prot · H10914 · 2013-10-17 00:00:00 — Under de år som vi har haft denna lagstiftning har endast två arbetsgivare blivit fällda, och det är den senaste fällande domen. Tycker statsrådet att det är ett problem med så få fällande domar, och tycker statsrådet att lagen är ett användbart verktyg för att motverka lönediskriminering? 59 Statsrådet (FP): Jag tackar för en viktig fråga. Jag har försökt följa och sätta mig in i det rätt häpnadsväckande faktum att en sådan viktig lagstiftning inte har lett till några fällande domar. Det som man kan notera är att när det gäller annan diskriminering och andra rättegångar med anledning av diskrimineringslagstiftningen som har behandlats i allmän domstol blir det mycket oftare fällande domar. Detta är också en jämförelse som vi tittar lite närmare på för att se vilka slutsatser som vi ska dra av den. Det som alla jurister som tittar på detta konstaterar är att det inte handlar om lagtexten utan om hur man gör bevisvärderingen och tittar på bevisen. I väntan på den översyn som vi nu gör vill jag ändå konstatera att lagen spelar en mycket stor roll. Alla jurister är också överens om det faktum att det är mycket viktigt att lagen finns. 60 (S): Om jag förstår ministern rätt är det tolkningen, det vill säga arbetsdomstolens rättstillämpning, som det är fel på. Min följdfråga blir då: Hur mycket ska marknadskrafterna spela in vid lönesättningar? 61 Statsrådet (FP): Det är just det som diskussionen gäller. Det finns flera som påstår att marknadskrafterna har tillmätts för stor betydelse och att det förstärker de skillnader som finns mellan hur vi värdesätter typiskt sett manligt och typiskt sett kvinnligt arbete, men att det bara ska få användas när det handlar om en efterfrågan på ett visst yrke på marknaden. Jag tycker att det är viktigt att se över hur bevisningen förs fram i dessa delar och återkomma med åtgärder om det behövs. 62 i (S): Min fråga går till idrottsminister . har vi kunnat följa vårt svenska fotbollslandslag när de har presterat bra på planen. har vi också fått höra säga att man är tvungen att dra ned 30 miljoner på det elitstöd man använder just till möjligheter att utveckla sina duktiga spelare i de olika förbunden. Mina frågor till idrottsministern är: Har idrottsministern samma oro som över att man inte ska kunna fortsätta satsningarna på elitverksamheten? Vad tänker ministern i så fall göra? 63 Kultur- och idrottsminister (M): Vi kan gemensamt glädja oss åt framgångar i fotboll; det är alldeles riktigt. Det gäller även en del andra medaljer, nu senast bordtennis och guld i . Jag delar delvis oro, men egentligen inte att det skulle finnas en brist på resurser till elitsatsningar. Det talade om var en riktad satsning på från , som var villkorad och begränsad till ett visst antal år. Vi har ökat stödet rejält till idrottsrörelsen. Däremot ser jag en oro när det handlar om ungdomar som slutar idrotta därför att de tycker att tävlandet har tagit över. Det är åtminstone de signaler vi har fått från . Att få ungdomar att fortsätta idrotta, tycka att det är roligt och helst göra det hela livet är min första prioritering. Det behöver vi diskutera mer med idrottsrörelsen. Det är inte brist på pengar eller brist på elitintresserade som är den stora faran . 64 i (S): Det är dock så att under ett flertal år har talat om att deras grundbidrag minskar. De har faktiskt inte fått räkna upp sitt anslag , och att man tar bort en del av elitstödet är naturligtvis en effekt av det. Vi socialdemokrater har lyssnat på idrottsrörelsen. Vi ser att idrottsrörelsen är otroligt viktig för att våra barn och unga ska vara aktiva. ser vi visserligen att man hoppar av, men en annan del är att man faktiskt inte har råd att vara med. Därför har valt att prioritera barn och unga. Jag tycker att det är bra, men det finns fortfarande ett jättestort problem: att många stängs ute. Vi socialdemokrater har i vårt budgetalternativ satsat 300 miljoner på både idrotts- och friluftsliv. Frågan till kulturministern blir: Är det viktigare med skattesänkningar än att se till att våra barn och unga har möjlighet att ha en aktiv fritid vad gäller såväl kultur som idrotts- och friluftsliv? 65 Kultur- och idrottsminister (M): Ja, det är väldigt viktigt med skattesänkningar, för de kommer alla till del. De som inte får del av skattesänkningarna får del av den fritidscheck på per barn som kan användas till idrott. När det gäller de talar om och som skulle gå till vill jag säga att det inte i första hand handlar om brist på pengar. De har fått väldigt mycket större stöd. Det viktiga är att människor själva kan betala barnens idrottsskor, idrottskläder och medlemsavgifter i föreningarna. Enbart det femte jobbskatteavdraget räcker mer än väl till för att barnen ska ha möjlighet att idrotta och även ha utrustning. Därför är skattesänkningar oerhört viktigt: Människor får behålla mer av sina egna inkomster och själva göra sina val. Det tycker jag är en viktig prioritering och rätt politik. 