prot · H009110 · 2013-05-23 00:00:00 — Och bakom det ligger välviljans våta filt, där man pratar om likvärdig utbildning och hyllar den i högtidstal men i praktiken gör allting för att fördärva det som är uppbyggt. Eller vi kan ta frågan om allmänna samlingslokaler. Det har varit en oerhörd framgångsväg för att ideella organisationer ska kunna utveckla sin verksamhet att det har funnits tillgång till lokaler. Människor har kunnat träffas även när de har varit rätt många och har inte behövt knöka ihop sig i köket hemma hos någon som kanske haft möjlighet att ställa in en extra stol. Man har till och med för en billig penning eller ibland gratis kunnat ha tillgång till stora lokaler, för vi har tyckt att det har varit bra att människor organiserar sig, träffas och diskuterar, att det ideella folkrörelsearbetet behöver möjligheter och förutsättningar för att kunna utvecklas. Då kommer välviljans våta filt, där man talar om hur viktigt folkrörelsearbetet är. Det säger ni ju på den borgerliga kanten. Men när det handlar om att antalet samlingslokaler drastiskt minskar och att de samlingslokaler som finns kvar i allt större utsträckning hyrs ut på kommersiella villkor, vilket gör att ideella organisationer saknar möjlighet att hyra dem, vill ni inte göra något åt det, för allting är ju bra som det är. Då kan jag meddela mina borgerliga vänner i kulturutskottet att allting inte är så bra som de tror. Jag vill därför yrka bifall till reservation 2 om tillgång och stöd till allmänna samlingslokaler. Jag tror att det skulle vara väldigt bra ifall vi kunde hitta bättre stödformer för att se till att fler människor kan träffas och organisera sig och att den ideella sektorn kan växa. Slutligen, fru talman, tas folkbildningsfrågorna upp ganska kort i detta betänkande. Jag skulle vilja att regeringen tog ett helhetsgrepp på folkbildningsfrågorna, gärna i enlighet med den utmärkta argumentation som stod för här i talarstolen när det gällde vikten av folkbildningen. Framför allt kanske man ska göra upp med den felaktiga princip som innebär att folkhögskolor måste slåss och konkurrera ut varandra för att kunna öka sin andel av utbildningen. Vi behöver mer av folkhögskolor, mer av studieförbund, mer av utbildning och bildning i samhället. Därför skulle jag väldigt gärna önska att vi fick en regering som tog de frågorna på allvar. 82 (M): Jag ska glädja med att säga att vi har en regering som tar dessa frågor på allvar. Det är också därför som vi med glädje kan vänta in en skrivelse eller en proposition utifrån utredning, som precis nu har fått in ungefär hundra remissvar. Där belyses folkbildningen, inte minst utifrån detta med hur vi bättre ska utvärdera och hur vi bättre ska lyfta fram folkbildningens betydelse i samhället. blir det en dragning för ministern, och kommer det förhoppningsvis en mycket bra proposition eller skrivelse i frågan. Det har visat sig att det finns ett stort engagemang för folkbildning, och det kan man också säga när man tittar på budgeten. 3 ½ miljard i statens budget för folkbildning är inte något att förakta. Jag kommer i mitt anförande framför allt att fokusera på folkbildning eftersom jag har en kollega som senare kommer att ta upp idrottsfrågorna och de övriga frågorna. Jag tror att vi i stora delar är rörande överens om att folkbildningen är en viktig del av vårt samhälle och också har en historia som är väldigt tydlig där man har spelat en roll som är unik i . och folkhögskolor har spelat och spelar en viktig roll. Det är också därför regeringen har satsat och fortsätter att satsa på extra platser på folkhögskolorna. Jag delar dock oro när det gäller ersättningsmodellen för studieförbund och folkhögskolor som gör det svårt för nya att ta sig in. Det ersättningssystem som finns gynnar till viss del dem som redan finns och som har funnits . Här tror jag att man behöver tänka om och tänka till. Det är också något som har berört i sin utredning: Utredningssystemet behöver man fundera vidare på. Alla som känner