prot · H00982 · 2013-03-21 00:00:00 — Jag skulle vilja fråga : Om man ger de här kvinnorna skydd och stöd, ska de då förutsättas återvända? Om inte, ska de då inte söka skyddet och stödet? Ska de vara rädda för att polisen letar upp dem för att utvisa dem medan de söker hjälp? 98 (M) replik: Det finns kommuner och socialtjänster som är duktiga på att hitta och bemöta dessa kvinnor. Socialtjänst och polis har vittnat om att många av dem lever gömda och inte kommer fram, så en viktig del är att göra ett aktivt arbete för att hitta dessa otroligt utsatta kvinnor. Precis som hoppas jag att kommer med förslag som gör det möjligt för dessa kvinnor att få ett tryggt boende och kunna andas ut. Många av dem är dessutom oroliga för sina barn som har bevittnat och varit med om detta. Jag ser fram emot förslag. Jag tror och hoppas att hon kommer att titta på de goda exempel som finns, för jag delar oro för dessa utsatta kvinnor. (forts. 13 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 11 § Beslut om ärenden som slutdebatterats NU14 Mineralpolitiska frågor Punkt 1 (Mineralersättningens utformning) Propositioner ställdes först beträffande utskottets förslag till beslut och därefter i fråga om motiveringen. Förslag till beslut: 1. utskottet 2. res. 1 (MP, V) 3. res. 2 (SD) Förberedande votering: 42 för res. 1 19 för res. 2 226 avstod 62 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 182 för utskottet 41 för res. 1 65 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag till beslut. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 38 S, 91 M, 1 MP, 16 FP, 21 C, 15 KD För res. 1: 1 S, 23 MP, 17 V Avstod: 46 S, 19 SD Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD (S) anmälde att han avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Motiveringen: Godkännande av 1. utskottets motivering 2. motiveringen i res. 3 (S) Votering: 144 för utskottet 86 för res. 3 58 avstod 61 frånvarande Kammaren godkände utskottets motivering. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 1 MP, 16 FP, 21 C, 15 KD För res. 3: 85 S, 1 MP Avstod: 22 MP, 19 SD, 17 V Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Punkt 3 (Förbud mot uranbrytning) 1. utskottet 2. res. 6 (MP, S, V) Votering: 161 för utskottet 125 för res. 6 1 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 16 FP, 20 C, 19 SD, 15 KD För res. 6: 83 S, 24 MP, 1 C, 17 V Avstod: 1 S Frånvarande: 28 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Arhe Hamednaca (S) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Punkt 4 (Moratorium mot uranprospektering) 1. utskottet 2. res. 7 (MP) Votering: 247 för utskottet 24 för res. 7 17 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 S, 91 M, 16 FP, 21 C, 19 SD, 15 KD För res. 7: 24 MP Avstod: 17 V Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Punkt 5 (Utvinning av skiffergas) 1. utskottet 2. res. 8 (MP, V) Votering: 246 för utskottet 41 för res. 8 1 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 84 S, 91 M, 16 FP, 21 C, 19 SD, 15 KD För res. 8: 24 MP, 17 V Avstod: 1 S Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Punkt 7 (Samverkansprogram och ökat nordiskt samarbete) 1. utskottet 2. res. 9 (MP, S, V) Votering: 162 för utskottet 126 för res. 9 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 16 FP, 21 C, 19 SD, 15 KD För res. 9: 85 S, 24 MP, 17 V Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU15 Konkurrenspolitiska frågor Kammaren biföll utskottets förslag. SkU17 Beskattning av företag, kapital och fastighet Punkt 3 (Utdelning och kapitalvinster till delägare i fåmansföretag) 1. utskottet 2. res. 2 (V) Votering: 271 för utskottet 17 för res. 2 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 S, 91 M, 24 MP, 16 FP, 21 C, 19 SD, 15 KD För res. 2: 17 V Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Punkt 6 (Fastighetsskatt på elproduktion) 1. utskottet 2. res. 3 (SD) Votering: 268 för utskottet 20 för res. 3 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 S, 91 M, 24 MP, 16 FP, 21 C, 16 V, 15 KD För res. 3: 19 SD, 1 V Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Punkt 7 (Uttagsbeskattning av vindkraftskooperativ) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 161 för utskottet 126 för res. 4 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 M, 16 FP, 21 C, 19 SD, 15 KD För res. 4: 85 S, 24 MP, 17 V Frånvarande: 27 S, 17 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Punkt 8 (Tonnageskatt) 1. utskottet 2. res. 6 (SD) Votering: 165 för utskottet 21 för res. 6 101 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 90 M, 23 MP, 16 FP, 21 C, 15 KD För res. 6: 1 S, 19 SD, 1 V Avstod: 84 S, 1 MP, 16 V Frånvarande: 27 S, 17 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD (S) och (V) anmälde att de avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat nej. Punkt 13 (Boendebeskattning) 1. utskottet 2. res. 8 (S, MP, V) Votering: 145 för utskottet 125 för res. 8 18 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 16 FP, 21 C, 1 SD, 1 V, 15 KD För res. 8: 85 S, 24 MP, 16 V Avstod: 18 SD Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD (V) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SkU19 Punktskatter Punkt 1 (Energi- och koldioxidskatt, allmänt) 1. utskottet 2. res. 1 (S, MP, V) Votering: 162 för utskottet 126 för res. 1 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 16 FP, 21 C, 19 SD, 15 KD För res. 1: 85 S, 24 MP, 17 V Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Punkt 3 (Skatt på drivmedel) 1. utskottet 2. res. 6 (V) Votering: 162 för utskottet 17 för res. 6 108 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 16 FP, 21 C, 19 SD, 15 KD För res. 6: 17 V Avstod: 84 S, 24 MP Frånvarande: 28 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Punkt 4 (Jordbrukets drivmedelsskatter m.m.) 1. utskottet 2. res. 7 (SD) Votering: 268 för utskottet 19 för res. 7 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 S, 91 M, 24 MP, 16 FP, 21 C, 16 V, 15 KD För res. 7: 19 SD Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 3 V, 4 KD Punkt 7 (Fordonsskatt) 1. utskottet 2. res. 9 (S, MP, V) Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation. Punkt 8 (Trängselskatt) 1. utskottet 2. res. 11 (S, MP, V) 3. res. 12 (SD) Förberedande votering: 129 för res. 11 21 för res. 12 138 avstod 61 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 143 för utskottet 126 för res. 11 19 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 16 FP, 21 C, 15 KD För res. 11: 85 S, 24 MP, 17 V Avstod: 19 SD Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. CU9 Planering och byggande Punkt 10 (Energihushållningskrav vid ny- och ombyggnad) 1. utskottet 2. res. 8 (S) 3. res. 9 (MP, V) Förberedande votering: 86 för res. 8 41 för res. 9 161 avstod 61 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: Kammaren biföll utskottets förslag genom uppresning. Punkt 14 (Sjuka hus och byggnaders inomhusmiljö) 1. utskottet 2. res. 11 (MP, V) Votering: 246 för utskottet 41 för res. 11 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 S, 90 M, 16 FP, 21 C, 19 SD, 15 KD För res. 11: 24 MP, 17 V Frånvarande: 27 S, 17 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 12 § Beslut om ärende som slutdebatterats vid dagens sammanträde AU7 Utvidgad målgrupp för samhällsorientering, m.m. Punkt 1 (Utvidgad målgrupp för samhällsorientering m.m.) 1. utskottet 2. res. 1 (S) 3. res. 2 (SD) 4. res. 3 (V) Förberedande votering 1: 21 för res. 2 18 för res. 3 249 avstod 61 frånvarande Kammaren biträdde res. Förberedande votering 2: 