prot · H00994 · 2013-04-18 00:00:00 — gick hemvärnsmän skallgång efter en senildement kvinna från , som hade lämnat sitt hem vid och förirrat sig in i skogen. Efter bara någon dags sökande lyckades man hitta kvinnan, medtagen men vid liv. bröt en skogsbrand ut vid Hejnum hällar som ligger mellan och på . Skälet till branden var att eldat mindre rishögar i området och förlorat kontrollen över förloppet. bekämpade brandmän tillsammans med hemvärnet brandhärdarna innan området ansågs vara tillräckligt säkert, och hemvärnet rönte mycken uppskattning för sitt arbete. drabbades av problem med översvämningar. Vid sjön i närheten av steg vattennivån dramatiskt och riskerade att översvämma det närbelägna reningsverket. För att undvika detta kallades hemvärnsmän in för att bygga en skyddsvall runt anläggningen och därmed förhindra en miljökatastrof. En översvämning av reningsverket vid hade riskerat att slå ut dricksvattentillförseln i området. anmäldes en flicka försvunnen i . En begäran om hjälp kom in till Elfsborgsgruppen under morgontimmarna . Kl. 7 kunde man ta emot ca 120 hemvärnssoldater från andra insatskompani. Kompaniet var på väg till en övning i men dirigerades om till då larmet kom. Eftersöket fortsatte med 85 soldater, därtill FMCK och hundpatruller. Eftersöket fortsatte med ca 60 soldater för att slutligen engagera 90 soldater . Efter en uppnådd frekvens på av sökområdet, som var i diameter, avslutades eftersöket utan resultat. Lyckligtvis återfanns flickan i en livsmedelsbutik i . Låt oss erkänna och förstå hemvärnets stora betydelse i kriser. Hemvärnet är en bas för rekrytering till de kontrakterade soldaterna i våra manöverbataljoner. Särskilt betydelsefull blir denna bas när de värnpliktiga blir färre i de gamla listorna. När vi nu har konstaterat att hemvärnet är viktigt och att det också är viktigt med en hög beredskap för hemvärnet är Socialdemokraternas förslag om flera olika beredskapsgrader faktiskt bra. Flera beredskapsgrader möjliggör att de som ständigt vill och kan delta kan få kontrakt med väldigt hög beredskapsnivå. Det innebär också att de som kan hålla endast en lägre grad av beredskap kan tillåtas sådana kontrakt. stöder denna tanke fullt ut. Det som inte ska glömmas är hemvärnets huvuduppgift i form av territoriellt försvar och skyddsstyrka. När civilförsvaret gradvis monterades ned och när särskilda beredskapspolisen utan vettig motivering lades ned ökade det vakuum som hemvärnet måste kompensera. Om hemvärnet får fler uppgifter måste de finansieras så att inte kärnuppgifterna blir lidande. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) 9 § Frågeinstituten som kontrollinstrument Föredrogs betänkande 2012/13:KU4 Frågeinstituten som kontrollinstrument. 34 (MP): brukar vi i ägna oss framför allt åt granskningen av regeringen. Det är en viktig del av kontrollmakten i , och den styr mycket av vårt arbete i utskottet. Men just nu ska vi debattera en annan viktig del av kontrollmakten, nämligen frågeinstituten. Frågor och interpellationer är sådant som i huvudsak sker här i plenisalen. Som grund för betänkandet och diskussionerna i utskottet har vi haft en utredning som har genomförts av , före detta kanslichef i . Det är en gedigen och viktig utredning. Det är viktigt att återkommande se över hur frågeinstituten fungerar. Det finns annars en risk att det blir en slentrian, att de fungerar dåligt. Vi behöver se över dem för att de ska vara en aktiv och viktig del av det parlamentariska systemet och kontrollmakten. Interpellationerna och frågorna steg i antal . har de minskat något igen. Den utvecklingen behöver vi fortsätta att se över och försöka ställa oss frågan varför förändringarna sker. Det finns en del problem med systemet. Det har framför allt varit en hel del försenade svar på interpellationer och skriftliga svar på skriftliga frågor från regeringssidan. har lagt fram en del förslag på hur detta skulle kunna hanteras. svarar i någon mån på dem. För framför allt de skriftliga svaren från regeringssidan finns ett förslag att förlänga tiden ytterligare för att få fram bra och ordentliga svar som fungerar parlamentariskt. Det har varit lite ont om tid för att klara av dem på ett riktigt bra sätt. Det är ett av de förslag som vi lägger fram. För interpellationerna tycker vi inte att tiden är för kort. Däremot har utredaren lagt fram förslag och funderat över om det går att göra något åt statsrådens kalendrar. Där har vi dock inget förslag, utan vi överlåter åt regeringen själv att försöka hitta lösningar så att statsråden bättre klarar av att hantera interpellationerna i sina almanackor så att vi slipper så många förseningar. En annan fråga som har blivit den största frågan vi har diskuterat gäller statsministerns frågestund. Utredaren föreslår att frågestunden ska göras om till mer av en debattstund mellan partiledarna och statsministern. har flera av partiledarna inte deltagit i frågestunden, och det har blivit mindre och mindre intresse för den. Utredaren har instämt i utskottets ställningstagande, att det behöver göras en hel del förändringar för att få den institution som frågestunden mellan statsministern och de olika partiledarna är att bli mer aktiv och fungerande i dagspolitiken. Vi har i någon mån kommit överens, men det har varit något parti som till slut har backat. Utskottet har efter lång tids arbete och återkommande behandling bestämt att överlämna frågan till gruppledarna. Jag hoppas att de bättre än vi klarar av att hantera institutet så att det blir en uppfräschning och förändring som gör att statsministerns frågestund fungerar bättre . Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 35 (S): Det här betänkandet handlar alltså om ett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen där vi uppmanar styrelsen att utveckla formerna och ordningen för frågeinstituten här i . Jag tycker emellertid att det finns anledning att lite grann erinra om bakgrunden till frågan. Jag har varit med i , och har vi granskat hanteringen och ordningen kring interpellationsdebatterna. Jag tror att vi vid samtliga granskningar har funnit att det inte har förelegat någon kritik ur konstitutionell synpunkt mot hur interpellationsdebatterna har hanterats. Men jag tror att många av oss har känt en viss otillfredsställelse när vi har tittat på hur det har gått till. Det gjorde att vi kände att det kanske fanns anledning att fördjupa sig lite grann i vad det fanns för bakgrund och avsikter och vad syftet var med interpellationerna. har varit inne på att det här är en del av kontrollmakten. Vi kände att här finns det anledning att se över frågan. Därför tillsattes den utredare som nämnde. Enligt min uppfattning är interpellations- och frågeinstituten väsentliga inslag i ansvars- och befogenhetsfördelningen mellan å ena sidan och å andra sidan regeringen. Det brukar vi ibland kalla för kontrollmakt visavi regeringen. Trots att vi har gjort ett antal granskningar kände vi behovet att se över detta. Det resulterade i en rapport som har lämnat, Frågeinstituten som kontrollinstrument. Det är alltså den rapporten som har legat till grund för de diskussioner som vi har haft i utskottet och som har resulterat i det aktuella betänkandet. Det finns två inslag i betänkandet som jag särskilt vill kommentera, och jag ska strax återkomma till det. Först vill jag för ordningens skull nämna att utöver de två frågor som jag särskilt ska kommentera finns det förslag som jag tycker det är viktigt att ta till sig. Jag tror att det skulle, om man följer de råd som där finns, väsentligt bidra till att göra frågeinstituten mer effektiva och meningsfulla. Det är ett enigt utskott, men trots det skulle jag vilja göra några medskick till riksdagsstyrelsen. Jag vill ta mig den friheten. Det är två delar jag vill kommentera. Dels handlar det om formerna och ordningen för interpellationer, dels handlar det om statsministerns frågestund. När det gäller interpellationerna finns det en lite besvärande utveckling av försenade svar. var andelen försenade svar uppe i . Perioden innan låg den på . Det är en utveckling åt fel håll. Jag vill inte med det ha sagt att det inte ibland har funnits legitima skäl till de här förseningarna. Men det är problematiskt när det blir förseningar av interpellationsdebatter därför att ingången i interpellationsdebatter oftast är att det har hänt någonting, det vill säga att en fråga har hög aktualitet. Blir det inte en debatt inom rimlig tid förlorar frågan i värde. Ett annat bekymmer är att interpellanten har svårt att veta när debatten kommer att äga rum. Jag har fått beskrivet av flera riksdagskolleger från olika partier att man har fått dra tillbaka sin interpellation därför att den föreslagna debattiden och debattdagen inte har varit hanterbara. Vi säger här att måste ta ett större ansvar för hur statsråden planerar sin tid och att regeringen tillsammans med kammarkansliet måste se över framförhållningen för att komma till rätta med de här problemen sett ur både statsrådens och interpellanternas synpunkt. När det gäller statsministerns frågestund har jag tagit fasta på att utredaren anför att frågestunderna inte helt fungerar som det var tänkt. Om man delar den uppfattningen tycker jag att det är logiskt att man är beredd att diskutera hur vi kan vidta förbättringar. Sedan kan man alltid diskutera på vilket sätt. Sättet för mig är underordnat. Vi skriver att det ankommer på gruppledarna att utforma den närmare ordningen. Jag skulle vilja göra följande fem medskick och noteringar. För det första har jag hört många säga att deltagandet i statsministerns frågestund stadigt minskar. Jag var själv här i kammaren , och det var ganska glest i bänkarna, det vill säga att intresset avtar. Det andra: Om man ser att någonting inte fungerar fullt ut som det var tänkt är det logiskt att man försöker göra någonting åt det. Det tredje: Det här har för min del inte handlat om att vara partilojal, utan det handlar om principer för ansvar och kompetensfördelning mellan riksdag och regering, och det alldeles oavsett vilket eller vilka partier som har regeringsansvaret. Det fjärde är att kontrollmakt är ett omistligt inslag i vårt demokratiska system. Det sista: Det finns en förväntan i om att dessa kontrollinstitutioner utvecklas och inte självdör. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet KU4. 36 PER (M): Det här är ett enigt betänkande. Jag skulle kunna stämma in i princip i allt som och har sagt, utom möjligen några av Billys medskick. Precis som sade är det här en viktig genomgång, lite grann att titta igenom och se om de kontrollinstrument vi har fungerar. Vi har förslag på några små förbättringar. För övrigt tycker vi att det mesta fungerar relativt bra. Med detta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. 37 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag vill hälsa statsråden välkomna. Frågor besvaras av näringsminister , utrikesminister , justitieminister , statsrådet och statsrådet . 38 (S): Min fråga går till näringsminister . har en arbetslöshet som är högre än i många jämförbara länder i . Vi har en ungdomsarbetslöshet som är högre än genomsnittet i . Regeringens arbetsmarknadspolitik måste betraktas som havererad. Resultatet av regeringens politik är att den svenska arbetslösheten ökar och ökar. Fas 3 beräknas under innevarande år öka med 4 000 personer. Regeringens prognoser när det gäller jobben var överdrivet optimistiska. har regeringen fått revidera sina prognoser när det gäller arbetsmarknaden och erkänner att arbetslösheten under innevarande år kommer att öka med 40 000 personer mer än vad regeringen trodde när den lade fram sin budgetproposition. Min fråga är: har regeringen uppdaterat sina prognoser, när tänker regeringen uppdatera sin arbetsmarknadspolitik? 39 Näringsminister (C): Jag instämmer med när hon säger att arbetslösheten är ett stort problem. Det är av den anledningen som regeringen har gjort stora insatser för att sänka arbetslösheten. Vi har sänkt kostnaderna för att anställa. Vi har storsatsat på Arbetsförmedlingen. De har aldrig haft så mycket pengar, medger de själva, för att kunna jobba just med människor som vill vara i praktik eller utbildning. Dessutom har vi fler utbildningsplatser vid våra högskolor och universitet än 2006 då Socialdemokraterna satt vid makten. Jag skulle i stället vilja fråga : Hur blir det fler jobb om man lägger 30 miljarder i ökade kostnader på företag, såsom Socialdemokraterna vill i sin budget? Den här regeringen satsar på ett konjunkturpaket i vårens budget med bland annat ett antal utbildningsplatser och förstärkt regional tillväxt. 40 (S): Jag tror att näringsministern är en av de få i det här landet som tycker att Arbetsförmedlingen är rätt för att klara av sina utmaningar. Tvärtom är arbetsgivare och också arbetslösa ganska uppgivna när de möter Arbetsförmedlingen. De upplever inte att de har tilltro till att de där kan få hjälp att klara sina rekryteringsbehov eller att kunna få jobb om det är en arbetslös individ. Regeringen har föreslagit att man ska minska platserna på högskolan med 10 000 platser. ändrar man det och ska bara minska med 8 600 platser. Det är svårt att betrakta det som en satsning. Regeringens problem är att resultatet av politiken som har verkat är bedrövligt. Arbetsmarknaden fungerar allt sämre, vilket flera oberoende bedömare har kommit fram till, arbetslösheten ökar och långtidsarbetslösheten ökar katastrofalt mycket. Ändå håller regeringen fast vid samma politik. har ni tvingats att anpassa era prognoser till verkligheten. När ska ni anpassa politiken till verkligheten för att lösa arbetslösheten? 41 Näringsminister (C): Jobb skapas genom att företag har en vilja och en möjlighet att anställa. Därför är det anmärkningsvärt att när Socialdemokraterna talar om jobb innebär det 30 miljarder i skattechock för svenska företag. Det är de som skapar jobben. Vad vi behöver göra är att fortsätta att stimulera företag att skapa jobb och anställa. Det gör regeringen. Vad vi också behöver göra är att förstärka utbildningsinsatserna. Det innebär fler högskoleplatser, fler praktikplatser och lärlingssystem som vi ska förfina. Det gör också regeringen. Dessutom behöver man jobba mer med samverkan med näringslivet. Praktikplatser är en sådan del som vi förstärker i vårens budgetproposition. Arbetslösheten löses inte bara genom en åtgärd eller en budgetpost. Den löses genom olika åtgärder. Sänkta arbetsgivaravgifter är en sådan åtgärd. Dem vill socialdemokraterna fördubbla. Utbildningsplatser inom det reguljära utbildningssystemet är en annan. Där har vi fler platser än vad Socialdemokraterna hade 2006. 42 (M): Jag vill rikta en fråga till justitieminister . Vi har fått ett nytt ord i vokabulären, näthat. Det är skildrat från olika ungdomsmiljöer och via sociala medier hur unga använder ett allt grövre språkbruk, hur de hotar varandra och hur de kränker varandra. En del rycker på axlarna, och andra såras väldigt mycket. På något sätt verkar det ha blivit en norm där de unga inte längre talar med de äldre, och vi har svårt att veta vad som händer. Det inskränker sig inte heller till ungdomars beteende. Även vuxna ägnar sig åt grova kränkningar på nätet mot vuxna och mot barn. Det är till och med så att det har spridit sig till politiska kretsar. Vi hade en ung vänsterpartist som avgick med en landstingsledamot från som bland annat tyckte att personer som och jag förtjänar bly. Min fråga till justitieministern, även om hon inte kan vara ansvarig för normupplösning, är om hon avser att vidta någon form av politiska åtgärder genom att styra myndigheter eller funderar på någon form av tänkbar lagstiftning. 