de här frågorna väl vet också att det är som antar ersättningsmodellerna. Låt oss gemensamt fortsätta att bevaka de frågorna och släppa in så många nya skolor som möjligt. Detta är en egen skolform, och det är en skolform som jag ofta brukar säga är en av de första friskolorna, för man har möjlighet att bestämma bra mycket mer själv än vad andra skolor kan i dagens . Också studiecirklarna har stor betydelse i samhället. Jag tittade på siffror som visar att det skiljer mellan den yngste och den äldste deltagaren i våra studiecirklar. Det är imponerande. Det finns 95-åringar som går i studiecirklar. Detta är viktigt och värdefullt att lyfta fram, och det är kanske också viktigt att besöka olika studiecirklar som finns runt om i samhället. Det finns många utvärderingar som också beskriver den personliga utvecklingen, den demokratiska utvecklingen och viljan att ta mer plats i samhället när man har haft möjlighet att ta del av folkbildningen. Men det finns också ett ökat engagemang inom kulturlivet, och vi vet att en stor del av kulturen sker i folkbildningssammanhang. De 150 folkhögskolor vi har, varav 107 är rörelsedrivna, har också stor betydelse. Vi ser att tremånadersutbildningarna för arbetslösa ungdomar har varit en väldigt bra satsning från regeringen. Här ser vi en fortsättning, och vi vill också diskutera en förlängning av detta. De har ju nu genom 1 000 särskilda platser fått möjlighet att få en längre utbildning på folkhögskola. Det är ett viktigt steg i arbetet med att minska utanförskapet. Också kulturen har en viktig roll i att minska utanförskapet. Jag pratade med Subtopia alldeles om vad som händer där ute. Det är givet att det arbete som sker med inte minst integration och mångkulturella verksamheter har betydelse för alla, inte minst för våra ungdomar. Därför blir jag bekymrad när jag hör att det finns de som vill ta bort anslagen för mångkulturellt arbete i folkbildningen. Det vore att gå helt fel väg, och det vore också att kanske till och med skapa större problem än de vi ser . Regeringen har förutom satsningen på 60 miljoner som jag har talat om och de 1 000 platser som har tillkommit lyft fram vikten av att kvalitetssäkra folkbildningen. har en expertgrupp. Vi jobbar med uppföljning och utvärdering, men utredning kommer som jag sade också att leda till en fortsatt diskussion om var utvärderingsansvaret ska ligga och hur det kan bli ännu bättre. Det finns också diskussioner och motioner som handlar om hur man ska kunna kräva tillbaka anslag om saker och ting går fel och hur man kan ha en bättre kontroll. Här är det tydligt att har tagit beslut om att kräva tillbaka anslag om man inte följer statsbidragets regelverk eller om man till exempel lämnar oriktiga uppgifter. Det finns alltså flera viktiga saker att nämna när det gäller detta. Jag vill avsluta med att kommentera de motioner som finns i betänkandet. Det är flera motioner som anses delvis tillgodosedda, och det beror just på att det sker mycket positivt arbete på de här områdena. Jag tror inte att de olika oppositionspartierna behöver vara oroliga för att vi inte vill göra ännu mer, för det är precis detta vi redan har pekat ut. Det kommer mer inom detta område, och det kommer också att följas av mer pengar. Jag vill yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga motioner. I detta anförande instämde (M). 83 (S) replik: Det är roligt att höra att det finns en positivitet när det gäller folkbildningen, men ord måste också leda till verkstad. nämnde inget om det som jag tog upp i vår reservation om det gemensamma ansvaret mellan stat, kommun och landsting. Om ni nu står bakom de ord ni använder när ni pratar om folkbildning måste ni också vara oroliga för den utveckling ni ser i kommunerna . var det, som jag sade, 16 kommuner som hade bestämt sig för att inte lämna några anslag till folkbildningen. Tio av dessa var här i . Hur ser på den frågan, och varför kan man inte ställa upp på kravet i vår reservation, att regeringen ska återkomma med en skriftlig redovisning till oss folkvalda i den här kammaren så att vi kan följa de diskussioner som förs mellan regering, kommuner och landsting? 