85 för res. 1 20 för res. 2 183 avstod 61 frånvarande Kammaren biträdde res. (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Huvudvotering: 167 för utskottet 84 för res. 1 36 avstod 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 91 M, 24 MP, 16 FP, 20 C, 15 KD För res. 1: 84 S Avstod: 19 SD, 17 V Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Punkt 2 (Kommunbosättningar m.m.) 1. utskottet 2. res. 5 (V) Votering: 188 för utskottet 17 för res. 5 83 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 2 S, 91 M, 24 MP, 16 FP, 21 C, 19 SD, 15 KD För res. 5: 17 V Avstod: 83 S Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD (S) anmälde att hon avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 3 (Arbetsmarknadsetablering) 1. utskottet 2. res. 6 (MP) Votering: 247 för utskottet 24 för res. 6 17 avstod 61 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 85 S, 91 M, 16 FP, 21 C, 19 SD, 15 KD För res. 6: 24 MP Avstod: 17 V Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 2 V, 4 KD Punkt 6 (Invandrade akademiker) 1. utskottet 2. res. 9 (S) Votering: 202 för utskottet 85 för res. 9 62 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 91 M, 24 MP, 16 FP, 21 C, 19 SD, 16 V, 15 KD För res. 9: 85 S Frånvarande: 27 S, 16 M, 1 MP, 8 FP, 2 C, 1 SD, 3 V, 4 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 13 § (forts. från 10 §) Socialtjänstfrågor (forts. SoU11) 99 (S) replik: I debatten som föregick voteringen talade om innanförskap och utanförskap och vägen däremellan. Den går både till och från, om jag förstod inlägget rätt. Det jag skulle vilja veta från sida är hur ni ser på att a-kassan och sjukförsäkringen krackelerar på det sätt som de gör nu genom er försorg. Vi ser att försörjningsstödet får ta en allt större del av den smällen ute i kommunerna. Hur kommer det sig att man inte vill göra en översyn både av nivåer av försörjningsstöd och huruvida det är rimligt att särskild hänsyn tas till just ett långvarigt stödbehov, även om vi alla förmodligen är överens om att försörjningsstödet aldrig var tänkt för att kunna klara ett långvarigt försörjningsbehov? 100 (M) replik: Jag kan först konstatera att höjer vi nu för försörjningsstödet. Det orkade inte den före detta regeringen med. Detta gör vi trots att vi just nu lever i en tuff tid ekonomiskt. Lägg därtill att vi har förstärkt stödet, framför allt riktat till barnfamiljer. Vi ser att den ensamstående mamman har haft en tuff ekonomisk tid. Sedan går jag tillbaka till innanförskapet och utanförskapet. Det visar med all tydlighet att alliansregeringen definitivt har en rak linje vad gäller att människor ska gå från bidrag till arbete. Därför är den aviserade propositionen, där man säger att det ska löna sig att gå från försörjningsstöd till arbete, otroligt viktig. Jag tror inte att det finns en enda forskare och inte heller som inte säger något annat än detta: Den värsta korrelationen när det gäller om det ska gå bra för barnen eller inte är om de är uppväxta med försörjningsstöd. Det är förödande att leva i dessa förhållanden , inte minst för barnen. Därför är det så otroligt viktigt för alliansregeringen att det ska löna sig att gå från bidrag till arbete. 101 (S) replik: Sanningen är att det alltid har lönat sig att gå från inget arbete till att ha ett arbete. Det lönar sig både ekonomiskt och socialt. Jag noterar att nogsamt undviker diskussionen om den havererade a-kassan och sjukförsäkringen. Det är mycket intressant. Man ger med den ena handen och tar med den andra. Jag skulle vilja påminna om de diskussioner som vi har fört och som det skrivs om i betänkandet. Det handlar till exempel om tillgången till dator och internet och att även dessa delar skulle ingå i ett beräkningsunderlag. Vi vet att mycket hanteras, inte minst