43 (): Den typ av problem som beskriver är väldigt allvarliga. Det omfattar många olika typer av brott. Ofta är det som är allvarliga angrepp via nätet brottsligt . Det kan röra sig om olaga hot. Det kan röra sig om förtal. Det kan handla om ofredande. Det kan handla om hets mot folkgrupp. Det finns en rad olika brott som kan vara tillämpliga. Ett problem vi har är att lagstiftningen ofta är skriven i en annan tid. Den träffar egentligen inte riktigt vare sig det allvar eller den form som det tar uttryck i på nätet. Därför överväger vi att se över till exempel olaga hot och en del andra brott för att bättre anpassa dem efter den miljö som vi lever i. 44 (M): I samband med detta verkar det som att rättsväsendet ibland står lite handfallet. Många vittnar om att polisen lite handfallet hanterar det på olika sätt. Anmälningar tas inte upp, och reagerar man sent. Det leder sedan till att åklagaren i nästa skede lägger ned förundersökningarna. Ser inte ministern en risk i att många av dem som använder sig av detta har dålig moral och tar det som intäkt för att det är okej för samhället? Finns det här en möjlighet att skynda på myndigheterna och möjligen få delar av vårt polisväsen att vakna till när det gäller den här typen av frågor? 45 (): Vakenheten finns nog, åtminstone på en del håll, i de här frågorna, men ibland kan det vara svårt att hantera. Om vi till exempel tar förtal så kräver det ett enskilt åtal. Du måste själv driva frågan. Du kan inte vara förtalad om du inte själv vill driva frågan fast det kan vara en allmängiltig sak. som många riksdagsledamöter var engagerade i pekade på en del av de svårigheterna med vad som är allmänt åtal och vad som är enskilt åtal. Den rekommenderade att man kanske ska sänka ribban något för att kunna driva allmänt åtal. Det är också en sådan fråga som vi arbetar med på . Det handlar om att öka kunskapen om hur man ska arbeta metodiskt i den här typen av ärenden. Därför arbetar med att försöka samla ihop kompetensen och också sprida goda kunskaper om bra metodik så att poliser runt om i landet känner sig säkra på hur de ska hantera anmälningar när de kommer. Mitt besked till människor är att de ska anmäla om de känner sig angripna på ett allvarligt sätt på nätet. Polisens förtroende för ledningen 46 (S): Också min fråga går till justitieminister . har vi fått rapporteringar om att det inom svensk polis finns ett starkt missnöje bland medarbetarna med den högsta ledningen. Fyra av tio medarbetare säger att de har inget eller väldigt lågt förtroende för ledningen. Det är en siffra som har blivit ännu sämre sedan förra mätningen. Dessutom valde att inte berätta om kritiken utan sade att den var nöjd med medarbetarindexet. Min fråga blir därför: Hur ser justitieministern på situationen, och vilka åtgärder tänker hon vidta? 47 (): Först och främst vill jag säga att jag uppmuntrar de myndigheter som jag har ansvar för att göra medarbetarundersökningar. Man kan inte förbättra sitt ledarskap med mindre än att man vet hur medarbetarna ser på saker och ting. Även tar initiativ och har denna typ av undersökningar och har haft det . Jag utgår från att skälet är att man vill ha det som utgångspunkt för att diskutera ledarskap på olika nivåer och de problem eller synpunkter som kan finnas. När det gäller det som har beskrivits i medierna och den senaste undersökningen har jag inte tagit del av alla detaljer i den . Man har dock inte försökt mörka den, utan den lades ut på polisens intranät i vanlig ordning. Det som har diskuterats är om den korta beskrivning av innehållet som gavs överensstämde med innehållet. En del journalister har här menat att man försökte försköna bilden. Jag kan inte ha någon uppfattning om ingressen eller beskrivningen när man presenterar undersökningen, men i sin helhet fanns och finns den tillgänglig. 48 (S): Uppenbarligen finns det en hel del poliser och polisanställda i som upplever det som svårt att bli lyssnade på av sina högsta chefer. Det är inte en arbetssituation som någon av oss vill uppleva, och uttrycker också tydlig oro. Vad är justitieministerns tanke om hur resultatet kan ha försämrats på detta sätt, och, kanske framför allt, vilka åtgärder tänker justitieministern vidta? 