84 (M) replik: Tack för frågan, ! Jag ser med viss oro på att det har halverats från när det gäller kommunernas del i det totala anslaget till folkbildningen. Det förs regelbundna diskussioner. har också varit och träffat SKL. Det förs också från departementet regelbundna diskussioner. Det finns också en SKL-representant i vår folkbildningsexpertgrupp för att man ska få kunskap om och insikt i vad som händer. Glädjande nog kan jag säga att de här samtalen har lett fram till att SKL har ändrat uppfattning när det gäller folkbildningsfrågor. har man seminarier, där jag har deltagit, och bjuder också in kommunpolitiker för att diskutera vikten av att satsa på folkbildningen. En sak som vi har sett tydligt i vår grupp och där vi har lyssnat på till exempel länsbildningsförbund är att folkbildningen också själv har ett ansvar för att bli bättre på att redovisa och berätta vad man gör. Det har varit lite mycket siffror och statistik och kanske lite mindre av beskrivande texter och bevis på att det är bra för kommunen, tillväxten och så vidare och på att folkbildningen gör skillnad. Som jag sade finns det deltagare från 13 till . Det är klart att många kommuner tycker att detta är fantastiskt och också är beredda att satsa. Vi är medvetna om frågan och jobbar vidare med den, men vi avstyrker er motion. Den har funnits . Vi har också diskuterat den här frågan . tycker jag att vi börjar se en positiv förändring. 85 (S) replik: Jag har inte varit med som när det gäller de här frågorna. Även om man har diskuterat frågan länge kan jag inte förstå vad det är som skulle hindra att regeringen kom tillbaka till och redovisade samtalen. Det är väl jättebra att vi finns med i olika sammanhang och lyssnar in och så vidare. Det sista sade låter som om man lägger över ansvaret på studieförbunden. Det är inte det vi säger, utan vi vill ha en redovisning utifrån de diskussioner som sker med Kommuner och Landsting så att vi folkvalda i den här salen kan ta del av dem. Då kan vi också se exempelvis vad det är som gör att de tio kommunerna i inte ger en enda krona till folkbildningen. Vad grundar de det på? De andra 16 kommunerna som har dragit tillbaka sina anslag, varför har de gjort det? Vi ska komma ihåg att i propositionen 2006 var stat, kommuner och landsting överens om att denna fördelning var bra. Varför har man gått ifrån den? Det är en fråga som vi bör få svar på. 86 (M) replik: Det är viktigt och angeläget att det är regering och departement som för dessa samtal men att också vi kan göra det. Vi tycker dock inte att man behöver lämna skrivelser till i denna fråga, utan det är en fråga för kulturutskottet. Det är fullt möjligt för oss att bjuda in representanter från som kan redovisa hur samtalen går. Vi har en socialdemokratisk ordförande som så här långt inte har tagit detta initiativ. Men jag ska gärna ta det, för jag vet att det pågår ett positivt samtal om kommunerna. Jag hoppas att Socialdemokraterna inte vill att vi ska besluta över kommunernas huvud utan att ni vill att det ska ske på frivillig väg. Vi och flera av studieförbunden har sagt att man måste bli bättre på att beskriva så att det blir en naturlig prioritering när kommunerna ska använda sina resurser. Det nämndes att kommunerna har så dålig ekonomi. hade SKL 20 miljarder i överskott. är det ett nollresultat, framför allt för att vi har fler yngre och äldre. räknar man med ett visst plusresultat. Det är viktigt att vi i kammaren använder rätt siffror när vi talar om hur kommunerna har det med sin ekonomi. 