prot · H00994 · 2013-04-18 00:00:00 — Här har vi sagt att vi kan titta både på handledarstöd och sänkta arbetsgivaravgifter för att hjälpa unga till arbete. 54 (C): Min fråga går till justitieministern och handlar om problemet med människohandel. Vi kan konstatera att det har skett beklagansvärt lite i många av EU:s medlemsstater när det gäller att införa en gemensam och skarpare lagstiftning mot trafficking. ökar problemet och omfattningen. Det handlar inte enbart om prostitution och sexuellt utnyttjande utan också om tiggeri, stölder med mera. I tror man att 166 personer föll offer för detta under 20092011. har 1 000 ensamkommande barn försvunnit. Var finns de? Var gör de? Hur lever de ? Under 20082010 fanns det en nationell handlingsplan med fokus på just sexuellt utnyttjande av traffickingoffer. Problemen ökar och utvidgas. Är det då inte hög tid att vi utarbetar en ny handlingsplan som täcker in alla kända former av trafficking? 55 (): Människohandel för olika ändamål är ett allvarligt problem. Den hemska sanningen är att vi ser en liten rännil av den internationella problematiken. Det är en organiserad verksamhet som handlar om att sälja oftast unga människor till arbete, prostitution, organdonation och mycket annat. Jag vågar inte svara på om det är just en handlingsplan vi behöver, men vi lägger mycket kraft i internationella forum på att skapa samstämmighet och samsyn i de åtgärder som krävs för att ingripa mot och utreda denna typ av kriminalitet. Detta måste vi fortsätta med för att lyfta upp det allvar som man måste se på denna problematik med. 56 (C): Trots handlingsplaner och skarp lagstiftning utsätts människor för trafficking. För den som har varit utsatt finns i konvention mot människohandel en regel om en så kallad reflexionsperiod . Den som har blivit utsatt ska ges tillfälle till vila och återhämtning men också möjlighet att blicka framåt och reflektera över sin egen framtid innan andra processer som rör en själv drar i gång och man måste fatta beslut för egen del. följer inte detta . Min fråga blir därför: På vilket sätt kommer justitieministern att verka och agera för att alla som har varit utsatta för detta ges rätt till 30 dagars vila och återhämtning även i ? 57 (): Frågan om hur brottsoffer ska få stöd och hjälp är viktig för . Det viktigaste är att vi funderar över hur vi bättre kan ta oss an de ungdomar och andra som har varit föremål för denna typ av brottslighet. Vi måste också arbeta internationellt, och frågan om brottsoffren är med i det arbete vi bedriver. Jag kom ganska hem från ett besök på ett skyddat boende för unga traffickingoffer i . Det är många tusen unga flickor som säljs till bland annat och andra länder för att det är brist på flickor i dessa länder men också för att sexindustrin i och andra länder är stor. En och annan flicka får man tag i och kan ta hem. De är i stort behov av inte 30 dagars vila utan många dagars vila, upprättelse, utbildning och en möjlighet att komma igen. Det är inte alltid så att man är välkommen där man kommer ifrån. Det finns stora behov av internationella insatser, och jag kan försäkra att vi i det internationella arbetet gör allt vad vi kan för att bättre leva upp till de krav som man måste ställa. Statligt stöd till muslimska organisationer 58 (SD): Min fråga går till . avslöjade att en mycket stor andel av moskéer står för en kvinnofientlig och bokstavstrogen tolkning av , en syn som står i direkt strid med svenska värderingar. Det är inte förvånande för oss sverigedemokrater, som länge har varnat för detta. Men trots detta avslöjande drogs inte stödet in till de här moskéerna. Tvärtom höjdes anslagen till trossamfund där de här moskéerna ingår, som regeringen exempelvis drog ned anslagen till handikappidrotten. När följde upp avslöjandet visade det sig att de ursäkter och löften om förbättring som hade framförts föga förvånande bara var ett spel för galleriet. Ett samfund som erhåller skattefinansierade bidrag måste förbinda sig att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Min fråga är: Anser Attefall att de här muslimska förbunden, moskéerna och organisationerna gör det och därmed att svenska skattepengar fortsatt ska gå till att stödja sådana organisationer? 