49 (): Det finns flera skäl till att det kan finnas synpunkter på arbetssituationen inom svensk polis. Till exempel motsvarar resultaten inte förväntningarna i en del avseenden när det gäller utredningsarbetet, vilket vi också har diskuterat i kammaren. Därför har vi lagt ned ett ganska omfattande arbete på att träffa utredare och diskutera deras arbetssituation. I den gruppen är det tydligt, utifrån de rapporter jag har fått och de möten jag har haft, att man på många håll känt att man inte har varit sedd och att ledarskapet i den lilla kontexten har varit otillräckligt. Här behövs ett antal åtgärder, och det finns säkert motsvarande problem på andra håll. Det vi nu gör från politiskt håll, och som jag tycker är viktigt, är att försöka ta reda på så mycket som möjligt om hur situationen ser ut på basplanet där den egentliga vardagsverksamheten pågår. Under den förändring som kommer att ske när vi ska omorganisera polisen kommer det givetvis att vara många frågor som väcker känslor, debatt och diskussion, och ska jobbet skötas. Vi måste därför hålla koll på dessa synpunkter och försöka agera klokt. 50 (FP): Jag vill ställa en fråga till näringsminister om ungdomsarbetslösheten. Vi är generellt sett bekymrade över arbetsmarknadsläget, och vi välkomnar de satsningar som aviserades i vårpropositionen. Vi följer också noga jobbpaktsdiskussionerna. Jag vill dock höra statsrådets bedömning av hur verkningsfulla dessa insatser är utifrån det vi politiker kan påverka. När det gäller siffrorna för ungdomsarbetslösheten vill några att de också ska omfatta dem som studerar. Det viktigaste är dock att ta itu med dem som är arbetslösa och saknar utbildning. Hur bedömer statsrådet verkningsfullheten? Statsrådet får gärna också kommentera samverkan med näringslivet när det gäller lärlingsutbildningarna, för jag tror att det är centralt. 51 Näringsminister (C): Jag tackar för frågan. Arbetslösheten, inte minst ungdomsarbetslösheten, är en prioriterad fråga för regeringen och regeringens fyra partier. Här behöver vi jobba med en palett av olika åtgärder. En sådan är samverkan med näringslivet, som tog upp. Lärlingsutbildningen i gymnasieskolan, som återinfördes av alliansregeringen under förra mandatperioden, är en viktig pusselbit. Det kan vi se i och som har framgångsrika sådana system. Jag var i och besökte där företaget som jobbar med lärlingsutbildning för att slussa in ungdomar i arbete. En annan del är sänkta kostnader för att anställa unga genom halverade arbetsgivaravgifter men givetvis också coachning och praktik genom jobbgarantin för unga som infördes . Dessa delar är viktiga grundfundament för att långsiktigt verka för att sänka arbetslösheten bland unga i , som har varit hög . 52 (FP): Jag tackar för svaret. Studieresan till och var jag extra intresserad av. Är statsrådet beredd att driva denna fråga i , nämligen att företagen tar ett ännu större ansvar för yrkes- och lärlingsutbildningarna? I den gamla gymnasieskolan var det fyra av tio elever som lämnade yrkesprogrammet utan slutbetyg. säger företagarna att de inte hittar rätt kompetens. Vi har dessutom stora avhopp från gymnasieskolan. 53 Näringsminister (C): Just yrkesutbildningarna och lärlingsutbildningen är viktiga. Här gör alliansregeringen i flera omgångar förstärkningar av yrkesutbildningarna, både genom kompetensutveckling för yrkeslärare och genom att vi i höstens budget fördubblade handledarstödet till arbetsgivare som tar hand om en lärling. Detta gör vi för att skapa morötter för fler företagare att vilja ta sig an en lärling och utbilda den på plats på verkstadsgolvet. En annan viktig del är att bygga vidare på den svenska modellen. Där har jag och regeringen stora förhoppningar på yrkesintroduktionsavtal där arbetsgivarparterna och facken kommer överens om en modell. Regeringen har sagt att vi gärna stöttar och stimulerar sådana att komma på plats så att fler unga människor får en möjlighet till arbete.