prot · H00978 · 2013-03-14 00:00:00 — När det gäller ekonomiska resurser till kommunerna har vi tillfört ekonomiska resurser till kommunerna, och kommunerna själva har att styra över sina ekonomiska resurser. Det är intressant att man försöker hitta epitet av typen det mest otydliga partiet och så vidare. Det får vi väl ta. Det ingår i den politiska retoriken att hålla på och sätta olika epitet på varandra. Jag tycker att jag har varit väldigt tydlig, och jag kan upprepa det: är jätteviktig, men det är en verksamhet, och därför tycker jag också att det är väldigt viktigt att det är kommunernas ansvar. Vi ska inte lagstifta om det här. vill ha kulturskolor i alla kommuner. Det har vi också sagt. Men det är ett ansvar som vi alla centerpartipolitiker ska ta, även de som finns ute i kommunerna. Jag skulle önska att också de socialdemokratiska politikerna skulle ta det ansvaret. 125 (S) replik: Jag konstaterar att Per Lodenius inte svarar på min fråga. Man säger ja till LOV, men man säger nej till att barn och unga ska ha samma möjligheter var än i landet de bor. Det måste kännas konstigt för . I alla fall gamla centerpartister måste ju ha svårt att veta på vilken fot man ska stå. Om man kan tänka sig att kommer med en LOV om musik- och där man släpper in privata aktörer så skulle det kanske vara lite bättre. Det skulle i alla fall vara en markering om att ni tycker att musik och kultur är väldigt viktigt, att ni trycker ut det här i kommunerna och säger att nu får de faktiskt ta och satsa på musik- och kulturskola, och den ska vara privat. Men det gör ni inte heller. Att släppa in privat vård och omsorg i kommunerna kan ni däremot tänka er att lagstifta om. Jag måste ställa samma fråga som jag ställde till . Vad sänder det för signaler nu när man ska tillföra till de rikaste kommunerna? Är det rimligt? Har blivit överkört? Vad sänder det för signaler till de små kommunerna som inte fullt ut orkar med att satsa på kultur och fritid för barn och unga i den omfattning som de faktiskt skulle vilja? 126 PER LODENIUS (C) replik: För att ta den sista frågan först så vet jag inte riktigt hur det hänger ihop med den här kulturpolitiska debatten, även om gav en liten förklaring till det. Jag tycker att det är bra att vi nu har landat i att vi ska ha en skatteutjämning mellan kommunerna. Det har kämpat och slagits för väldigt hårt. Socialdemokraterna har kanske inte varit det mest välvilliga partiet när det gäller att stötta i de här frågorna. Ja, varför skulle vi inte kunna ha LOV också när det gäller kulturskolorna. Jag vet inte om lyssnade när jag stod i talarstolen. Jag är själv från , och jag berättade att i har man denna valmöjlighet. I , en av orterna i kommunen, är det en fristående aktör som driver en kulturskola. Han har knoppat av den från den kommunala och gör ett otroligt bra jobb. Vilken dynamik det har blivit i där han verkar! Elever åker även dit från för att få studera på hans kulturskola. finns kvar i drift. Den fungerar otroligt bra. Det finns ett samarbete mellan de här skolorna, men det finns även möjligheten att mäta sig lite med varandra och se vad den andra gör och vad man kan göra bättre och mötas. Jag tackar för tipset om att jämföra LOV med på det sättet. Visst skulle vi kunna ha olika typer av kulturskolor. Det skulle vara ännu bättre, för då skulle man faktiskt kunna välja vem man skulle få undervisning av. Så tack för tipset! 127 (KD): Det är många som har imponerats av det svenska musikundret. Runt om i hela världen är man mycket imponerad över hur det kan vara så att just svensk musik slår an och har gjort sådana framsteg. Man frågar sig hur det kan komma sig att detta lilla land i norra skaffat sig en sådan världsledande position på musikens område med så många musikgrupper som slagit igenom internationellt. Det är mycket imponerande. Jag tror att svaret på den frågan ligger i flera olika orsaker. För det första har det sedan urminnes tider i vårt land funnits en stark folkmusiktradition. Dessutom har det funnits en stark körtradition. Både spelmän och körsångare har haft en viktig uppgift att fylla runt om i vårt land. Lägg därtill frikyrkligheten som producerat väldigt många duktiga musiker. Där har det funnits enkla, tillåtande och understödjande miljöer där unga människor tidigt fått pröva sina vingar och successivt kunnat utvecklas. Sedan har vi det vi har hört om , det vill säga den kommunala kultur- och , och så har vi studieförbunden som också bedriver en stor musikverksamhet . Det är en musikverksamhet som faktiskt ökar. Allt det här betyder jättemycket för det svenska musikundret; det är jag övertygad om. Men för att förstå hela bilden tror jag också att man bör lägga till en femte pusselbit, och det är unga människors datorvana. De kan sitta hemma med sin dator och komponera, mixa och producera musik med hjälp av datorn. Dessa fem områden menar jag tillsammans förklarar det svenska musikundret. Jag kan hålla med om att det är förvånande och kanske även oroande att det finns hela elva kommuner i landet, varav två i mitt hemlän, som enligt betänkandet inte har kvar den kommunala musik- och . Jag tycker att det är viktigt att vi kan slå vakt om , och jag tycker också att det är anmärkningsvärt som det har påpekats tidigare, att åtta av de här elva är socialdemokratiskt styrda kommuner. skrev i sitt kulturpolitiska manifest att skolan bör vara det naturliga navet för möten mellan grupper med olika kulturell bakgrund. har Skapande skola utvecklats och förts in i skolans verksamhet. För mig är det därför extra glädjande att kunna notera att denna kristdemokratiska hjärtefråga har tagits väl emot av såväl barn och lärare som kulturskapare. Tack vare Skapande skola får elever, oavsett bakgrund och traditioner, möjlighet att ta del av kulturella upplevelser. De får möjlighet att utveckla sitt eget skapande, och de får möjlighet att möta professionella kulturskapare och inspireras av dem. Skapande skola är ett viktigt komplement till skolans verksamhet. Jag har i en tidigare debatt också skrivit om hur min egen far som var skulptör var ute i skolorna och undervisade, långt innan Skapande skola fanns som begrepp. Den satsning på sexåringarna som regeringen förde fram i samband med statens budget innebär att vi tar till vara yngre barns självklara inställning till skapande och till kulturupplevelser. Studier visar att barn som regelbundet har kontakt med kulturell verksamhet får en större förmåga att känna igen och uttrycka sina känslor. Den förmågan är avgörande för att förstå andra människors känslor och känna empati. Genom att införa Skapande skola i förskoleklass utvecklas alltså barnens kognitiva kompetens, enligt experterna. Jag hoppas verkligen att det vid det här laget är känt att sätter barns och ungas uppväxtvillkor i fokus för vår politik. Vi vill att ska vara världens bästa land att växa upp i. Det innebär att barnens bästa ska komma främst när vi diskuterar åtgärder som på något sätt berör barnen. Det innebär också att vi följer med i den verklighet som våra barn och unga lever i. Allt fler av oss kommer till den situationen där det internetbaserade livet inte är mindre verkligt än när vi möts öga mot öga i samma rum. Bland våra barn och ungdomar är andelen som kan skriva under på detta faktiskt ännu större. Den kultur som fortfarande håller på att växa fram på internet bland våra barn och unga kan vara svår att tränga in i. Det som står klart är att den har fler positiva sidor än vad som ofta kommer fram i den offentliga debatten. Genom de tekniska förutsättningarna öppnas möjligheter för gemenskap. Det finns många exempel på unga människor som har haft svårt att knyta kontakter på sin egen skola, men som genom sociala nätverk har fått vänner och goda kontakter över hela världen. Internet har gjort det geografiska avståndet mindre och fört människor närmare varandra. Jag tror att det är fler än jag som kan erinra sig hur det var för . När min son var liten tror jag nästan att han