59 Statsrådet (KD): Det är korrekt att stöden till trossamfund, oavsett den här diskussionen, har stigit generellt för samfunden. Det handlar om andlig vård på sjukhus, generella stöd och vissa lokalbidrag. Fallet som tog upp skapade ett antal frågor. Det gjorde att den myndighet som har ansvar för att följa upp frågorna drog in stödet i avvaktan på att få svar på ett antal frågor. Man ska komma ihåg att det var bara fem av de granskade moskéerna som får del av det stöd som staten betalar ut. De andra moskéerna är inte anslutna till någon riksorganisation och kan inte få del av stödet. Det ställdes ett antal uppföljande frågor och har vidtagits en hel del åtgärder inom respektive moské. Ett antal personer är inte längre kvar vare sig som ideellt arbetande eller som anställda på grund av det egna arbete som skedde i moskéerna. Man har haft en dialog med de här samfunden och moskéerna och därmed också kunnat fortsätta att betala ut stödet, helt i enlighet med det regelverk som finns. 60 (SD): Som jag nämnde är detta inte första gången något sådant uppdagades. Det gjordes en uppföljning som kom . Frågan aktualiseras också genom inom Socialdemokraterna, där det återigen framkom vilka värderingar som florerar inom dessa organisationer. Det kan handla om antisemitiska eller kvinnofientliga texter och hänvisningar till att det är sharia som ska användas och appliceras. Det går hand i hand med ännu tidigare avslöjanden, som ljudbanden om judar i Södermalmsmoskén . Situationen förändras uppenbarligen inte i alla fall inte till det bättre. På den förra frågan verkade det som om Attefall är nöjd med tingens tillstånd, trots den här uppföljningen och trots allt som visar på detta. Om jag tolkar Attefall rätt överväger regeringen inte att åtgärda situationen, där de här muslimska organisationerna får ta del av svenska skattebetalares pengar. Det gör mig faktiskt ganska orolig. 61 Statsrådet (KD): Det är uppenbart att jag inte var tillräckligt tydlig. Först och främst: De värderingar som kom till uttryck i det aktuella programmet är självklart inget man kan ställa sig bakom, om man hyllar de värderingar som vi står för från regeringens sida men också som demokrater. Det fanns ett antal uttalanden om att inte uppmana kvinnor att gå till polisen när man blev misshandlad och andra uttalanden som självklart ska fördömas. Men när man granskar detta närmare visar sig ett antal saker. Flera av de här organisationerna får inte något stöd från statens sida. Man har vidtagit åtgärder på ett antal ställen. En del personer som uttalade sig hade inte någon officiell roll i de här moskéerna. Det är så man måste göra. Man måste granska fallen och se vad som ligger bakom, ha en dialog. Den myndighet som ansvarar och gjorde en granskning drog också in stödet i avvaktan på att klara ut ett antal frågetecken som fanns. Med det har man sedan kunnat fortsätta. Det innebär inte att det inte finns enskilda människor som både uttrycker sig och agerar på ett sådant sätt att man har anledning att ta avstånd från det. Men i de befintliga regelverken kunde man konstatera att man kan följa upp dem genom de åtgärder som vidtogs i respektive moské. 62 HANS (V): Jag har en fråga till utrikesministern. är kanske en av vår tids värsta humanitära katastrofer. Jag tror att vi som befinner oss i denna kammare har svårt att förstå vidden av lidandet för det syriska folket. Vi vet att minst 1,3 miljoner syrier har flytt sitt land. Kanske så många som 4 miljoner syrier lever som internflyktingar i sitt eget land. De humanitära behoven är enorma. beskriver de humanitära organisationerna hur de möter en lång rad problem. De möter våld i sitt arbete. De har svårt att få de resurser de behöver. FN:s appeller har tyvärr inte hörsammats i tillräcklig utsträckning. De beskriver också, i de civila organisationer som jag pratar med, hur regelkrångel och administrativa hinder i grannländerna, till exempel i , förhindrar deras verksamhet och deras möjligheter att föra in utrustning, läkemedel och annan nödhjälp in i . Min fråga till utrikesministern är: Vad gör utrikesministern för att underlätta de humanitära organisationernas tillträde till , så att vi kan få fram mer humanitär hjälp? 63 Utrikesminister (M): Tack, , för frågan! Detta är en av vår tids allra största tragedier det tror jag att vi är eniga om. Vi sysslar med den praktiskt taget , för att försöka åstadkomma en politisk lösning det ser inte så ljust ut för ögonblicket och för att försöka lindra för människorna. Vi är från svensk sida den fjärde eller femte största bidragsgivaren. Men det handlar också om den typ av frågeställningar som tar upp. Frågan om att nå in i från olika länder utan att gå via är en både juridiskt och som påpekar sakligt komplicerad materia. Vi arbetar tillsammans med de internationella organisationerna i dialog med respektive regeringar och också i dialog med det speciella organ som de syriska oppositionsföreträdarna har satt upp för att försöka koordinera biståndsverksamheten, för att försöka få den att fungera bättre än den gör. Jag vill inte säga att det fungerar dåligt, men det bör fungera bättre. 64 HANS (V): Tack, utrikesministern, för svaret! Jag välkomnar det humanitära stöd som den har avsatt och betvivlar inte heller utrikesministerns engagemang i frågan. Men vi konstaterar att regeringen i den vårändringsbudget som presenterades föreslår att man ska göra en besparing på biståndsbudgeten med i årets budget. Det innebär att regeringen kommer att backa från åtaganden som man har gjort, att man kommer att backa från löften som man har gett. I vårändringsbudgeten beskriver man ingenstans var besparingen kommer att göras. Då skulle man från utrikesministern, som har så stort engagemang för de syriska flyktingarna, vilja veta om utrikesministern kan garantera riksdag att den besparing som den borgerliga regeringen har föreslagit på biståndsbudgeten inte kommer att gå ut över den humanitära hjälpen till de syriska flyktingarna. 65 Utrikesminister (M): Jag har inte siffrorna alldeles klara för mig för ögonblicket. Men jag tror dess värre att jag kan lova att det stöd vi kommer att ge till humanitär verksamhet till och syriska flyktingar detta år kommer att vara avsevärt mycket högre än . Jag säger tyvärr eftersom jag skulle önska att konflikten tog slut och att detta stöd inte behövdes. Vi tillhör de allra största bidragsgivarna i världen. Vi har praktiskt taget löpande räkning till de stora humanitära organisationerna. Det ligger i det stora humanitära kontot, som inte redovisas i förväg, eftersom vi inte vet vilka nödsituationer som kan uppkomma. Det är en lite speciell del av statsbudgeten. Det sker alltefter omständigheterna, alltefter behoven. Dess värre fruktar jag att summan kommer att bli avsevärt mycket högre än vad den var . Internationellt erkännande av folkmordet i 66 (KD): Även min fråga vill jag rikta till statsrådet . sade i ett tillkännagivande till regeringen att ska erkänna folkmordet i dåvarande . I folkmordet som ägde rum beräknas mellan 800 000 och 1 000 000 kristna ha dödats. Massmordet utfördes bland annat genom massakrer och framkallad hungersnöd. I lever många ättlingar till dem som har upplevt detta folkmord, och det är ett trauma för hela folkgrupper. Folkmord är ett brott mot mänskligheten och angår oss alla. 20 länder har officiellt uttryckt att mordet på de kristna minoriteterna var ett folkmord. Men frågan behöver även ett internationellt erkännande. beslutade att bör agera med kraft inom EU och FN för att få till stånd ett internationellt erkännande av folkmordet. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder har statsrådet vidtagit inom EU och FN för att just kunna få ett internationellt erkännande? 67 Utrikesminister (M): Dessa frågor tillhör de frågor som ständigt bereds. Men det är som bekant vår uppfattning inte bara i detta fall utan i många andra fall och i många fall som är väsentligt mycket mer aktuella här talar vi om 1915 att detta inte ska göras till föremål för politiska beslut. Det ska i stället avgöras genom en dialog mellan historiker om det går längre tillbaka i tiden. Sedan har vi också upprättat internationella juridiska instanser som ska avgöra karaktären på de brott som har begåtts. Andra länder har en något annan tradition att fatta politiska beslut om hur man ska tolka historien. Den traditionen har vi inte i , och det tror jag på det hela taget är mycket sunt. Det främjar dessutom den försoning som är nödvändig för att kunna gå vidare för folket i fråga. 68 (KD): Jag tackar för svaret, även om jag inte är nöjd med det. Historikerna har redan avgjort detta, och vi i har gjort ett tillkännagivande om att någonting ska göras. får vi en skrivelse skrivelse nr 75 där man frågar vad regeringen har gjort med anledning av de tillkännagivanden som vi har gett till regeringen. Ärende nr 1 från är just detta ärende. Där står det att frågan bereds inom och att momentet inte är slutbehandlat. Det är alltså det äldsta ärendet. Min fråga är: Tycker statsrådet att är en rimlig tid att bereda ett ärende? 69 Utrikesminister (M): Det var ungefär det som jag sade i mitt svar, alltså att frågan bereds. Detta var någonting som inträffade , och det pågår en betydande debatt mellan historiker. Det har dessutom diskuterats mellan två av de berörda länderna att det ska tillsättas en kommission av historiker för att gå vidare med denna frågeställning. Det förblir min bestämda uppfattning, av erfarenhet även från andra aktuella situationer, att det är bättre att låta denna fråga avgöras av internationella juridiska instanser som vi har tillsatt plus av historikerna i en diskussion som rör sig fram och tillbaka både i denna fråga och i åtskilliga andra frågor. Detta handlar om förhållanden i samband med de stora väldenas upplösning i slutskedet av . Jag tror att vi i samband med hundraårsminnet både av utbrott och av de stora väldenas upplösning kommer att se mycket av hälsosam och nyttig historisk debatt om dessa och andra förhållanden. 70 (S): Min fråga går till näringsminister . I den nationella innovationsstrategin som ministern har sammanställt och är ansvarig för står det på s. 7: Innovation är avgörande för den långsiktiga produktivitetsutvecklingen och därmed för tillväxt och framtida välstånd. Ett gott innovationsklimat är ett villkor för företagets konkurrenskraft. besökte jag tio företag i varav flera arbetar med innovationer av olika slag. Ett flertal är småföretag med ytterst begränsade resurser. De efterfrågar statligt stöd för att kunna fortsätta utveckla sina produkter och tjänster och få ut dem på en större nationell och internationell marknad. I strategin står det att regeringen avser att fortsatt verka och utveckla en politik för ökad innovation, vilket är bra och viktigt. Men jag och företagen vill att ministern utvecklar vad det innebär 2013 och 2014 i konkreta politiska förslag och ekonomiska resurser från regeringen. 71 Näringsminister (C): Ett stort och varmt tack för frågan. Som frågeställaren nog vet brinner jag för innovations- och näringspolitik, och denna regering har tagit stora steg i denna riktning. Konkret för dessa små och innovativa företag tillförde regeringen miljoner för att stärka inkubatorverksamheten i . Det är viktigt framför allt för nystartade riktigt små bolag. Dessutom kan dessa små företag få innovationscheckar och stöd från innovationscoacher. Detta är riktat just till små företag. Utöver det tillför vi 2 miljarder till innovationsinsatser i höstens forskningsproposition som bland annat går till industriforskningsinstituten som har 15 000 småföretag kopplade till sig. Vi tillför också ett antal hundra miljoner till test- och demoanläggningar i som också har små företag knutna till sig. Jag hoppas att frågeställaren på detta sätt har förstått att vi jobbar med många olika åtgärder för att främja just små företags innovationskraft. 72 (S): Jag tackar för svaret. Jag vill nämna att bland de företag som jag besökte och diskuterade med fanns till exempel Recotech i samt Axon Miljöteknik i Sala. Recotech tillverkar delar till turbiner, och de såg utmaningar inom personalförsörjning och finansiering av utveckling och innovationer. Axon Miljöteknik som har stor tilltro till sin produkt såg utmaningar i marknadsföring och utveckling. I finns många företag med människor som har fantastiska idéer. Det som de behöver är konkreta stöd och insatser som bidrar till konkurrenskraft, arbete och därmed tillväxt. Jag upprepar: Vad avser regeringen att lägga fram för förslag för att bidra till sin egen strategi konkreta pengar? 73 Näringsminister (C): Vi har bland annat innovationscheckar rådgivningscheckar för konsultation som små företag kan få. Sedan har vi ett statligt finansierat industriforskningssystem i där små företag kan utveckla sina tjänster och produkter. Utöver det har regeringen just lämnat en proposition om ett investeraravdrag som vi vill ska träda i kraft från och som innebär att en granne, farmor eller liknande kan investera 1,3 miljoner i ett nystartat företag och få dra av för att stimulera kapitaltillgång. Jag leder nu industrisamtal tillsammans med bland andra och Teknikföretagen. Vår första workshop handlade om kompetensförsörjning. Den andra, som var , handlade om just innovation och hur vi ska jobba vidare för att stärka strategin och för att fortsätta ligga i absolut världsklass som vi gör och vill göra även . En strategi för life science 74 (S): Min fråga går också till näringsministern. beslutades att skulle lägga ned sin verksamhet i som är min hemstad. Det var naturligtvis ett hårt slag mot vår kommun men också mot hela . I en debattartikel i lovade näringsministern mot denna bakgrund att sätta sig ned och arbeta fram en strategi för svensk life science, vilket är bra. Tanken var att försöka hitta någonting som liknar den strategi som är framtagen i . I en debattartikel i nu säger företrädare för branschorganisationen att man inte har råd att vänta . I har man redan utvärderat första fasen. Min fråga till näringsministern är: Hur länge ska vi vänta på en life science-strategi i ? 75 Näringsminister (C): Jag lovade en strategi inom ramen för den nationella innovationsstrategin, och vi presenterade den nationella innovationsstrategin tillsammans med forsknings- och innovationspropositionen som innehöll en stor satsning på den mycket viktiga life science-branschen. Bland annat lade vi 250 miljoner på att bygga upp utanför . Vi lade också 75 miljoner på forskning om antibiotikaresistens och infektion. Ytterligare 50 miljoner lades på forskning om åldrande och hälsa. Som frågeställaren mycket väl vet invigde jag ett helt nytt industriforskningsinstitut i för sedan, där regeringen har lagt stora belopp för process- och katalysgrenen just för att främja livsvetenskapen i . Det är nämligen en viktig del där vi ligger i framkant och där ska fortsätta att satsa. 76 (S): Jag tackar näringsministern för det. Jag är medveten om de satsningar som regeringen har gjort på detta område. De är bra. Men är det inte detta som branschen efterlyser, och det är inte heller det som jag som företrädare för oppositionen efterlyser. Jag vill få reda på när näringsministern tänker presentera den utlovade svenska strategin för life science, alltså en sammanhållen strategi som gör att hela samhället akademin, politiken och branschen som sådan drar åt samma håll. Det är bråttom, vilket jag har påtalat i tidigare debatter med näringsministern, och det blir än mer bråttom. Om näringsministern inte tycker att det är viktigt att jag tycker att det är bråttom, borde hon ändå vara skyldig svaret till branschens företrädare. 