66 (C): Att alla ska ha möjlighet att själva få välja om och med vem de gifter sig, och inte behöva leva under hot om tvångsgifte, kan vi här i tycka borde vara rätt självklart. har sagt att vi aldrig kan acceptera att unga flickor eller pojkar gifts bort mot sin vilja. är det utredningen skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap lämnades över till regeringen. I den föreslås ett förbud mot tvångsäktenskap. När jag tittar på vad regeringen jobbar med som kommer ser jag dock inte att den är med på listan. Mina frågor till jämställdhetsminister är därför: Varför finns inte förslaget med? Vad är det med regeringen – vill ni inte förbjuda det här? Vi har inte råd att vänta ett sommarlov till och ha gapande tomma skolbänkar när flickorna inte kommer tillbaka efter semestern. 67 Statsrådet (FP): Tack för ännu en väldigt viktig fråga, ! Jag hoppas att litar på att vi i regeringen, liksom – tror jag – alla i denna kammare, brinner för att de här flickorna ska slippa tvingas gifta sig. De ska slippa föras ut ur landet, och det ska inte bli några gapande skolbänkar. Tyvärr tar lagstiftningsarbete tid. Regeringen har tagit emot utredningen. Vi har berett den och arbetar nu med den i . Vi räknar med att lämna en lagrådsremiss . 68 (C): Jag tackar för svaret. Min följdfråga är: Kommer propositionen att komma före slutdatum , så att vi får beslutat att lagen kan vara på plats ? Det skulle nämligen vara oerhört värdefullt och en väldigt viktig signal att den snabbt kommer på plats. 69 Statsrådet (FP): Det är min absoluta ambition och förhoppning att det ska bli på det viset, och jag hoppas också att jag med stolthet ska kunna leverera den till er i . Det jag kan säga är att lagrådsremissen kommer . De ekonomiska villkoren för hyresrätt och ägd bostad 70 (S): Det rekordlåga bostadsbyggandet oroar alla från arbetsgivare till studenter. Många menar också att detta kommer att påverka tillväxten. Att regeringen gör för lite är väl snart alla överens om. Många hyreshusprojekt blir inte av till följd av att kalkylerna inte går ihop. För att öka nyproduktion av hyresrätter krävs bland annat likvärdiga ekonomiska villkor jämfört med äganderätt och bostadsrätt. Hyresrätten är skattemässigt missgynnad – en nybyggd hyreslägenhet blir ca dyrare att bo i än en ägd bostad. Min fråga till bostadsministern är: När kommer förslaget till att jämställa de ekonomiska villkoren för hyresrätt och ägd bostad? 71 Statsrådet (KD): Det är riktigt att vi har bostadsbrist. Det är också riktigt att vi just nu ser en stigande bostadsproduktion. Vi hoppas att den ska bli kraftigt stigande och att vi ska komma åt rätt håll och lösa problemen. Det tar dock tid, självklart. Vi jobbar med omfattande reformer; jag vill påstå att vi håller på med kanske den mest ambitiösa reformagendan på när det gäller bostadspolitiken. Det är inte så att det finns ett problem, utan det finns många olika problem. Skulle det vara så att den beskrivning gör var det enda problemet skulle bostadsbyggandet rusa i väg på andra områden också. jobbar vi med att förkorta och förenkla planprocesserna. Vi har sänkt en del skatter och avgifter för flerfamiljshus. Vi har utredningsarbete på gång kring de frågeställningarna också, och vi kommer att leverera ett antal förslag. Vi återkommer successivt till med konkreta förslag. Vi hoppas att Socialdemokraterna då är med och fattar de erforderliga besluten för att vi ska få en snabbare och bättre planprocess och bättre villkor för att bygga både hyreslägenheter och övriga bostäder. 72 (S): Regeringen har tillsatt en bostadsbeskattningskommitté för att ta fram förslag för att jämställa ekonomiska villkor mellan hyresrätt och ägd bostad. Det vore dock bra om det i detta arbete också fanns direktiv som medgav just detta, men det gör det inte. Bostadsministern har nämligen sett till att de direktiven inte finns. Lägger regeringen inte till direktiven kommer heller inget förslag som jämställer de ekonomiska villkoren mellan dessa boendeformer. ser bara ut att kunna lägga fram förslag om att ta bort fastighetsavgiften, vilket ju inte påverkar nyproduktionen speciellt mycket. Nyproduktionen av hyresrätter behöver komma i gång. Det finns förslag från många organisationer om att faktiskt jämställa villkoren för hyresrätt och ägd bostad. När kommer detta förslag? Kommer det över huvud taget ett sådant förslag? 73 Statsrådet (KD): Vi har sänkt fastighetsavgiften för flerfamiljshus. Vi har tagit bort fastighetsavgiften när man bygger nytt. Vi tittar på de speciella skattevillkoren för just hyresrätter. Vi har ett omfattande arbete för att förkorta planprocessen och göra den enklare och tydligare, därför att det förbilligar produktionen. Vi tittar över regelverken för att förenkla produktionen av inte minst små lägenheter och hyreslägenheter. Förutom alla de här åtgärderna kommer vi sedan att göra ytterligare insatser för att se vad vi kan göra för att stimulera all bostadsproduktion men också skapa goda förutsättningar för att bygga hyresrätter. Kom även ihåg att vi i vissa avseenden har en lägre beskattning för hyresrätten. Vi har dock också andra skattevillkor för hyresrätt och privatägt boende. Det ena är nämligen företagsbeskattning, och det andra är privatpersonsbeskattning. Det går alltså inte att exakt jämföra de olika skattemodellerna. I analogi med vad säger går de företagsskattesänkningar som vi har gjort också till dem som bygger hyresrätter. Notera att subventioner av den modell som Socialdemokraterna förespråkar har prövats och har inte fungerat. Det är inte rätt väg att gå. Ansvaret för bostadssituationen i och 74 (S): Jag har också en fråga till bostadsminister . Gruvnäringen går väldigt bra . Gamla, redan etablerade gruvor som och går bra och fortsätter att expandera, och vi får en mängd nya gruvor runt om i landet, ofta i glesbygder där det är dåligt med bostäder. Jag ska hålla mig till gruvor i och . Där pågår en stor samhällsomvandling. Enligt planen kommer inte att finnas . Det kommer inte att bo människor i , utan de kommer att bli tvungna att flytta. Det kräver tusentals lägenheter, framför allt i . Min fråga till bostadsministern är: Hur jobbar regeringen som ägare av för att säkerställa att människorna i och går skadeslösa ur den här omvandlingen? 75 Statsrådet (KD): Jag håller med om att det är mycket speciella utmaningar man står inför, kanske allra mest i men självklart också i och och även många andra orter och orter som kanske är på väg att ställas inför liknande utmaningar. Det är i grunden välkommet att det finns fortsatt livskraft och ekonomiska möjligheter att bedriva malmdrift. Den samhällsomvandling man står inför är en komplicerad process. Det är kommunerna som har ansvaret. Men vi har bildat en särskild grupp i regeringen, en Malmfältsgrupp, med statsråd men också tjänstemän som jobbar tätt tillsammans med de här kommunerna för att se hur vi kan hjälpa till med nationell lagstiftning. försöker mycket aktivt hjälpa till och bistå, och vi försöker identifiera de extraordinära problem som dyker upp för att se hur vi kan hantera dem. Jag vill påstå att vi har en ganska bra dialog och bra kontakter. Det är inga enkla problem som vi har att hantera, för det är inte minst i fallet helt nya utmaningar som vi står inför, men vi försöker bistå så gott vi kan från regeringens sida. 76 (S): Jag håller inte med bostadsministern om att det är nya utmaningar speciellt i . Det ser lite olika ut i och . Framför allt hos många människor som bor i hyresrätter i flerbostadshus som ofta äger finns det en stor oro för att de måste flytta men också att de ekonomiska villkoren kommer att bli väldigt annorlunda när det ska byggas flera tusen nya lägenheter. Jag vill fråga bostadsministern: ni hur åldersstrukturen ser ut i exempelvis ? Hur ser det ut för människorna som bor där och som ska flytta? Åldersstrukturen är viktig och säger också en del om de ekonomiska möjligheterna att till exempel flytta till ett nytt boende. 77 Statsrådet (KD): Jag är fullt medveten om de utmaningar som man står inför. Här har ett stort ansvar att se till att människor kan få likvärdiga bostäder. Problemet som uppstår är om man bor i en bostad med relativt låg hyra, kanske inte med den bästa och modernaste standarden, och det sedan byggs nytt och man får en annan standard. Det är samma dilemma som man hamnar i när miljonprogramsområdena måste rustas upp och det blir en bättre standard. Vad är rimligt att betala mer i hyra för detta? Det här är exempel på utmaningar som man står inför. I och är det något enklare, för man kan göra jämförelser av marknadsvärden och priser mellan och , men i står man ju inför att flytta en hel stad. De här frågorna brottas man med i och i kommunerna. Vi försöker från regeringens sida följa de här frågorna noggrant och har också fått med oss ett antal frågeställningar från kommunerna som vi bearbetar i . Det finns både juridiska och tekniska men också mer principiella frågor att hantera. Jag upplever att vi har en ganska bra dialog, men vi har en stor utmaning framför oss. Som sagt ligger bollen mycket hos kommunerna, som också behöver komma till oss och peka på de saker vi kan göra för att hjälpa till. De kristnas situation i 78 (KD): Min fråga går också till statsrådet . Inbördeskriget i har drabbat hela befolkningen, såväl muslimer som kristna. Miljoner syrier har ingen mat för dagen, många skadade och sjuka får ingen vård och över sex miljoner är flyktingar. Den syriska befolkningen behöver mer humanitärt stöd från omvärlden. anordnade ett seminarium i som handlade om kristnas situation och framtid i . Ledande företrädare för kristna från deltog i seminariet och berättade om kristnas utsatta situation. De kristna folkgrupperna, som är mer neutrala i inbördeskriget, drabbas hårt av förföljelse av extremistiska grupper. Det pågår en utrensning av kristna från på grund av deras tro. Min fråga är vad statsrådet och kan tänkas vidta för åtgärder för att öka respekten för religionsfrihet. 79 Statsrådet (KD): Som ansvarig också för trossamfundsfrågorna har jag följt de här frågorna och också deltagit i en manifestation . Vi ser hur religionsfriheten förtrampas runt om i världen, och just nu drabbas just de kristna extra hårt. Kyrkor bränns, biskopar kidnappas och människor mördas bara för att de är kristna. Jag tror att vi måste ha ett brett engagemang från både politiken och det svenska samfundet. Självklart måste vi också jobba internationellt via FN och EU. Ett initiativ som jag har tagit är att kalla hit FN:s sändebud i religionsfrihetsfrågor för att lyssna på vad FN gör men också hur vi från svensk sida kan bidra ytterligare till att höja de här frågorna på den internationella agendan och hjälpa till att få det internationella samfundet att agera. Vi har inom biståndspolitikens ram anslagit mer pengar till demokrati- och människorättsfrågor, där vi speciellt pekar på religionsfrihetsfrågorna som en extra dimension som måste få ökad uppmärksamhet. Jag vet också att man jobbar mycket med de här frågorna ute på svenska utrikesbeskickningar av olika slag. 80 (KD): Jag tackar statsrådet för ett utmärkt svar. Det gläder mig att ni är engagerade i frågan om alla människors rätt till egen tro. Jag blev imponerad av ditt tal under manifestationen på , där över 600 personer hade samlats för att ge sitt stöd för religionsfrihet i och . Min andra fråga är om statsrådet kan tänka sig andra åtgärder för att öka toleransen och respekten för religionsfriheten. 81 Statsrådet (KD): Jag tror att vi från regeringens sida liksom EU och FN verkligen måste fundera på hur vi ytterligare kan öka insatserna för att hjälpa till. Vi står alltså inför, tycker jag, dimensioner av de kriser som pågår i och men också på många andra håll i världen när det gäller just utsatta grupper, inte minst den kristna gruppen som verkligen har kommit i kläm i de konflikter vi kan se just . Som sagt: Dialogen med FN:s sändebud i de här frågorna är viktig för oss. Jag vet också att man inom UD jobbar på olika sätt. Exempelvis har vi institutet i som har startat och som handlar om att just hitta kanaler för dialog, inte minst i , mellan olika grupper. Vi vet att i ett område har exempelvis de kristna kopterna blivit särskilt utsatta. På många områden behöver vi fundera över hur vi ytterligare kan vässa insatser, men vi behöver också ett brett engagemang för att utöva påtryckningar från både svenskt och internationellt håll. Där måste alla goda krafter hjälpas åt. 82 (S): Jag har en fråga till miljöministern. I förrgår hade vi en mycket bra debatt här i kammaren om miljö- och klimatpolitiken. Jag tycker att miljöministern visar på goda ambitioner när det gäller miljöarbete. Vi socialdemokrater inser att det här arbetet kommer att kosta en del pengar. Det behöver vara effektivt, kraftfullt och långsiktigt. Därför studsade jag till när miljöministern uttryckte att hennes ambition var att miljöpolitik ska vara enklast, roligast och billigast. Jag skulle helt enkelt vilja veta: Vad menar miljöministern? 83 Miljöminister (C): Jag tackar för frågan. Jag tycker att vi hade en väldigt intressant och engagerad debatt med många ledamöter från olika partier som engagerade sig i miljö- och klimatfrågan. Det gör i alla fall mig väldigt glad när det är så. Jag säger ganska ofta att jag tycker att det ska vara enklast, billigast och roligast att vara miljövänlig. