prot · H10931 · 2013-11-20 00:00:00 — 1 § Justering av protokoll Protokollet för justerades. 2 § Anmälan om faktapromemoria Förste vice talmannen anmälde att följande faktapromemoria om förslag från Europeiska kommissionen hade kommit in och överlämnats till utskott: 2013/14:FPM21 Meddelande om långsiktig infrastrukturvision KOM(2013) 711 till näringsutskottet 3 § Anmälan om granskningsrapport Förste vice talmannen anmälde att följande granskningsrapport hade kommit in från : RiR 2013:14 Sjunde AP-fonden – svarar förvaltningen av premiepensionen mot spararnas krav? 4 § Anmälan om fördröjda svar på interpellationer Följande skrivelser hade kommit in: Interpellation 2013/14:102 Till Interpellation 2013/14:102 kandidatur till av (S) Interpellationen kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är resor. (M) Enligt uppdrag 2013/14:122, 124, 125, 126 och 127 Till Interpellationerna 2013/14:122 Utveckling av fäbodbruk av (S) 2013/13:124 Mosaikbetesmarkernas framtid av (S) 2013/14:125 Matlandet och jobben av (S) 2013/14:126 Ett livskraftigt skärgårdsjordbruk av (S) 2013/14:127 Stöd till bevarandet av fjällkon av (S) Interpellationerna kommer att besvaras . Skälet till dröjsmålet är att det är fullt i kammaren . Det blir ett gemensamt svar på ovan interpellationer. Landsbygdsdepartementet (C) Enligt uppdrag och rättschef 5 § Ärenden för hänvisning till utskott Följande dokument hänvisades till utskott: Propositioner 2013/14:38 till försvarsutskottet /14:40 till socialutskottet /14:47 till Skrivelse 2013/14:42 till näringsutskottet 6 § Ärenden för förnyad bordläggning Följande dokument bordlades för : betänkande 2013/14:SoU4 betänkande 2013/14:KU8 betänkande 2013/14:UU7 7 § Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna betänkande 2013/14:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (prop. 2013/14:1 delvis) föredrogs. 1 (S): är på många sätt ett väldigt bra land att leva i. Det finns mycket att vara stolt över, även när vi förlorat en fotbollslandskamp. har 2013 på många sätt varit ett tufft år inte bara för dem som varslats från jobbet eller för dem som inte heller hittat något jobb. Allt fler människor som både har hälsan och jobbet i behåll oroas av samhällsutvecklingen. De allt fler larmen från vården drabbar såväl sjuka som anhöriga och personal. Konkurser är något som också drabbar skolor. Elever och deras föräldrar har fått se sig svikna av hur de ansvariga låtit kortsiktighet och spekulation få råda även i klassrum och skolkorridorer. Allt fler unga längtar efter att få flytta hemifrån, men nekas genom den fortsatta och ökande bostadsbristen. Inte bara de unga utan även deras föräldrar ser fram emot att få hjälpa till med flytten och dricka kaffe i barnets första egna kokvrå. Men även om vi fortfarande har kvar av allt mörkare dagar ser vi att det börjar vända i världsekonomin. Vi ser allt fler tecken på ljusning – i , i tillväxtländerna i , i och , ja till och med på vår egen kontinent, . Då kommer förstås flera frågor att ställas på sin spets. Hur har vi egentligen förberett ? Har vi förberett människor med den kompetens de behöver för att de ska kunna ta de nya jobben som växer fram? Har de människor som slitits ut eller blivit sjuka fått rehabilitering så att de står redo att komma tillbaka när jobbchanserna blir fler? Har vi använt tiden till att göra de investeringar i väg och järnväg som våra exportföretag kommer att behöva när orderböckerna förhoppningsvis börjar fyllas igen? Finns det bostäder så att man kan flytta till jobben? Finns det en ansvarsfull ansvarsfördelning och samarbete på plats mellan näringsliv, stat, akademi och alla andra aktörer som är så viktiga för att ska kunna få den kickstart som vi behöver? Svaret på dessa frågor är alltför ofta nej. Den viktigaste utmaningen vi har framför oss är den höga arbetslösheten. Arbetslösheten är högre nu än när regeringen kom till makten, och den är högre än i de flesta jämförbara länder. Jag inser att det inte var regeringens ambition, men med regeringen är resultatet trots allt just det, högre arbetslöshet. Nära 400 000 är arbetslösa. 70 000 har varit arbetslösa , närapå en tredubbling . 35 000 har regeringen låst fast i fas 3 som få lämnar för jobb eller utbildning. ökar socialbidragen, och nära hälften av dem som får försörjningsstöd får det primärt för att de är arbetslösa. Till det ska läggas att skolresultaten har sjunkit , att vi har en mindre andel unga som får chansen att plugga vidare på universitet och högskolor, att vi har tåg som inte går och att bostadsbyggandet gått i stå. Att utvecklingen på flera områden har gått åt fel håll är inte så märkligt. har en prioritering som går före allting annat, att låna till sänkta skatter. Det är helt uppenbart viktigare än allt annat. I budgeten ser vi siffror på hur mycket viktigare regeringen anser att det är. Regeringen lägger tio gånger så mycket på att låna till skattesänkningar som att investera i jobb. Regeringen lägger tjugo gånger så mycket på att låna till skattesänkningar som att investera i en bättre skola. Och regeringen lägger hundra gånger så mycket på att låna till skattesänkningar som att investera i sjukvård. Det är en tydlig men felaktig prioritering. Den stora viljan att låna till sänkta skatter slår dessutom mot statsfinanserna. Socialdemokraterna lade fast det finanspolitiska ramverket , och ordning och reda i statens finanser har varit en av viktigaste konkurrensfördelar. Men den fördelen går lätt förlorad om ramverket och målen ignoreras. Överskottsmålet innebär att de offentliga finanserna ska visa ett överskott på av bnp över en konjunkturcykel. Det betyder att konjunkturnedgångar kan mötas med mer expansiv politik så länge finanspolitiken stramas åt när konjunkturen stärks. Över tid ska underskott och överskott ligga på en nivå som är förenlig med målet. Regeringen uppger att den står fast vid budgetmålet, men i handling struntar man i det. Regeringens egna expertmyndigheter är helt ense. , och konstaterar alla att målet inte nås. Därmed bryter regeringen mot budgetreglerna. Vår hållning är att regler ska efterlevas, men det går inte att snabbt återgå till en bana som är förenlig med målet. Vi menar att utrymmet är drygt 3 miljarder mindre än vad regeringen anser. innebär våra förslag mer kraftfulla investeringar i jobb och utbildning, vilket stärker möjligheterna till en återhämtning på arbetsmarknaden. Våra förslag innebär starkare offentliga finanser och en bättre måluppfyllelse. Hög arbetslöshet, skolresultat som försämras, klyftor som vidgas, tåg som inte går, bostäder som inte byggs, utbildningsmöjligheter som inte ges – det finns en hel del kvar att göra för att skapa det land som vi vill se. Därför behövs en annan politik. Vi vill att ska vara ett land med små klyftor och stor frihet, ett land där människor, inte minst unga, har ett arbete att gå till där ens kompetens tas i anspråk, ett land där man låter barnen gå till skolan i förvissning om att det är en trygg kunskapsskola som tar emot och ett land där sjukvård och äldreomsorg finns när man behöver den. Vi vill ha ett samhälle där vi håller ihop. Så är det inte . Därför har vi i vårt budgetförslag en lång rad insatser för jobb, skola, sjukvård och sammanhållning. För att se till att fler får jobb investerar vi i bristyrkesutbildningar så att de jobb som redan finns men som inte tillsätts kan bli tillsatta. Vi investerar i yrkesintroduktionsjobben och ersätter fas 3 med extratjänster i välfärden. Vi ska göra om den av regeringen djupt misskötta Arbetsförmedlingen till en matchningsspecialist. Vi vill komma till rätta med det rekryteringsgap som råder när många företag och andra arbetsgivare inte hittar den kompetens de söker. Vi vill rikta ett kraftigt stöd till de arbetsgivare som tar sig an en ung person och färdigutbildar honom eller henne på arbetsplatsen. Vi vill ta bort den andra sjuklöneveckan för att minska risken för småföretag när de ska anställa. Vi vill göra det möjligt för fler att få stöd för att börja exportera. Till skillnad från regeringen värnar vi om landsbygdsprogrammet, och vi säger nej till neddragningarna på underhåll av infrastruktur. Skolans kräftgång måste brytas. Alltmer av elevernas resultat kan förklaras av föräldrarnas bakgrund. Det är helt oacceptabelt. Därför sätter vi mindre klasser, obligatorisk sommarskola och läxläsning för alla framför sänkta skatter och avdrag för dem som har det bäst ställt. I en skola där klyftorna ökar och skillnaderna mellan eleverna växer är ett avdrag för privatundervisning orimligt. Vi vill dessutom se en färdplan för att stärka läraryrket, minska administrationen och förstärka det pedagogiska ledarskapet. Efter en bra grund- och gymnasieskola vill vi se fler som får möjlighet att utbilda sig mer. halkar efter när utbildningståget går, och det är ett tåg som faktiskt går runt om i världen. När söktrycket nu är hårt är det ofattbart att regeringen skär ned på utbildningsplatserna. Vi vill öka dem. Det ger fler chans till utbildning , men det stärker också vår gemensamma förmåga att göra oss gällande på världsmarknaderna . Vi ser problemen i den svenska sjukvården, som helst inte tittar på, och skjuter till 2 miljarder. Vi ser att klyftorna mellan landets kommuner är stora. De resurser som regeringen ger till ett tiotal i huvudsak välmående moderatstyrda kommuner vill vi fördela till alla kommuner. Vi ser och möter behovet av att stärka barnbidraget och underhållsstödet, vi föreslår stärkta trygghetsförsäkringar och vi vill minska klyftan mellan löntagare och pensionärer, en klyfta som regeringen nu ökar ytterligare. Socialdemokraterna vill att ska vara ett samhälle som håller ihop, där människor har ett arbete att gå till och där resultaten i skolan och kvaliteten i välfärden kommer före att sänka skatten till varje pris. Jag yrkar bifall till vår reservation. 2 PER (MP): Den här debatten om budgetramarna handlar i grunden om vilka politiska förslag som behöver för att klara de utmaningar vi står inför och . Regeringens ständiga förslag för att lösa problem och undanröja hinder är att sänka skatter. Det återkommer i budget efter budget, i reform efter reform. I årets budget är det det femte jobbskatteavdraget som ska frälsa och göra oss starka . Tillåt mig tvivla på att det är ett framgångsrikt recept! Det har prövats förut. Regeringen har gjort ett första, ett andra, ett tredje och ett fjärde jobbskatteavdrag. Ändå har högre arbetslöshet än när regeringen tillträdde. Det kan inte vara rätt recept att år skriva ut samma medicin om det visar sig att receptet är fel. Om det visar sig att diagnosen är felaktig måste man faktiskt ändra politiken. syn är i stället att behöver satsa. Vi behöver investera i ett starkare samhälle. För att vi ska få en skola som ger våra barn en bra start i livet och gör att alla kommer ut med de betyg de behöver för att klara sig vidare in på arbetsmarknaden behövs ökade resurser. För att få fler människor att komma från arbetslöshet och in i arbete krävs det investeringar i . Och för att vi ska kunna ta vårt klimatansvar, för att vi ska kunna minska våra utsläpp till hållbara nivåer och ge våra barn och barnbarn en miljö som ger dem bra möjligheter att leva, krävs det att vi investerar i ren energi, hållbara transporter och minskat energislöseri i . En viktig framtidsinvestering är att skapa en bra skola för våra barn och unga. Regeringens reformiver på skolområdet har skapat oreda och stor osäkerhet i lärarkåren. Men den har inte höjt resultaten i den svenska skolan. Den har inte gett våra elever ökade kunskaper. Den har inte gett våra barn den kvalitet i undervisningen och den tid med lärarna som behövs för att alla elever ska få en ärlig chans. Eleverna har inte fått den kvalitetstid med lärarna som krävs för att kunna komma över lärtrösklar och nå nya insikter. Alla vet vilken otrolig effekt det kan ge om man får tid med en bra pedagog som hjälper en och förklarar de svåra problem man står inför. Att elever får tid tillsammans med kunniga och engagerade lärare är det bästa receptet för att vi ska kunna nå kunskapsmålen i den svenska skolan och ge alla elever möjlighet att gå ut med bra betyg. Det är när en elev får tid att i lugn och ro tillsammans med en lärare få svåra ämnen förklarade för sig och får chansen att ställa de följdfrågor som behöver ställas som eleven också får chansen att utvecklas och känna glädjen i lärandet. För att ge alla elever i den svenska skolan den möjligheten satsar vi från på en bättre skola. Det tycker vi är överordnat en femte skattesänkning; de har inte heller visat sig vara särskilt effektiva. Vi föreslår ökade resurser för att kunna anställa fler i den svenska skolan. Vi behöver fler lärare. Det avsätter vi resurser för. Men vi behöver också fler fritidspedagoger, vaktmästare, yrkesvägledare och kuratorer samt alla de andra yrkesgrupper som tyvärr har försvunnit i ganska stora mängder från den svenska skolan men som har haft en otroligt viktig funktion i att avlasta lärarna och ge dem tid att möta eleverna. Dem vill vi återanställa till den svenska skolan. Vi vill också att de bästa krafterna i vårt samhälle ska söka sig till lärargärningen. Därför investerar vi 5 miljarder i höjda lärarlöner . Det är också den summa som ledande fackförbund har bedömt är nödvändig för att vi ska kunna lyfta den svenska lärarkåren och ge lärarna den status de förtjänar. De gör ett otroligt viktigt jobb för att ge eleverna en bra framtid. Vi vet att de elever som inte i tidig ålder lär sig läsa på en tillräckligt god nivå får det väldigt svårt längre upp i åldrarna. Det är då mycket svårt att gå ut med godkända betyg i alla ämnen efter årskurs 9 eller efter gymnasiet. Därför föreslår vi en läsa-skriva-räkna-garanti som säkerställer att man tillsätter alla de resurser som krävs för att alla elever ska ha förmåga att läsa, skriva och räkna på en tillräcklig nivå redan i årskurs 3. Men för att det ska vara möjligt krävs det att man avsätter de resurser som behövs. Det krävs också att man ger lärarna möjlighet att besluta om vilket stöd varje elev ska få och att de får det i rätt tid. Det är det som kallas att ge lärarna ordinationsrätt. Vi tycker också att lärarna måste ges mer tid att förbereda sina lektioner. Vi vet att det kommer att krävas väldigt mycket av våra lärare för att de ska hänga med i den senaste kunskapen om hur man kan lära ut. Teknikutvecklingen och kunskapsutvecklingen går väldigt snabbt. Därför behöver lärarna också tid för att kunna följa med och förbereda sina lektioner. Detta kräver både minskad byråkrati och mer personal i skolan. Det ger lärarna tid att vara bra lärare. Just nu pågår COP 19 i i . De rapporter vi får därifrån talar tyvärr igen om ett låst läge och små chanser till framsteg i de internationella klimatförhandlingarna. Men alla som sätter sig in i klimatfrågan vet vad som måste komma till stånd för att vi ska få ett internationellt klimatavtal, vad som krävs för att alla länder gemensamt ska klara av att rädda vårt klimat. Alla vet att det är konflikter mellan de rika länderna å ena sidan och de fattiga och snabbväxande å den andra. Det är den klyftan som skapar låsningarna i klimatförhandlingarna. Alla vet också egentligen vad som krävs för att vi ska få bort den konflikten. Det krävs att vi i den rika världen gör vårt yttersta för att minska vår klimatpåverkan. Vi står för en väldigt stor del av de historiska utsläpp som har skett. Om inte vi tar vårt ansvar och minskar våra utsläpp i den takt som är nödvändig enligt den ledande forskningen, hur ska vi då kunna förvänta oss att fattiga och växande länder ska göra det jobbet? Det krävs också att vi tar vårt ansvar för att finansiera en klimatsmart utveckling i de fattiga länderna. Men vi ska inte göra det av hjärtats godhet, utan för att vi har lovat att göra det. , vid den första , lovade de rika länderna att stå för den klimatfinansiering som är nödvändig och den tekniköverföring som krävs för att de fattiga länderna ska kunna få en bra utveckling utan att förvärra klimatet. I , där var högsta representant på plats, utlovades också klimatfinansiering. och ledare från andra länder skrev under på att vi ska stå för den klimatfinansiering som krävs. Den överföringen har beräknats stå för , som har lovat att ge till fattiga länder för att de ska klara av sin utveckling. Men i årets budget avsätter regeringen bara . Det är dessutom pengar som man tar direkt från biståndet, inga nya pengar, utan pengar som man redan tidigare lovat de fattiga länderna. Det vore intressant att höra reflektera över det här från talarstolen när han har chansen framöver. Hur ser du, , att vi ska kunna få ett klimatavtal när din egen regering inte ens står för de löften vi avgivit vid tidigare toppmöten och i tidigare överenskommelser? Hur ska det då vara möjligt att få de andra länderna att gå med på ytterligare avtal? Är det så skulle agera själv om han gjorde ett avtal med en annan privatperson och den personen inte stod för sina löften? Skulle man då gå in och göra ytterligare avtal? Jag tror inte att skulle reflektera på det. Jag önskar att skulle ta till sig det och se till att de pengar som behövs för att vi ska få ett internationellt klimatavtal kommer fram. Nästa gång vi skakar på huvudet och undrar varför det ska vara så svårt att komma överens på den globala arenan tycker jag att vi ska fundera över om vi har gjort vårt. Vi ska veta att vår regering aktivt förstör möjligheterna att komma överens internationellt genom att vi inte står för de löften som vi har avgivit. Tyvärr finns det väldigt lite spår av klimatkrisen i den budget regeringen har lagt fram. av reformutrymmet har lagts på att minska klimatpåverkan. Det är ett stort svek mot kommande generationer. Det är också ett svek mot alla dem som är arbetslösa i vårt land. Vi vet att det behövs stora investeringar för att minska våra utsläpp. Men det är också investeringar som ger otroligt mycket jobb. Om vi skulle göra de investeringar som föreslår, ungefär 50 miljarder , skulle det ge jobb till människor som skulle underhålla och sköta vår järnväg så att vi skulle slippa se urspårade tåg och olyckor runt om på vårt järnvägsnät på grund av bristande drift och underhåll, som beror på en regering som inte avsätter de pengar som behövs. Vi skulle se tusentals hantverkare som gjuter fundament och sätter upp massor av vindkraftverk runt om i vårt land. Det är arbetstillfällen som ger en stabil energiframtid och också ger arbetslösa jobb. Det handlar om alla de människor som ska montera hundratusentals solcellspaneler på våra tak för att vi ska få ett hållbart energisystem. Alla inser att en sådan omställning kräver väldigt mycket arbete och att det ger många människor jobb. Det handlar om de tusentals industriarbetare som kan jobba med att ta fram de förnybara bränslen från svensk skog som kan ersätta den olja som vi importerar för dyra pengar . Det handlar om alla de byggarbetare som ska rusta upp miljonprogrammet, de hundratusentals fastigheter och lägenheter som vi byggde och som är i akut behov av upprustning. Allt detta har finansiering för, finansiering som ger många nya jobb. Vi har gjort en beräkning som visar att bara skulle vår politik ge 30 000 fler jobb än vad regeringens politik ger. På handlar det om hundratusentals nya jobb. Det handlar också att satsa på välfärden. kom en granskning från som visar på att var fjärde anställd inom äldreomsorgen vill byta jobb . Hur ska vi med en sådan utveckling kunna ta hand om våra äldre på ett värdigt sätt? Även i skolan kommer det att behövas nya anställningar. Men det kräver resurser. Därför måste resurserna användas till att göra satsningar för att öka kvaliteten i välfärden och för att klara av den omställning vi behöver göra snarare än att sänka skatter ytterligare en gång. Med det yrkar jag bifall till reservationer. 3 (SD): Jag inleder med att yrka bifall till SD:s reservationer. All politik handlar om prioriteringar. ska vi debattera statsbudgetens utgiftsramar och beräkna statsinkomsterna. Vid voteringen senare är det ingen högoddsare att Alliansens förslag kommer att gå igenom. Vad dagen ytterst handlar om är prioriteringar. Det är chansen för de fyra oppositionspartierna att gentemot regeringens budget visa hur de skulle prioritera sin budget om de fick påverka regeringspolitiken i . All politik handlar om prioriteringar. Vi Sverigedemokrater prioriterar i vår budgetmotion bra och konkurrenskraftiga villkor för växande företag. Vi prioriterar en återupprättad välfärd. Vi prioriterar en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Vi prioriterar en värdig livssituation för våra äldre. Vi prioriterar förutsättningar för människor och företag att finnas och verka i hela . När det gäller just företagande vill jag särskilt nämna att vi i vårt förslag tar bort sjuklöneansvaret för upp till tio anställda i medelföretaget genom ett avdrag. Det gör att framför allt små och medelstora företag vågar anställa. Det skapar jobb. Vi prioriterar bland annat om regeringens kostsamma och anmärkningsvärt ineffektiva generella arbetsgivaravgiftssänkning och inför ett socialavgiftsavdrag på som kraftigt sänker kostnaderna för samtliga företag och ger ökat utrymme för stora som små företag att anställa en till. Det gör vi i stället för den generella sänkningen som ger någonstans i runda slängar per heltidsanställd och som i alla utvärderingar har visat sig inte skapa några nya jobb. När det gäller våra äldre prioriterar vi en sänkning av den så kallade pensionärsskatten med 9 miljarder mer än regeringen vilket ger mer netto. Regeringen har tidigare aviserat en sänkning som motsvarar . Det äts snabbt upp av de brister som finns i dagens pensionssystem. Det blir i realiteten inte mer pengar för våra pensionärer. höjer vi garantipensionerna för dem som kanske har det sämst ställt i det svenska samhället. Det är våra garantipensionärer, varav de flesta är kvinnor. Vi höjer pensionerna med , . Kostnaden för reformen för att höja garantipensionerna för våra sämst ställda pensionärer är ungefär samma pengar som alliansregeringen vill lägga på skattesänkningar för oss som tjänar mest genom den höjda brytpunkten. Det gäller också ungefär lika många människor. De borgerliga vill inte ha de pengarna. Ge dem till pensionärerna i stället! Dessutom satsar vi 1,4 miljarder på ett matlyft inom äldreomsorgen. Alla har sett rubrikerna och läst rapporteringen i medierna om hur det ser ut när det gäller våra äldre och den mat de serveras. Vi har människor i som dör av näringsbrist. Det är äldre människor som inte får näringsrik, riktig mat och som dör av näringsbrist därför att de inte får i sig osmaklig, kall eller gammal mat. Vi kan inte ha det så. Det är inte värdigt en välfärdsstat. Vi satsar 5,9 miljarder på att ge alla offentliganställda som tvingas till ofrivillig deltid rätt till heltid. Jag återupprepar att summan är 5,9 miljarder. Det kan låta mycket, men ställ det i relation till annat. Det är en fråga som bland annat Socialdemokraterna har diskuterat . De har lagt över ansvaret helt och hållet på kommunerna. Inte ens de socialdemokratiskt styrda kommunerna har lyckats väl i det fallet. Jag tror att det är av de kommunerna som har genomfört detta. Det kostar alltså 5,9 miljarder. skapar vi motsvarande 25 000 helårsarbetstider rakt ut i välfärden i skola, vård och omsorg för att ta hand om våra barn, våra äldre och våra sjuka. Det är ungefär samma pengar som momsskattesänkningen på restaurangbesök. Enligt regeringen har det enligt de mest optimistiska prognoserna skapat 10 000 jobb, och enligt SCB har det skapat 400 jobb. Det är ungefär samma pengar. Dessutom satsar vi på ökat underhållsstöd och ökade möjligheter för gravida till graviditetspenning. Det är inte bra som det är då gravida i blir kvar alltför länge, ofta i tunga jobb, under en graviditet. Vi vill skjuta till pengar så att fler får gå hem – för moderns och för barnets säkerhet. Vi satsar pengar på anhörigstöd, och vi gör kraftfulla satsningar mot hedersvåld. Vi bryr oss om hela .