77 Näringsminister (C): Jag presenterade svaret i går på . Där förklarade jag för branschen att vi, inom ramen för den nationella innovationsstrategin som är den övergripande delen som gäller alla näringsverksamheter i , har pekat ut hur visionen ser ut. Utöver det lägger vi särskilda satsningar på just life science-branschen eftersom det är en mycket viktig bransch. frågeställare från Socialdemokraterna tyckte inte att det var viktigt med strategi utan pekade på att det är viktigt med konkreta insatser. säger nu: De konkreta miljoner och insatser som regeringen har gjort är inte viktiga. Vi vill ha en vision och ett dokument. Jag hävdar att vi har en strategi, och jag hävdar att regeringen också har tillfört stora summor för att stärka livsvetenskapen i . 78 FINN (M): Jag har en fråga till socialförsäkringsminister . följer ju löpande det som kallas sjukpenningtalet och som är ett mått på sjukfrånvaron. I denna analys noterades orimligt höga tal under den förra socialdemokratiska regeringen . De har efter regeringens sjukförsäkringsreform kommit ned till helt rimliga nivåer, och såg vi en väldigt gynnsam utveckling. Tyvärr visar det sig att det nu finns en viss ökning av sjukpenningtalet. Den senaste rapporten från belyser detta, och där finns det skillnader såväl i vilka sjukfall som nytillkommer som mellan kön och åldersgrupper. Jag skulle vilja höra hur socialförsäkringsministern ser på rapporten från och vilka åtgärder regeringen avser att vidta. 79 Statsrådet (M): Det är två viktiga saker. Det ena är att det är viktigt i sig att följa detta. Det handlar om att följa, tidigt se förändringar samt vara alert och beredd på att titta i detalj på vad det kan bero på. Det var precis det vi inte gjorde tidigare. Då kunde det sticka i väg under en utan att någon hann reagera på allvar. Det är det första jag vill säga. Det andra är att det inom ramen för relativt hanterbara förändringar totalt sett är några saker som är oroande. En är att den psykiska ohälsan ökar så markant som andel. Det är bland annat en spegelbild av att vi antagligen är bättre än tidigare på att hjälpa människor med rent somatiska problem tillbaka till arbete, och den psykiska ohälsan blir då den andra sidan av saken. En annan sak är att kvinnors sjukfrånvaro är markant högre än mäns och har varit det och att det inte finns någon grundläggande, bra kunskap om vad detta faktiskt beror på. 80 FINN (M): Jag tackar för svaret. Jag delar socialförsäkringsministerns oro, och jag tycker att det är bra att regeringen ser detta. Att se problem är nämligen möjligheten att kanske lösa dem. Det som har förbryllat mig lite grann är att oppositionen ganska hårt driver att vi skulle återgå till den ordning som gällde innan den sjukförsäkringsreform vi genomförde förra mandatperioden. Min rädsla är att detta möjligen kan påverka sjukskrivningsmönstret i negativ riktning, så att man använder sjukförsäkringen för syften den inte är avsedd för. Min följdfråga till socialförsäkringsministern blir då ganska naturlig: De saker som nämndes tycker jag är viktiga att analysera, men ser socialförsäkringsministern någon risk i att man mjukar upp den sjukförsäkringsreform vi har gjort alldeles för mycket, så att den kommer att användas på ett oegentligt sätt kanske som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd? Det kan vara osäkert för framtiden och för dem som verkligen behöver sjukförsäkringen. 81 Statsrådet (M): På lång sikt är den risken alldeles uppenbar. Det är klart att vi har en sjukförsäkring som är känslig för förändringar. Det betyder att man för det första måste göra den sortens avsiktliga förändringar som möter konkreta problem där man ser att det inte har blivit bra. Vi har gjort ett antal sådana förändringar som jag tycker är rimliga och viktiga. För det andra är frågan: Ska man i största allmänhet tala i termer av att vi måste luckra upp och som om det vore ett mål om fler människor var sjukskrivna och förtidspensionerade? Då är man farligt ute, tror jag, för då är man inne och slirar på vad den egentligen är till för och äventyrar legitimiteten för människor som verkligen behöver sjukförsäkringen.