prot · H10925 · 2013-11-12 00:00:00 — Jämför vi våra 200 000 fler med 178 000 fler blir det nästan pinsamt, för har ju hälften så stor befolkning. Ni har fattat beslut på er stämma, och jag vet att det blir av när ekonomin tillåter, men med tanke på att jobbskatteavdrag 1, 2, 3, 4 och 5 knappt gett några jobb har jag en fråga till dig, : Tror du på fullaste allvar att det sjätte jobbskatteavdraget verkligen kommer att ge de effekter du pratar om? 109 Finansminister (M): , generalsekreterare för , framhöll som ett exempel i samband med de internationella diskussioner vi hade i , och han har framfört samma budskap här i . Vad menade han med detta? Det var tre saker som bedömde var speciellt med den ekonomiska politiken. Det första är att vi har bland de starkaste offentliga finanserna. Vi väljer att stimulera ekonomin och gå med underskott utifrån en trovärdighetsposition där vi har minskat skulden, där vi har bättre långsiktig uthållighet och där våra strukturella underskott är mycket små eller i vissa mätningar till och med är överskott. Utgångspunkten är att vi är överskotts-keynesianer. Vi har trovärdigheten och kan stimulera. Det andra är att vi lägger en stimulanspolitik och att vi tillför energi och efterfrågan när andra länder stramar åt eller åtminstone tvingas vara passiva när den internationella krisen förlängs. Det är en modern politik: att stimulera men att göra det utifrån en styrkeposition. Det tredje framhöll var att det vi gör inte är kortsiktiga och tillfälliga efterfrågestimulanser, som sedan bara försvinner ut ur ekonomin, utan långsiktigt inriktade åtgärder som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt. Naturligtvis kan man också stimulera ekonomin med höjda bidrag, men då skadar man ekonomin långsiktigt. Arbetslösheten stiger och den långsiktiga tillväxten försämras. Det vet vi från alla internationella undersökningar. Det är den samlade politiken – bolagsskatt, infrastrukturinvesteringar, jobbskatteavdrag och skolsatsningar tillsammans – som blir en stöttning till ekonomin och en förbättring av den långsiktiga tillväxtpotentialen. Det är detta har haft, och det är detta som gör oss unika. Vi har alltså väldigt konsekvent fört en tillväxtpolitik. Det är så det ser ut: Tillväxtpolitik leder till fler arbeten. Tillväxtpolitik leder till att företagen vill anställa. Tillväxtpolitik leder därmed till stigande skatteintäkter, och då har vi större möjligheter att prioritera välfärden. Andra länder genomför nedskärningar, och bygger ut med fler anställda i den skattefinansierade välfärden. Vi har bland de högsta offentliga utgifterna, vilka ligger på ungefär samma nivå som när vi tillträdde. har också bland de högsta sociala utgifterna, och vi har bland den högsta andelen av arbetskraften som jobbar i den skattefinansierade välfärden. Det här klarar vi av som vi förbättrar företagsklimatet och låter sysselsättningen stiga. Styråran för ekonomisk politik i är att vi, när vi blickar framåt och ekonomin normaliseras, ska tillbaka till överskott. Där är vi inte. Det är självklart att vi inte har överskott – det är ju en låg aktivitetsnivå i internationell lågkonjunktur – men när överskotten sedan kommer tillbaka i slutet av nästa mandatperiod ska de upp . Därför finns det inte stora utrymmen för vare sig utgiftsreformer eller stora skattelättnader. Det här är den situation vi har inför de kommande fyra åren. Det är detta som gör valet i svensk politik så tydligt. Vi vill värna offentliga finanser, trygga jobben och värna välfärden. Mot detta står ett rödgrönt alternativ vars huvudinriktning är att höja skatterna. De frågor vi måste ställa är: Blir det 30 miljarder, blir det 40 miljarder, blir det 50 miljarder, blir det 60 miljarder eller blir det 70 miljarder? Det kommer naturligtvis att väcka berättigade frågor: Hur många jobb ska försvinna? Hur mycket lägre ska sysselsättningen bli? Hur många jobb ska trängas ut från ? Hur mycket ska förtidspensioneringen stiga? Hur mycket högre ska arbetslösheten bli? Det är de relevanta frågor vi måste ställa i den svenska politiska debatten. Vi står för en politik för jobb, trygghet och välfärd. Mot detta står en politik som handlar om att trycka ut människor i utanförskap, föröda offentliga finanser, tappa greppet om transfereringssystemen och låta människor stanna kvar i fattigdomsfällan. 