när vi talar om möjligheten att söka ett arbete och att på det sättet kunna skapa sig möjligheter till egen försörjning. Det är också en fråga om vilken typ av stöd som ges runt omkring. Men när det endast blir försörjningsstöd som är svaret får man nog anse att diskussionen om att gå från ett utanförskap till ett innanförskap och att vägen ska öppna sig genom den kommande propositionen ekar lite ihålig. Jag skulle gärna vilja att du i din avslutande replik kommenterade just relationen mellan a-kassan, sjukförsäkringen och försörjningsstöden, som vi ser öka. 102 (M) replik: Jag tycker att det är lite märkligt av att tala om en havererad sjukförsäkring. När vi tog över förtidspensionerades 140 personer . Det kallar jag en haverering. Alliansregeringen har bestämt sig för att så behandlar inte vi människor. Vi tror att det är oerhört viktigt att det finns olika möjligheter att komma tillbaka till arbetsmarknaden. Det gjorde inte den förra regeringen någonting alls åt. Sedan påstår att det alltid har lönat sig att arbeta. Socialt har det definitivt gjort det. Jag är helt överens med dig om det. kommer vikten av att tillhöra en arbetsgemenskap bort i debatten. Det är definitivt en annan del. Men det har inte alltid lönat sig ekonomiskt att gå från bidrag till arbete. Därför är de införda jobbskatteavdragen otroligt viktiga. Om jag har förstått er partiledare rätt är han beredd att gå med även här. Det är jag glad för. Sedan har vi en stor utmaning med dem som är långvarigt inne i ett försörjningsstöd när det gäller hur de ska hitta vägar in på arbetsmarknaden. Jag kan tycka att det är lite synd att Socialdemokraterna ibland fnyser åt jobb som kanske inte kräver den högsta utbildningen. Det ska löna sig i högre grad att gå från försörjningsstöd till arbete, och det ska vara möjligt att hitta arbeten som inte kräver den högsta högskolekompetensen. Om vi jämför med andra länder ser vi att man där i betydligt högre grad har enklare arbeten att gå till. Jag tror att vi måste gå den vägen även i ; annars kommer vi inte att klara av att fler människor kommer i arbete även här. 103 (FP): Jag vill börja med att yrka bifall till utskottets förslag i betänkandet och avslag på reservationerna. Detta motionsbetänkande täcker många områden. Jag upplever dock att det har hänt mycket positivt rent lagstiftningsmässigt inom . fick vi flera lagändringar inom socialtjänstlagen för att stärka barnperspektivet och fokusera på barnets bästa. Vi har också en utredning på gång för att förstärka LVU lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga. Man ska se över lagen, och syftet är även här att stärka barnrättsperspektivet och bidra till kvalitetsutveckling inom . Socialtjänstlagen uttrycker att ska vara av god kvalitet och att det ska finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Vidare ska verksamheten och kvaliteten systematiskt följas upp. Vi kan lugnt konstatera att det ingår mycket i uppdrag allt från beslut om försörjningsstöd, kontaktpersoner, kontaktfamiljer, samarbetssamtal vid vårdnadstvister, utredningar kring barn som far illa och placeringar till frågor kring missbruk, bara för att nämna några. ska arbeta förebyggande och verka för att barn och ungdomar växer upp under trygga förhållanden. Den ska samarbeta med hemmen och främja en allsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utveckling hos barn och unga. Den ska också följa unga som riskerar en ogynnsam utveckling och ingripa om det är nödvändigt. Att vara förälder är inte lätt, och lever man under svåra ekonomiska förhållanden påverkas man som familj. Stödet till föräldrar måste finnas för att upprätthålla åtagandena i . måste se barnens behov och deras rätt till en gynnsam utveckling. Försörjningsstödet ska vara en hjälp till självhjälp; det