kände till mer av vad som hände på gatorna i än vad han kände till det som hände hemma på i därför att han hade så otroligt många kontakter internationellt. vet vi att svårigheten för vuxenvärlden att få insyn i ungas internetkultur bidrar till att unga hamnar i utsatthet. Internet är inte fredat från mobbning, antidemokratisk propaganda, psykisk ohälsa, sexuell exploatering och annat som unga i möter . Med bestörtning nåddes vi av den ohyggliga och mycket tragiska händelsen där en ung kvinna från mitt eget hemlän trakasserats på nätet så till den grad att hon tog sitt eget liv. När vi pratar om ungas agerande på internet har vi från vuxenvärldens sida sent omsider välvilligt försökt att agera på olika sätt. Somliga har ropat på åldersgränser, andra på ett ökat ansvar från skolan. Här är det viktigt för oss att komma ihåg att precis som internetkulturen innebär både bra och dåliga saker är unga människor olika. Familjer ser olika ut, hälsoläget ser olika ut och den personliga mognaden ser olika ut. Nätanvändningen är individuell. Det är svårt att bemöta den med lagstiftning och regelverk från det offentligas sida. Däremot går det att hjälpa barn och unga så att de kan använda de sociala och tekniska fördelarna med internet som riskerna för att utsättas för otrevligheter minimeras. Forskaren vid har fördjupat sig i barns och ungas nätkulturer. Hon för ett resonemang om att en förälder med gott samvete kan bedöma vad barnen får göra och inte får göra på internet. Det är föräldern, säger hon, som har kunskap om barnet, och som i många fall också har en god bild av vad barnet ägnar sig åt och hur det kommer att påverka barnet. ger därför vuxna det här rådet: Var orättvis. Varje barn har rätt att bedömas utifrån sin unika situation och inte utifrån fastlagda regler. Det ena barnet mår kanske bra av att någon avbryter datoranvändandet ofta medan ett annat barn mår bra av att använda datorn mycket. Rättvisa är inte att behandla alla lika, rättvisa är att titta ett barn i ögonen och se hur det mår. Och därefter våga agera vuxet utifrån vad man ser. Så långt , som har grottat i de här frågorna. har personalismen som en bärande del i vår ideologi. Den går ut på att varje människa är en unik person, född in i ett sammanhang där hon har ett ömsesidigt beroende av andra personer. Det här innebär att jag som kristdemokrat bejakar ett samhälle där vi följer den framväxande internetkulturen, omfamnar den och möter människor utifrån deras egna behov. arbetar för en trygg uppväxtmiljö även på internet. Vi noterar arbetet med nätvandrare som förs på och på andra platser. Det är jättebra. Vi gläds också över regeringens satsningar på kartläggning, riktade webbsajter och stödjande insatser. , herr talman, vill jag säga att Alliansens kulturpolitik för barn och unga stöder arbetet för att motverka ungas utsatthet på internet som vi följer utvecklingen av i vårt land. Med de orden yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. I detta anförande instämde (M), (FP) och Per Lodenius (C). 128 (MP) replik: Jag tänkte börja lite grann med det som pratade om, nämligen ungas användning av internet. Å ena sidan är det egentligen inte en fråga i det här betänkandet, å andra sidan ingår det väldigt mycket i alla ämnen . I allting vi gör använder vi internet och datorer. Inom musikskapandet är det jättestort. Det går liksom inte att undvika. Det är på något sätt överallt. Om vi nu är lite oroliga för våra ungdomars liv tycker jag att vi allihop borde se till att vi satsar på mycket av det kreativa skapandet. Det är också en väg att utvecklas och ifrågasätta, tycker jag. Jag var till exempel på ett föredrag på här i om slöjd. Det fångade mig otroligt mycket. Där talade man om att vi är uppkopplade. Vi är tillgängliga. Vi har aldrig en början och aldrig något slut. Vi blir aldrig färdiga med någonting. Vi ser inga riktigt klara resultat i vår digitala värld. Men om vi slöjdar har vi en början och ett slut. Vi får en produkt, och vi känner