110 (S): Vi har haft en lång debatt om det så kallade jobbskatteavdraget. Alla som har fått i uppdrag att utvärdera dess effekter säger att det nästan är omöjligt att påvisa någon mätbar effekt. Det är bara Borgs finansdepartement som optimistiskt säger: 100 000 nya jobb. Det är 1 miljon i kostnad för varje nytt jobb. Vi har också sett att arbetslösheten, som sade var katastrofal när de var i opposition, har ökat från 260 000 till över 400 000. Vi ser att vi inte har råd att utbilda människor som är arbetslösa. Vi har brist på arbetskraft – det är en flaskhals. Vi har inte råd att bygga bostäder för de unga och de som behöver flytta till tillväxtorter i . Vi blir fattigare när vi inte arbetar. Vi ser att den gemensamma välfärden urholkas. Det är färre lärare i skolan. Det är färre förskollärare och barnskötare på dagis. Och det kan väl inte ha undgått hur det ser ut i sjukvården i de moderatledda landstingen i och ? Jag tror att är väldigt medveten om vad som sker. Han formulerade det själv så här 1992, då han i sin fortfarande varande ungdom var stark i idén: Politikens viktigaste uppgift under de närmaste tre fyra decennierna är att på ett rationellt och humant sätt nedmontera den generella välfärdspolitiken. är på väg att lyckas, herr talman, men han ska stoppas. 111 (S): säger att han värnar om ekonomin. Det får han gärna säga, men precis som många av de föregående talarna varit inne på har man har genomfört en massa skattesänkningar – ganska kraftiga sådana – på nästan 100 miljarder. De har knappt gett några jobb. I bästa fall kostar detta mer än 1 miljon per jobb. Det är inte att värna ekonomin. Däremot tycker jag att det som socialdemokratin gjorde efter 90-talskrisen, då den byggde upp ett kraftigt buffertsparande just för att kunna ha pengar den dagen vi drabbas av ytterligare en kris, var att värna ekonomin. När man gjorde detta var kraftigt emot, men slår de sig för bröstet så att man nästan tror att det var de som gjorde det. Min fråga till blir: Vad är hans lösning nästa gång vi får en kraftig inbromsning av ekonomin? Vad kommer att ske? Det finns ju inget buffertsparande kvar. Vi har ju när det är någorlunda bättre tider börjat gå minus och nalla av våra sista kvarvarande kronor. pratar om jobb: Vi har skapat fler jobb. Vi får inte glömma bort att vi har en högre arbetslöshet än 2006. Vi har en högre ungdomsarbetslöshet än 2006. Vi har en högre långtidsarbetslöshet än 2006. Jag vet inte riktigt vilka jobb pratar om. När det gäller trygghet, som var en av de viktigaste bitarna i det gamla och originalarbetarpartiet, var emot sjukförsäkringssystemet. Där har inte pratat så mycket om trygghet. Det man gör är att ha något slags piska som tvingar ut folk i fattigdom där de får böna och be om att få en check från för att kunna engagera sig i idrott. Min fråga blir : Var är jobben, var är tryggheten och – framför allt – var är pengarna vid nästa kris? Det ser inte så bra ut. 112 Finansminister (M): Jag vill tacka för en bra debatt. Den har visat på skiljelinjerna i svensk politik på ett väldigt tydligt sätt. Alliansregeringen står för jobben, välfärden och tryggheten. Det är vi som har lagt grunden för de starkaste offentliga finanserna bland industriländerna. Vi har amorterat på skulder. Vi har säkrat att svenska offentliga finanser är i gott skick, att vi är rustade , med större långsiktig uthållighet och starkare skattebas . Det har vi gjort utifrån en politik som i grund och botten sätter arbete i centrum, en arbetslinje som nedmonterar Socialdemokraternas fattigdomsfällor, Socialdemokraternas inaktivitetsfällor och Socialdemokraternas arbetslöshetsfällor, som byggdes