ska inte stjälpa. pågår, som flera har nämnt, ett lagstiftningsarbete som handlar om en jobbstimulans inom försörjningsstödet. Det välkomnar jag. Med detta uppdrag krävs olika satsningar för att ska kunna stärka sin kompetens och höja sin kvalitet. Regeringen har lagt många uppdrag på för att följa upp och utvärdera. Man har också en årlig överenskommelse med SKL när det gäller en evidensbaserad praktik. Våld i nära relationer är skamligt och något som man inte gärna pratar så mycket om. Men det är i högsta grad angeläget att stävja och att angripa. Våld i nära relationer kan anta många former. Det kan vara såväl fysiskt som psykiskt, sexuellt och materiellt. Det blir ofta allvarligare ju längre man är i en relation. Genom ett systematiskt bruk av olika former av våld och hot försöker förövaren kontrollera sitt offer och utöva makt över den brottsutsatta. Vi kan inte längre blunda för detta. Vi måste på alla nivåer se och lyfta det. Regeringen har utsett en nationell samordnare . Det har nämnts av många. Hon har fått ett stort och viktigt uppdrag som täcker det mesta inom detta område. Det handlar om samverkan, om att effektivisera, om att höja kvaliteten och långsiktigheten i arbetet mot våld i nära relationer. I uppdraget ingår också att sprida och höja kunskapen inom området och att titta på hur kvinnojourers och andra organisationers verksamhet ska kunna förstärkas bara för att nämna några av hennes uppdrag. Arbetet mot mäns våld mot kvinnor, mot hedersrelaterat våld och förtryck och mot våld mot samkönade och personer med funktionsnedsättningar är högt prioriterat av regeringen. Man satsar dessutom för att kvalitetsutveckla arbetet med våldsutsatta kvinnor, och med barn som har bevittnat våld och våldsutövare. har regeringen satsat på barnen, på barn i samhällsvård, på kvinnors utsatthet och på männen som utövar våld. Men vi kan inte luta oss tillbaka och nöja oss med det. Vi måste driva detta arbete framåt, på alla nivåer. Det blev återigen tydligt för mig efter det att jag såg filmen överlevde en film som tar upp våldet mot äldre kvinnor. Vi måste förebygga, vi måste våga se, vi måste våga fråga och vi måste våga lyssna. och hälso- och sjukvården möter kvinnor, unga som gamla. Förskolan och skolan möter barnen barn som kanske lever i en familj där någon blir utsatt. Personal inom vård och omsorg och inom skola måste fortbildas och få handledning och stöd för att möta detta. Politiker inom våra socialnämnder måste få klart för sig vilket ansvar de har. Kvinnojourerna gör ett enormt arbete, och de har lång erfarenhet av att möta utsatta barn och kvinnor. Vi har också jourer dit män vänder sig. Manscentrum finns på flera ställen i vårt land. De utgör också en resurs. Samverkan med det civila samhället är oerhört viktigt i detta arbete. , herr talman, får vi inte glömma dem som ska utföra breda uppdrag. Kraven på kompetens är höga. Vi behöver kontinuitet och långsiktighet också vad gäller personalförsörjningen. Det är svåra och tunga ärenden som landar i socialsekreterarnas knän. Det handlar om uppdrag som innebär ingripande beslut som ibland har livsavgörande betydelse. Dessa villkor måste också tas i beaktande när vi ska utveckla . 104 (MP) replik: Jag lyssnade rätt ingående på inlägg. Jag noterade att barnperspektivet nämndes i början. I mitt anförande tog jag upp att man inte får dator och internet beviljat. Det är inte nämnt i av de kommunala styrdokument som undersökningen omfattade. Då är min fråga till : Vad anser i den frågan? 