tillfredsställelse. Lite sådant tycker jag att man behöver få med sig i livet som barn. Därför har jag skrivit en motion som slöjdpolitik, vilket många har dragit på munnen åt. Men den pedagogiken och den kunskapen är oerhört viktig på många sätt, tycker jag. Det finns också forskning kopplad till det. Jag tycker därför att det kan vara intressant. Även i kulturpolitiska program står det att det är viktigt att det finns kultur- och musikskolor i hela landet. Då funderar jag: Hur ser ni då på att man skulle ha en utredning där man tar med hur man ska kunna klara det här på ett bra sätt? 129 (KD) replik: ((MP): Oh, förlåt!) Jag svarar gärna på dina frågor. Jag vet att jag har ett krångligt namn, så jag har full förståelse för att det kan vara svårt att komma ihåg. skrattar herr talmannen, jag förstår inte det. Du frågar först om slöjd. Jag kommer ju ihåg när jag själv hade slöjd. Det var något som jag tyckte mycket om. Innan min far blev skulptör var han just slöjdlärare, så man kan gå olika vägar till att bli kulturskapare. Det är någonting som finns i det kreativa skapandet. Det är väldigt positivt, tycker jag. Sedan vet jag inte riktigt vad du lägger in i det du säger om hur du egentligen skulle vilja ha det. Det handlar ju lite grann om att slöjd kan ske på olika sätt. Man kan alltså slöjda på olika sätt, både inom folkbildningen och inom skolan . Det är kreativt skapande, ja. Det håller jag med dig om. När det gäller just kultur- och sade jag ju att jag tycker att det är anmärkningsvärt att så pass många har rustat ned. Av mitt läns tolv kommuner är det faktiskt två som har gjort det. Det tycker jag är bekymmersamt. Det är också flera kommuner som har dragit ned eller helt upphört med pengar till folkbildningen. Det är också bekymmersamt, men det finns inte med i det här betänkandet. Jag menar ändå att det är ett problem när man gör på det viset, för det här är viktiga frågor. På samma sätt som mina allianskolleger har markerat tillhör frågan det kommunala självstyret, och vi vill inte förstatliga. Vi tror inte på stora, starka staten som ska detaljstyra allt. 130 (MP) replik: Jag ber stort om ursäkt för namnfelet! Det är oerhört frustrerande när man säger fel namn. Vi har alla talat om kulturens betydelse och roll. Vi vill gärna att kulturen ska vara vacker och fin. För mig är kulturen oerhört viktig på många andra sätt. Den ska ifrågasätta, och den ska ibland vara obstinat. Kulturen behövs för att granska, vara lite problematisk och lite jobbig och inte alltid så smidig. Det är oerhört viktigt för oss politiker att inse att kulturen inte alltid är som vi tycker att den ska vara. När jag möter unga människor som håller på med estetisk verksamhet, slöjd, musik och så vidare gör de inte alltid som vi tror. De hittar sina nya vägar. Det är oerhört viktigt för oss att följa med och se att det går att bära en folkdräkt på ett annat sätt därför att man till exempel har sytt om den. Det finns många olika delar i detta. Vi har ett uppdrag att vara öppna för hur unga människor använder kultur. Det är viktigt att ta med sig när man är kulturpolitiker och talar om ungas kultur. Hur som helst. Jag går tillbaka till frågan om kultur- och musikskolorna. Där har vi ändå varit uppvaktade av Smok. Alla partier talar varmt om vikten av att kultur- och musikskolorna finns i alla kommuner, men ingen här från Alliansen har haft en lösning. 