och infrastrukturinvesteringar. I byggsektorn har vi betydande strukturella problem som måste hanteras. Vi har gjort viktiga insatser för att förbättra hyressättningen ihop med och Fastighetsägarna, nu senast på bostadsrättssidan. Vi har lagt fast ett brett program för att förbättra infrastrukturen i . Det kommer att medföra en omfattande bostadsbyggnation. Det är en typ av politik som jag gärna ser utvecklas. Vi måste också få till stånd en bred avreglering av byggsektorn vad gäller miljökrav, byggkrav, överklagandemöjlighet och förfarande för att få en väsentligt smidigare process för att bygga ytterligare bostäder. Ansvaret för klimatinsatser i fattiga länder 49 (MP): Finansministern kan stå kvar. Just nu pågår FN:s stora klimattoppmöte i . En av de stora knäckfrågorna handlar om de rika ländernas ansvar för att bidra med klimatinsatser i fattiga länder, både för anpassning till ett förändrat klimat och för att minska utsläppen. Detta ansvar kommer av att vi har byggt upp vårt välstånd till priset av stora utsläpp. På klimattoppmötet i lovade de rika länderna att till 2020 trappa upp dessa resurser till . För del innebär det . avsätter dock bara , och varenda krona kommer från biståndet. Dessa pengar skulle dock vara utöver biståndet – det var löftet. Detta är inte att ta ansvar. Det är inte heller något som för förhandlingarna framåt. Jag frågar därför finansministern: När ska vi leva upp till löftet om klimatinsatser utöver biståndet? 50 Finansminister (M): Låt oss glädjas åt att vi ser en snabb tillväxt i utvecklingsländerna och att och fortsätter att växa med både . Det innebär dock att vi kommer att se en kraftig ökning av energianvändningen. I och innebär det tyvärr en kraftig ökning av koldioxidutsläppen. Jag tror att har haft en ökningstakt på i koldioxidutsläpp, vilket är besvärligt. Det behövs en möjlighet för dessa länder att växa. Fattigdomsbekämpning är centralt. Vi måste dock stötta dem så att de kan växa utan alltför stora miljökonsekvenser. har tagit större ansvar än de flesta andra länder. Under ordförandeskapet tog vi direkt ett oproportionerligt och väsentligt större ansvar än vad som faller på svensk lott när det gäller fast track-finansieringen inom EU. Vi har i alla sammanhang stöttat att man ska gå vidare med ytterligare internationell finansiering. Detta ligger långt utöver vad andra länder gör, också på biståndssidan. Kom ihåg att det är nästan bara och som upprätthåller ett enprocentsmål. Därigenom har vi också kunnat vara stöttande och solidariska på detta område. 51 (MP): Jag kan garantera finansministern att om jag hade varit parlamentsledamot i något annat land som inte heller levt upp till dessa löften hade jag varit precis lika hård mot det landets finansminister. är jag dock ledamot i riksdag, och så länge vi inte betalar dessa pengar utöver biståndet kommer jag att ställa de här frågorna. Det finns redan nu en stor misstro i de fattiga länderna för att de rika länderna lovar en massa saker som de sedan inte gör, och detta blockerar förhandlingarna. Vi behöver gå in med pengar för klimatinsatser som är utöver biståndet. Behovet av vanliga biståndsmedel har ju inte på något sätt minskat bara för att klimatförändringarna kommer som en ytterligare utmaning för redan utsatta länder. Jag tycker att det är helt rätt när finansministern säger att vi behöver stödja de länder som växer . För att kunna växa ekonomiskt utan att släppa ut lika mycket som vi en gång gjorde när vi gjorde den resan behövs pengar. Dessa ska vara utöver biståndet. 52 Finansminister (M): Det är viktigt att vi hanterar klimatfrågan, som är ett globalt problem. är ett ledande land både i klimatförhandlingarna och i klimatfinansieringen och ett föregångsland när det gäller att själv vidta åtgärder. Men det är också viktigt att fattiga länder får växa. Frihandel, marknadsekonomi, avregleringar och makroekonomisk stabilitet – allt det som gör att och lämnar både planekonomi och fattigdom bakom sig – är positivt. Vi ska stödja det. Vi ska vara solidariska i den meningen att vi släpper in dem i världshandeln. Det är också viktigt att vi är ett ledande biståndsland. Jag tycker att det är självklart att ska stå bakom ett enprocentsmål, och vi ska i alla förhandlingar av denna typ tillhöra dem som konstruktivt bidrar till att hitta lösningar. Det har inte förekommit en enda förhandling där har varit bromskloss. Vi är alltid på den sida som trycker på för fler uppgörelser och fler åtgärder. Så har det varit under hela den här perioden, herr talman, och så kommer det alltid att vara framöver. Produktionsvillkoren för svenska lökodlare 53 (KD): Min fråga vill jag rikta till landsbygdsminister . Matlandet är en satsning som är välkommen för både konsumenter och livsmedelsproducenter. Mat och hälsa tillhör det viktiga i livet och berör alla människor. Jag är därför glad över alliansregeringens satsning och landsbygdsministerns engagemang när det gäller Matlandet-frågorna. Närproducerat med hög kvalitet är något som alltid efterfrågas i de svenska köken. Ett moment i matlagningen är löken, precis som i köken. Jag har ställt dessa frågor tidigare och fokuserat på detta. Huvuddelen av den svenskodlade lök vi konsumerar runt om i kommer från en särskild del av landet, nämligen , där huvuddelen produceras. –2011 och framåt har lökodlarna ständigt haft en viss ovisshet. Det har varit olika dispenser för att bedriva denna verksamhet och få den på lika villkor. Jag vill undvika att vi ska behöva ha import, och jag vill se mer närproducerat. (FÖRSTE VICE TALMANNEN: Var vänlig kom till frågan!) Min fråga, herr talman, är: När kan vi räkna med att lökodlarna på får lika och långsiktiga produktionsvillkor? 54 Landsbygdsminister (C): Jag är som ledamoten säkert känner till förhindrad att svara på frågor som har med myndighetsutövning att göra. I vårt land är det Kemikalieinspektionen som hanterar frågor om olika typer av bekämpningsmedels användande eller icke-användande.