för att dölja människor, byggdes för att trycka ut människor från arbetsmarknaden och byggdes för att låsa fast människor utanför jobben. Det har vi öppnat – med jobbskatteavdrag, som gör att människor har mer pengar kvar i plånboken och som dämpar krisens svallvågor in över , med viktiga reformer med mer omfattande aktiv arbetsmarknadspolitik än nästan några andra jämförbara länder, med större resurser för välfärd och trygghet, med färre medborgare som lever under svåra materiella förhållanden och med återupprättande av en kunskapsnation genom betyg, prov och lärare som har kunskaper i sina ämnen. Det är centralt att den politiken får fortsätta, så att vi inte vänder tillbaka och bygger ut bidragssystemen. Listorna blir långa, för det finns knappt något bidragssystem som Socialdemokraterna inte vill bygga ut: a-kassa, föräldraförsäkring, sjukförsäkring, förtidspension – det är där prioriteringarna ligger. Det ska finansieras med mycket stora skattehöjningar. Den politiken har skadat . Den skadar andra länder. Den skapar fattigdomsfällor. Den skapar arbetslöshetsfällor. Den skapar inaktivitetsfällor. Dit ska vi inte! Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på interpellation 2013/14:69 om förhandlingarna om handels- och investeringsavtal mellan och 113 Statsrådet (M): har frågat mig om jag avser att verka för att hålla frågan om genmodifierade livsmedel utanför förhandlingarna om ett handels- och investeringsavtal mellan och , TTIP. Han har vidare frågat om jag avser att ta några initiativ för att förhindra att avtalets mekanism för att hantera tvister mellan stater och investerare inte ändrar styrkeförhållandet mellan stater och företag till de senares fördel. har slutligen frågat vilka initiativ jag avser att ta för att riksdag inkluderas i förhandlingarna. Vad avser frågan om genmodifierade livsmedel stöder , vilket ställer en rad krav för godkännande av genetiskt modifierade organismer (GMO) i livsmedel. En GMO måste ha ett marknadsgodkännande för att få förekomma i livsmedel, något som kräver en vetenskaplig granskning av eventuella risker för människa, djur och miljö. Därutöver tillkommer bland annat krav på märkning. , som förhandlar för samtliga EU:s medlemsländer i frågan om frihandelsavtal, har tydligt signalerat att EU:s grundläggande bestämmelser om GMO inte blir föremål för förhandlingarna om TTIP. Gällande den mekanism i avtalet som ska användas för att hantera tvister mellan stater och investerare är avsikten att garantera europeiska och amerikanska investerare en rättvis och icke-diskriminerande behandling. Tvistlösningsmekanismer ingår traditionellt i investeringsskyddsavtal. har redan ingått 67 bilaterala investeringsskyddsavtal, så varken investeringsskyddsavtal eller tvistlösningsmekanismer är något nytt för . Jag är medveten om den viktiga diskussion som pågår om kopplingen mellan investeringsavtal och staters rätt att reglera på områden som rör till exempel miljö, hälsa och konsumentskydd. Både EU och har framhållit att TTIP inte ska betyda att standarder sänks på sådana områden utan att regleringsutrymmet ska bibehållas. I de fall som har rört staters rätt att reglera och där en investerare har vunnit över en stat har värdlandet i de flesta fall handlat i strid med grundläggande regler som gäller i de flesta rättsstater. Slutligen vad gäller vilka initiativ jag avser att ta för att inkludera riksdag i förhandlingarna kommer att informeras inom ramen för regeringens EU-samråd inför de ministerrådsmöten där TTIP finns på agendan, vilket exempelvis skedde inför antagandet av förhandlingsmandatet till TTIP, då också fick se utkast till mandattext. Jag kommer vidare att begära stöd av i enskilda sakfrågor när så är aktuellt. På motsvarande sätt kommer riksdag att inkluderas när TTIP ska diskuteras i . Då , som framställt interpellationen, anmält att han var förhindrad att närvara vid sammanträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen. 114 (V): Jag får tacka statsrådet för svaret på interpellation. På grund av hans sjukdom har jag blivit ombedd att ta den här interpellationsdebatten, som rör de pågående förhandlingarna mellan och om ett frihandelsavtal som möjligtvis kan komma att bli ett av världens största frihandelsavtal, om förhandlingarna går i hamn. Jag vill gärna börja med att referera vad handelsministern sade i samband med den handelspolitiska deklarationen : Frihandel leder till större rörlighet och öppenhet och gör det enklare för alla som vill investera. Det leder till fred och frihet. De orden är intressanta. Det står klart och tydligt att den borgerliga regeringen har gjort frihandel till det överordnade målet i handelspolitiken. Det är just den delen som är så bekymmersam utifrån syn på frihandel och frihandelsavtal. För är avregleringar inte ett självändamål i sig. För oss är målet att handeln ska bidra till minskade klyftor inom och mellan länder, med ökad jämställdhet och en hållbar utveckling. För oss är målet att handeln ska bli rättvis och inte ske till vilket pris som helst. Handel och investeringar måste också omfatta sociala frågor och miljöhänsyn. Det är just mot bakgrund av våra farhågor, som finns i samband med att de här förhandlingarna pågår. De har ju startat nu igen efter några veckors uppehåll. De frågor som har lyft upp i interpellationen rör just sociala frågor, arbetstagarens rättigheter, miljöfrågor och hur man löser tvister mellan företag och nationer. Jag kan konstatera att svaren på de frågor som är ställda reser en del nya frågor. När det gäller tvistlösning och tvister mellan nationer och företag hänvisar statsrådet till att det är vanligt förekommande och att i de fall ett företag har vunnit mot någon stat har staten brutit mot gängse regler. Då blir det intressant att se vilken tolkning som görs. När det gäller miljöhänsyn stämde svenska tyska staten för de hårda miljökrav som tyska staten hade fattat beslut om när det gällde kolkraften. Det är ett exempel där svenska staten genom styrning av inte reagerar och där man går in och påverkar en nations rättmätiga lagstiftning till skydd för människor och miljö. Det finns andra exempel. Ett stort cigarettföretag här har stämt både och även , tror jag, därför att de anser att det i dessa fall blir för mycket text som talar om att det är farligt att röka. Då är min fråga: Är det rimligt att vi har den typen av avtal som reglerar tvister i fråga om investeringsavtal mellan olika länder? 115 (V): Jag vill tacka handelsministern för svaret på den här viktiga interpellationen. Jag tycker att vi alltför sällan debatterar handelspolitik i den här kammaren. Det blir på något vis som om vi lägger över hela ansvaret att förhandla på och frånhänder oss möjligheten att påverka innehållet i ett framtida handelsavtal. Jag hoppas att det inte är handelsministerns avsikt utan hoppas verkligen att handelsministern kommer att vara aktiv i förhandlingarna med om det här frihandelsavtalet. Jag har tre konkreta frågor till handelsministern. Den första frågan rör audiovisuella tjänster som tv och radio. Särskilt har lyft fram det. De har varit oroliga för att stora amerikanska tv-bolag, filmproducenter och andra ska påverka utbudet i . Även för del kan jag se en del problem – vi har ju en stor public service – om det kommer amerikanska bolag som tycker att det blir otillbörlig konkurrens eftersom vi sponsrar public service med offentliga medel. Jag skulle vilja höra från handelsministern om det är på det viset att audiovisuella tjänster inte är en del av ett framtida handelsavtal mellan och . Min andra fråga rör hur ett framtida handelsavtal mellan och kan påverka miljön. I alla handelsavtal som EU sluter ska det ha gjorts en miljökonsekvensanalys där man ska se vad ett sådant avtal kan få för konsekvenser på utsläpp, skydd av biologisk mångfald och andra saker. Den brukar kallas för sustainable impact assessment. Jag tittade på , och sådana analyser finns på de befintliga handelsavtalen som EU har, men jag kunde inte