131 (KD) replik: Jag tycker att vi i de politiska partierna har ett ansvar att agera även på hemmaplan. är ingen av de kommunerna kristdemokratiskt styrda vad jag förstår. De är inte så många, men där finns ändå musikskolor. Om de inte hade haft det hade jag tagit ett ansvar. Det ansvaret ska vi alla ta på hemmaplan, även när andra är i majoritet. har dessa kommuner räknats upp i betänkandet. Det är ingen hemlighet. Per Lodenius har forskat lite i hur det ser ut i kommunerna. Jag tycker att vi kan fortsätta att följa upp och se på hur de bär uppdraget. Återigen säger jag att detta är en angelägenhet. Det kommunala självstyret gäller. Vi ska inte från statsmakternas sida lägga oss i och detaljstyra. Det finns i kultursamverkansmodellen, som vi också understöder och tycker är bra. Det är viktigt att vi lokalt kan vara med och ta ett ansvar. Det ska vi göra. 132 (S) replik: Jag hade inte tänkt ta replik på , men bjöd han in så snyggt i sitt anförande när han talade om det fantastiska svenska musikundret. Satsningar på kultur i alla dess former, speciellt för barn och unga, är en konkurrensfördel. De kommuner som orkar satsa på billig, tillgänglig kultur för barn och unga växer. är ett sådant exempel. i min valkrets är också ett sådant exempel. Där lyckas de bra. Det växer fram nya företag inom både musikbranschen och kategorin kultur och kreativa näringar. Det finns ett musikexportpris. Alldeles delade regeringen ut Musikexportpriset till umebandet Refused. Delar sin partikamrat ekonomisk-politisk talesperson för kritik mot kulturen för att kulturen kritiserar regeringen? Det är allvarligt. En av kulturens viktigaste uppgifter är vara en kritiker av det allmänna. Så har det varit . finns en framträdande kristdemokrat som kritiserar kulturen för att kulturen kritiserar politiken. Är det ståndpunkt? 133 (KD) replik: Tack, , för dina frågor och synpunkter! När det gäller det svenska musikundret försökte jag bredda diskussionen lite grann genom att den inte bara handlar om en orsak. Jag plockade fram fem orsaker som jag tror fångar in på ett bra sätt hur det har kunnat gå som det har gått. Om jag uppfattade rätt är han kritisk till att det växer upp företag runt om i . Okej, han skakar på huvudet, och det är bra. Jag tycker att det är bra att också kulturarbetare inser att man befinner sig på en internationell marknad i konkurrens med andra. Då måste man också förstå att det är bra om man kan konkurrera internationellt och att det finns företagande i sammanhanget. Det är bra att det växer fram sådana företag. Jag tycker att kulturskapare och konstnärer ska provocera och testa gränser. nämnde tidigare att det är en uppgift för kulturskaparna. Det är bra. Sedan finns det även där gränser för vad man kan göra, men det är den enskilde kulturskaparen som måste inse att man inte kan kränka någon med sin kultur. Det är ett spelrum. När det gäller vår ledamot i finansutskottet har jag ingen anledning att recensera honom. Det står för honom att han ifrågasatte dessa saker. Om han vet mer än jag får han väl berätta det, men jag har inte någon uppfattning om hans kunskaper på området. 134 (S) replik: fick i alla fall stort medieutrymme där man ifrågasatte om det är politikens uppgift att kritisera kulturen och inte tvärtom. Låt mig förtydliga. Vi tycker att det är bra med denna konkurrensfördel. De kommuner som orkar satsa på ett billigt, brett kulturliv växer. De drar till sig nya företag som ger exportintäkter. Det är bra. Men då borde vi se till att alla barn har samma förutsättningar. Vi har visat i debatten att så inte är fallet. Vi kan göra ännu bättre. Men med den borgerliga regeringens ovilja att se de skillnader som växer fram för musik- och kulturskolorna och ovilja att se att prislappen spelar en stor roll är vi tyvärr inte därhän . 135 (KD) replik: Det slår mig att och andra i debatten fokuserar på frågor där det inte finns ett statligt ansvar utan ett kommunalt ansvar. Det är intressant att Socialdemokraterna i det här fallet väljer att fokusera på den kommunala sektorn, där våra partier också har ansvar, i stället för att i debatten fokusera på de frågor som vi egentligen ska debattera där det finns ett statligt ansvar. Vi får väl avvakta och se om det kommer frågor . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 14 § Kultur för alla Föredrogs kulturutskottets betänkande 2012/13:KrU6 Kultur för alla. 136 i (S): Om jag hade kunnat teckenspråk och fortsatt mitt anförande på just teckenspråk tror jag att flertalet av er här i kammaren skulle ha känt att ni inte riktigt hängde med i vad jag sade. När jag tecknade såg jag att talmannen inte heller förstod vad jag sade. Men jag frågade talmannen: Hur mår du? Det är ungefär allt jag kan teckna på teckenspråk. fick jag möjlighet att se på i . Det var en föreställning av Tyst Teater, som reser runt i landet jag vet inte om de fortfarande gör det. De spelar teater på teckenspråk. För mig som hörande och som inte kan förstå teckenspråk blev det väldigt tydligt hur svårt det är att hänga med när man inte förstår språket. I dagens betänkande, som heter Kultur för alla, lyfter man bland annat fram vikten av tillgänglighet. Man hänvisar till regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken i . Det finns många hinder som gör att inte alla har möjlighet att ta del av kultur. Funktionsnedsättning kan vara ett hinder, men vi vet också att ekonomiska och sociala faktorer påverkar möjligheten att ta del av kultur. Tillgänglighet för mig handlar inte bara om att kunna ta del av. Jag vill, herr talman, lyfta fram frågan till att titta på hur man gör det möjligt för alla att själva vara delaktiga i skapandet. Därför inledde jag med att prata om Tyst Teater, som spelar teater just på teckenspråk. Jag har kommit i kontakt med Wesign. De kallar sig en medborgarrörelse och ett mötesforum som jobbar med att bland annat främja kultur på teckenspråk. De säger själva att döva människor inte är funktionshindrade i första hand, utan de är teckenspråkiga medborgare. I den språklag som beslutades här i likställs svenskt teckenspråk med minoritetsspråk. Jag tycker att den aspekten saknas i dagens betänkande. Därför vill vi socialdemokrater att man intensifierar insatser för att främja kulturverksamhet på teckenspråk. Ett exempel som vi lyfter fram i en av våra reservationer är att barn med hörselnedsättning måste ges samma möjligheter att vara med i kulturverksamhet som andra barn. Så ser det tyvärr inte ut . En annan sak är att vi vet att vårt samhälle inte är jämställt, och det är till och med så att jämställdheten går bakåt. Vi socialdemokrater tycker att man ska jobba mer aktivt med jämställdhet inom kulturområdet. Grunden för att kunna arbeta aktivt med jämställdhetsintegrering är att det finns könsuppdelad statistik. Det finns det inte . Statistiken över huvud taget inom kulturområdet har varit eftersatt. Därför tycker vi att det är bra att Myndigheten för kulturanalys nu tillförs medel för att utveckla statistiken inom kulturområdet. Men vill man få till en förändring vad gäller jämställdheten inom kulturområdet räcker det inte med att bara samla in statistik. Det räcker inte heller med att bara integrera ett jämställdhetsperspektiv inom myndigheter och institutioner. Vill man få till någon förändring, vilket vi vill, måste man arbeta mer offensivt än så. Därför tycker vi att all redovisning ska innehålla könsuppdelad statistik, och vi vill att alla verksamheter och organisationer som får bidrag från ska lämna in sådana uppgifter. Vi tycker också att de som arbetar aktivt och framgångsrikt med att öka jämställdhetsaspekten ska prioriteras. Detta ska gälla även inom kultursamverkansmodellen, som får resurser från statens sida. En annan del av allas rätt att ta del av och att vara delaktiga i kultur är att kulturella aktiviteter har stor betydelse för hur man mår. Även om forskningen än så länge är ganska begränsad inom detta område finns det en hel del som visar att om man tar del av kultur och själv får vara delaktig i kultur påverkas hälsan i positiv riktning. I , men också på andra ställen i landet, har man satsat på en verksamhet som går under namnet El Sistema. Man brukar säga att det är en utveckling av musik- och , men själva pratar de mer om att arbeta med förhållningssätt. Genom musiken och sången utvecklar man en social tillhörighet. Man skapar nya möten mellan människor, och man är inriktad på att få med hela familjen, inte bara barnen. Genom kulturen uppnår man en större delaktighet, vilket skapar större integration och gör att människor mår bättre.