105 (FP) replik: frågar vad tycker i den här frågan. Vi har ett landsmötesbeslut på att internet ska in i riksnormen. Det ställningstagandet har vi gjort. Jag tror inte att det behöver vara så långt bort. Det handlar om en rubrik. Det föreslog även när de kartlade detta. Det står tidningar , och jag tror att det står telefon. Man kan ju prata om it och kommunikation. Då ändrar man det ganska enkelt. Jag är ganska övertygad om att om man frågar på och det finns barn i familjen, till exempel barn med särskilda behov, som har dyslexi och behöver extra hjälpmedel, kan man få internet med i . Man ska trots allt göra individuella bedömningar, och man ska ha barnperspektivet i fokus. Jag kan tycka att det är en ganska enkel sak att ändra just den raden när det gäller riksnormen. I sin översyn av de här lokala styrdokumenten tog dessutom upp att barnperspektivet saknas i en del av de här rubrikerna. Och vi har ju en barnkonvention. Det är någonting som man ska jobba med i helheten. 106 (MP) replik: Tack för det svaret! Vi i tycker att det är lite svepande på s. 23 i det betänkande som vi behandlar . Det står så här: Av rapporten framgår att det förekommer att de kommunala styrdokumenten medger att tillgång till dator och internet ingår i en skälig levnadsnivå och berättigar till ekonomiskt bistånd samt att detta i många fall gäller barnfamiljer. bör inte ta något initiativ med anledning av motionerna. I står det att det nekas helt i av fallen. I finns det inte nämnt, så där kan det gå lite hur som helst. Som det ser ut är det en mycket liten andel där det är en självklarhet att det beviljas. Vi tycker att det hade varit lite klädsamt att det hade funnits någon text om detta från utskottsmajoritetens sida. Det hade varit bra om man hade vågat ta ett steg i positiv riktning och ändrat namn på den här behovsposten till Information och kommunikation. Men det är bra att partilinje är att man ska göra en sådan här ändring i ett längre perspektiv. Jag uppfattar det så, men i det här läget är det olyckligt att utskottsmajoriteten inte har tagit något steg i den riktningen. 107 (FP) replik: Anledningen till att det står som det gör i texten är väl också att vi lutar oss ganska mycket mot hur det ser ut i praktiken. Man måste göra individuella bedömningar. Jag har varit i kontakt med flera socialkontor med anledning av detta. Jag har fått den uppfattningen att när barn finns i familjen och behöver hjälpmedel gör en individuell bedömning av detta. Jag tror inte att det här är en stridsfråga inom Alliansen. Det handlar om att ändra en rubrik. Vi lever i den typen av kommunikationssamhälle. Många har inte papperstidningen längre, utan de läser tidningen på nätet. Det är en ganska liten sak att ändra en rubrik i riksnormen. 108 (V) replik: Det vore positivt. Den första översynen och förslaget på en sådan här liten förändring från kom ju 2007. Man har haft på sig. Vi kan hoppas att man hinner med detta före valet, annars fixar vi det efter valet. Jag tycker att det var bra att tog upp vikten av att titta på barnens situation och möjligheterna för dem som jobbar på socialkontoren att göra sitt jobb. Jag vet inte om har hunnit titta på där socialsekreterarna i slår larm. De skriver helt enkelt: Problemet är att över detta arbete svävar en budget som vi ska hålla, vilket påverkar vårt arbete långt mer än vad man kan tro. Det gör att arbetsbelastningen blir hög. Vi kan inte arbeta med mer än det som är akut. Kvaliteten på våra utredningar blir inte rättssäker. Med den budget vi har finns inte den ekonomiska möjligheten att följa lagen. Vi har inte tid. Vi borde anmäla enligt lex , skriver de, att barn drabbas hårt av ständigt förlängda utredningar och att vi inte har möjlighet att ge hjälp till föräldrar vars barn är i familjevård för att barnen ska kunna återvända hem till sina föräldrar. Vi kan inte göra de insatser som familjer med stora behov behöver eftersom resurserna inte räcker till. De fortsätter att beskriva en verklighet där budskapet är: Håll budget även om du inte följer socialtjänstlagen!