hitta någon miljökonsekvensanalys på ett framtida handelsavtal mellan och . Jag skulle vilja veta ifall handelsministern kommer att verka för att en sådan tas fram. Jag skulle också vilja veta om den har gjort någon egen miljökonsekvensanalys av ett sådant framtida handelsavtal. Den sista frågan rör svar om GMO där hon säger att GMO inte ska bli föremål för förhandlingarna om TTIP, alltså avtalet. Det kan låta betryggande, men jag är ändå lite orolig. Betänk att har en stor och omfattande produktion av genmodifierade grödor. Hela vitsen med ett sådant här avtal är att man ska främja handeln och att till exempel ska kunna exportera sina livsmedelsprodukter helt fritt till och EU. Vad händer om vill exportera produkter som är genmodifierade? Innebär ett sådant framtida avtal, enligt bedömning, att inte kommer att kunna exportera någon genmodifierad produkt över huvud taget? Vad betyder annars utfästelsen om att GMO inte är föremål för förhandlingarna? 116 Statsrådet (M): Tack till både och för flera viktiga frågor! Jag håller med om att vi borde debattera mer handelspolitik i kammaren. Jag är alltså glad för den här interpellationen. Det stämmer att jag har sagt att frihandel leder till fred och frihet och också välstånd. Det är ett överordnat mål för vår handelspolitik. Jag är också glad över att kunna säga att en majoritet av riksdag håller med om detta. Det ger minskade klyftor mellan länder och gör också att miljontals människor reser sig ur fattigdom. Vi har sett det med flera tydliga exempel, och vi har sett det . Gång på gång har det bevisats att ökad handel leder till ökat välstånd. Vi kan ta som ett exempel och hur det såg ut här . Vi var ett fattigt land som sedan öppnade upp och började handla med omvärlden. Se vilken skillnad det gjorde, och var vi står ! Det har vi inte minst hört i en tidigare interpellationsdebatt . När det handlar om miljö, social hänsyn och arbetstagarens rättigheter pågår ett ständigt arbete där vi talar om corporate social responsibility, CSR. Vi har en heltidsanställd ambassadör som jobbar med dessa frågor, och min statssekreterare har regelbunden dialog med företagen om dessa frågor. Det har dessutom varit aktuellt i debatten . Jag är glad för att man ständigt reser frågan. Många företag vittnar om att CSR genomsyrar hela deras tänkande i företagen därför att de vet att det är nödvändigt för att kunna stärka sina varumärken. När det handlar om hur vi påverkar innehållet i avtalen och att vi verkligen är aktiva där kan jag försäkra att det är vi som, från svenskt håll, har drivit på att förhandlingarna över huvud taget skulle starta. Vi började och har verkat aktivt för det genom att ha både en grupp på europeisk sida och en grupp på amerikansk sida som har jobbat för att se var vi ser såväl stora möjligheter som vilka delar som kommer att bli besvärliga för oss under förhandlingarna. Vi vet att de delarna finns, men jag är glad över att gick in och gav ett så pass öppet mandat, eller faktiskt ett helt öppet mandat, även när det gäller jordbrukspolitiken. Det bekymmer vi hade på europeisk sida gällde mycket riktigt audiovisuella tjänster där var kraftigt emot. Kommissionen föreslog en, tyckte vi, god kompromiss där man sade att de länder eller medlemsstater som inte vill vara med i denna del inte heller ska behöva vara det. Det gav en chans att säga nej. Inte heller denna kompromiss fungerade, och det slutade med att det i det mandat som kommissionen har inte finns någonting som handlar om audiovisuella tjänster. Det är helt enkelt inte med i mandatet. I fråga om påverkan på miljön är det mycket riktigt som det sägs, men vi har inte gjort någon sustainable impact assessment . Vi har bara haft den första förhandlingsrundan. Den andra började i går och pågår . Det kommer att vara flera sådana innan det är avslutat och därmed också när sustainable impact assessment görs. Det är ingenting som en svensk regering gör på egen hand. 117 (V): Jag tackar statsrådet för svaret. Jag noterade att statsrådet inte tog upp någonting om farhågorna när det gäller just mekanismerna som ska styra avtal mellan olika länder och vilka regler som ska gälla. Vi har en rad tvister. Statsrådet svarade att vi jobbar utifrån CSR. Det är ju bra, men vi kanske skulle behöva städa lite på hemmaplan också, i de statliga företag vi har. Vi har Sonera som har varit aktuella i många länder där de inte lever upp till kriterierna. Jag ifrågasätter också stämning av tyska staten 2009 när det gällde just miljökonsekvenser. Det är en del av de mekanismer och frågor som ingår och som ska lösas upp i kommande avtal. Jag skulle vilja ha ett svar på det. Det är viktigt eftersom det ska reglera förhållandena mellan demokratiska stater kontra företag. Det finns en risk med den här typen av avtal. Vi kan se nu att WTO och hela Doharundan har gått i stå. Utifrån det perspektivet ska vi se till att försöka förhandla fram nya bilaterala avtal. Därför är det viktigt att vi har regler som reglerar företags möjlighet att agera i olika nationer och att de inte kan få påverka nationella krav på miljö, hänsyn och sociala frågor. Vi har ett exempel när det gäller kärnkonvention som skrivit under och ratificerat, men har inte skrivit under delar av den. Det gäller bland annat frågor som rör rätten att organisera sig fackligt och rätten att teckna kollektivavtal. Det är oerhört viktigt att den typen av frågor finns med i sådana avtal. Det gick nästan att tolka det som att är emot frihandelsavtal. Nej, det är vi inte, men de ska vara rättvisa. De måste ta hänsyn till sociala frågor. De måste ta hänsyn till jämställdhet. Det måste finnas ett vinna–vinna-koncept i den typen av avtal. Jag tror att statsrådet är väl medveten om att det pågår en diskussion om tredjeländers förhållanden, framför allt utvecklingsländernas. Hur kommer de att drabbas av ett frihandelsavtal som eventuellt stänger dem ute från möjligheten att ta del av den inre marknaden i ? En annan fråga som jag vill ta upp i det här sammanhanget gäller vikten av öppenhet. Öppenheten är otroligt viktig i den här typen av frågor. Vi måste komma ihåg de rykten som florerade på nätet när vi diskuterade . Vi minns hur olyckligt det var. Mycket i de förhandlingarna var inte ens värt att ha sekretess på, för de hade inte ett sådant värde. Därför är det viktigt att så långt som möjligt ha en öppen diskussion om det. 118 (V): Jag börjar med att ta upp tråden om att frihandel alltid är positivt. Jag är inte lika odelat positiv till det. Handel kan vara någonting mycket bra, absolut, men det finns mängder av fattiga länder i världen som idkat frihandel utan att ha blivit ett skvatt rikare. De är fast i ett råvaruberoende. De exporterar en mängd råvaror till och och får dåligt betalt för det. Utvecklingsländerna måste se till att i stället gynna lokal förädling, bygga upp en lokal industri med lokala jobb, alltså skapa utveckling lokalt. Det är det som till exempel de så kallade tigrarna i har gjort. De har infört mängder med handelsrestriktioner, , för att kunna få sin lokala utveckling. Det är måhända en annan diskussion, men det känns viktigt att nämna det. Vad beträffar miljökonsekvensanalysen är det bra att den nu är under lupp. Vi behöver den . Det är nu förhandlingarna drar i gång, och då vill vi se en prognos för hur de på olika sätt kan påverka miljön. Jag tog upp frågan om GMO, och jag vill återigen fråga: Är det så, , att ifall har GMO-produkter som de vill exportera till kan säga nej till de livsmedlen med hänvisning till att de är genmodifierade? Är det så jag ska tolka dig? Beträffande de audiovisuella tjänsterna vill jag säga att det är bra att de är utanför förhandlingarna. Jag skulle vilja veta vad egentligen spelade för roll när frågan kom upp. Sade , precis som , att vi inte vill att de ska vara en del av avtalet? Det vore intressant att få veta. 119 Statsrådet (M): Jag tänkte börja med GMO som jag inte hann med i mitt förra inlägg och säga att den inte är för eller emot GMO som teknik.