87 (FP): Vi talar om politik för det civila samhället, trossamfund och folkbildning. Även idrott finns med här, och det kommer min partivän att tala om. Jag yrkar härmed avslag på samtliga reservationer och bifall till utskottets förslag. En reservation av som syftar till att upphöra med stöd till så kallad mångkulturalistisk verksamhet finner jag extra anmärkningsvärd. Där menar att skattemedel används till något som man kallar bland annat samhällssplittrande projekt. Det är otroligt. Här verkar alla i den tredje sektorn, i folkbildningen och i studieförbunden överallt i vårt land för att inkludera alla människor, skapa förståelse för oss alla och verka som brobyggare eftersom vi alla har olika bakgrund och förutsättningar. Det kallar för samhällssplittrande. Ett särskilt extra starkt avslag vill jag yrka på en reservation med sådant innehåll och syfte. Det civila samhällets ställning i vår nation kan inte överskattas. Massor med människor är dagligdags involverade i olika aktiviteter och insatser som är helt ideella. Det är en fantastisk kraft. Här görs insatser som det offentliga inte kan eller ens bör bistå med. I den tredje sektorn finns väntjänstföreningar för årsrika människor, kvinnojourer, nattvandrare, frilufts- och idrottsföreningar, hobbyföreningar, kulturföreningar, olika stödföreningar och mycket mer. Människors möjlighet att mötas i olika former och på olika platser är något som alla kommuner förhoppningsvis ser som en del i demokratiarbetet. samlingslokalsdelegation fördelar medel via ansökningar till samlingslokaler, och det gör även Arvsfonden. Folkbildningen syftar bland annat till att höja bildningsnivån i samhället och utjämna utbildningsklyftor. Den ska också bidra till större delaktighet och engagemang i samhällslivet. På 150 folkhögskolor går många studerande allmän kurs, som kan ge behörighet till högskola, men också ämnesinriktade kurser. De tio studieförbunden har verksamheter över hela landet med mängder av studiecirklar i alla möjliga ämnen. Dessa förbund skapar mötesplatser, kunskapsinhämtning och socialt utbyte som är en stor tillgång för hela vårt samhälle. I har vi religionsfrihet. stöd till trossamfund är den institution som ser till att trossamfund kan få statsbidrag. Målet för stödet är att trossamfunden ska ha förutsättningar att bedriva sin verksamhet, såsom gudstjänster, själavård och undervisning. Det finns premisser för att samfunden ska få sina bidrag, bland annat ska de upprätthålla och stärka de värderingar som samhället vilar på och se till människors lika värde och jämställdhet. Sammantaget finns alla dessa olika verksamheter för att människor ska få möjlighet till förkovran, socialt utbyte och socialt umgänge. Själsfriden finns också med, och inkluderar man idrotten så kan även fysisk aktivitet läggas till. 88 PER LODENIUS (C): Människors frivilliga organisering är en fundamental del av en väl fungerande demokrati och välfärdsstat. Det går också under beteckningen det civila samhället. Det civila samhället är viktigt för personlig utveckling, social hållbarhet, integration, demokratisk fostran och kreativt skapande. Det civila samhället utgör ryggraden i ett öppet samhälle, ryggraden i en hållbar demokrati. Idrott, frivilligt socialt arbete och amatörkultur är tydliga exempel på hur civilsamhället skapar sammanhållning, integration och engagemang. Politikens uppgift på alla nivåer är att riva hinder och röja väg för denna utvecklingskraft. Det solidariska ansvaret att förbättra människors livsmöjligheter kräver ett samspel mellan det offentliga och det civila. Demokratin, den demografiska utvecklingen och människors önskan om ökad makt över sin egen vardag kräver ökat utrymme för ideella insatser, föreningsarbete och socialt och kulturellt entreprenörskap. Människor måste uppmuntras och tillåtas vara med och bygga nätverk som kan nå fler och bidra till välfärden. Det civila samhället måste ha en självständig roll, bortom både staten och privata företag. Om det offentliga blir alltför ambitiöst, tar på sig allt fler uppgifter och garanterar allt fler delar av människors liv riskerar det att motverka de frivilliga initiativ som annars uppkommer i dess ställe. I dagens komplexa värld är det viktigt med kontakter med andra och bildning för att kunna orientera sig, forma självständiga uppfattningar och delta i samhällslivet. Här spelar civilsamhället en mycket viktig roll, inte minst för en livskraftig demokrati. Att skapa goda villkor för civilsamhället och folkbildningen är därför en mycket viktig uppgift. Här vill jag lyfta fram folkbildningens studieförbund och folkhögskolor som otroligt viktiga aktörer inom civilsamhället. Inte minst handlar det om folkbildningens möjlighet att lyfta och skapa engagemang i samhällsdebatten och om studieförbundens och folkhögskolornas betydelse som arena för att skapa engagemang för vårt samhälle. Folkhögskolornas betydelse ökar också i då många ungdomar har lämnat skolan utan godkända resultat. De satsningar som har gjorts inom folkhögskolan för arbetslösa ungdomar har visat sig vara lyckade och visar på kraften och möjligheterna som folkhögskolan ger. Bredden av folkhögskoleanordnare gör att det finns utbildningar anpassade för olika behov som utbildningsformen som sådan av tradition har möjlighet att friare pröva och använda olika pedagogiska metoder. För mig som centerpartist handlar folkbildning om att stärka demokratin, höja bildningsnivån och öka samhällsengagemanget. Det är också många i vårt land som nås av och tar aktiv del i studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet, inte minst i mötet med folkbildningen som kulturspridare, en spridare av kultur och kulturell verksamhet över hela landet, långt utanför storstadens stora scener. och folkhögskolor är viktiga aktörer för att kulturlivet ska leva lokalt runt om i landet med både mångfald och hög kvalitet. Folkbildningen ska vara tillgänglig för alla som en självklar del av vårt samhälle. Det ska inte spela någon roll om man har sitt ursprung i ett annat land, om man har en funktionsnedsättning eller var i landet man bor. Idrottsrörelsen är en stor del av vårt civila samhälle. Idrotten är viktig i många människors liv, inte minst för barn och ungdomar där tiden i idrottsföreningar betyder otroligt mycket. Då är det viktigt, för att inte säga väsentligt, att idrottsrörelsen tar ansvar också i svåra frågor. jobbar på olika sätt med att sprida kunskap och förståelse kring frågor som i det här sammanhanget kan definieras som svåra. Bland annat gör man det genom idrottens idéprogram. Man menar att alla som vill ska ha rätt att vara med i föreningsdriven idrottsverksamhet och det oavsett nationalitet, etniskt ursprung, religion, ålder, kön och sexuell läggning. Dessutom jobbar aktivt med att stävja och motverka övergrepp, mobbning och trakasserier av alla slag. Det gör man bland annat genom att informera och utbilda ledare och aktiva inom idrotten. Idéprogrammet tar också upp möjligheterna att delta oberoende av fysiska och psykiska förutsättningar. Studier visar att idrottande ungdomar mår psykiskt bättre än andra inte bara fysiskt bättre. Ungdomar som idrottar trivs också bättre i skolan och skolkar mindre. Studierna visar alltså tydligt att idrottsengagemang har tydliga vinster när det gäller ungdomars välmående. Därför är det viktigt att idrotten är öppen och mottagande, så att den som vill får möjlighet att delta. Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. 89 (KD): uppmärksammades hur organisationen lyckades hitta en nioårig flicka som hade varit försvunnen i välbehållen. Lättnaden var stor, och jag hörde en tv-reporter fråga en representant för Missing People: Men är inte det här egentligen en uppgift för samhället? Det var frågan. Det är en fullständigt befängd fråga, enligt mitt förmenande, eftersom den ideella organisationen är lika mycket samhälle som den offentliga sektorn, som journalisten förmodligen syftade på. Men det var ett feltänk. hör man framför allt från Socialdemokraterna och men också från andra håll att de på ett felaktigt jag skulle vilja säga okunnigt sätt sätter likhetstecken mellan samhället och den offentliga sektorn. Men samhället, kära vänner, är betydligt större än den offentliga sektorn. I det civila samhället samlas naturliga gemenskaper som en samhällskropp bestående av familjer, folkrörelser och andra ideella organisationer. Man kan säga att familjen är grundbulten i samhällskroppen. Förutom civilsamhället finns den privata och den offentliga sektorn. Var och en av de tre samhällssektorerna har sina viktiga roller att spela, viktiga roller och uppgifter, drivkrafter och arbetssätt. Dem ska vi vara rädda om. Det är den privata sektorn, bestående av näringsliv och entreprenörer, som framför allt ger jobb och betalar skatt som är förutsättningen för våra välfärdssystem. Det offentligas uppgift är att vara understödjande och kompletterande när inte marknaden fungerar av sig själv eller när eldsjälarnas engagemang inte räcker till för de insatser som behöver göras. Då är det viktigt att den offentliga sektorn finns som kompletterande och understödjande. blev känt för sin stora offentliga sektor och sitt höga skattetryck. Även om vi har normaliserats därvidlag avviker vi fortfarande, och när vi talar om det civila samhällets utveckling är detta mer centralt än man kan tro. Vi tillät i det offentliga att bli så stort att det till slut i princip gjorde anspråk på att ha monopol på goda gärningar, och svenskarna blev lärda att den enda sociala plikten av betydelse var skatteplikten. Undra på att det civila samhället var på tillbakagång i ! När vi söker förklaringar till att det blev som det blev är denna bakgrund central. Oavsett vilka slutsatser man drar är det tydligt att vi behöver ett värderingsskifte i synen på det offentliga för att det civila samhället på allvar ska få blomma ut. Låt mig kort beröra frågan om finansieringen av den ideella sektorn. Som sista land i införde vi i avdragsrätt för gåvor till vissa ideella organisationer. Det är en kristdemokratisk hjärtefråga att det ska vara enkelt och problemfritt att ekonomiskt bidra till civilsamhällets utveckling. har det glunkats om att Socialdemokraterna kommer att vilja avveckla gåvoskatteavdraget vid ett eventuellt maktskifte efter valet . Det vore intressant att få ett förtydligande på den punkten från Socialdemokraterna här och . Kan ni svara på frågan: Planerar ni att avskaffa gåvoskatteavdraget? Ja eller nej! I började man precis som i på en låg nivå, , sedan höjde man och fördubblade till , och finns det ett förslag i på som förmodligen kommer att få majoritet. Där är taket i . Vad jag har förstått finns det egentligen inte några delade meningar i , utan oavsett majoritet efter valet kommer man att ha det här spåret. Det nuvarande avdraget gäller stöd till forsknings- och hjälporganisationer. Det är bra. Men vi kristdemokrater ser gärna att vi även i kan gå vidare, så att taket för avdraget höjs och att fler ideella organisationer kan komma i fråga . Några motioner kopplade till denna debatt handlar om äldres tillgång till idrott och fysisk aktivitet, att stärka det hälsofrämjande arbetet för äldre. Det sker faktiskt en hel del intressanta satsningar ute i landet, vilket förmodligen också kommer att fångas in i den utvärdering som pågår. har en gemenskapspark med rörelseredskap etablerats i de centrala delarna av , som ligger i mitt hemlän län. Där finns det en idérik och driftig kvinna vid namn som har kommit med förslaget att dra i gång detta. Kommunen gillade idén, och engageras föreningar och enskilda i olika åldrar för gemenskap och fysisk aktivitet. Detta är ett utmärkt exempel på civilt engagemang som gör skillnad. Liknande anläggningar finns på flera andra platser i landet, bland annat Hökarängen, , och . , fru talman, vill jag säga något om folkbildningen. Det har redan pratat om, men jag vill nämna några saker, för jag vill också understryka hur viktigt detta är. Från det att riksdagsledamoten och nykterhetskämpen 1902 genomförde den första studiecirkeln någonsin har studiecirkeln varit viktig ur gemenskaps-, demokrati- och bildningssynpunkt. Studiecirkeln kom att spela en särskilt stor roll i övergången från bondesamhället till industrisamhället, då vi hade stora folkförflyttningar i vårt land.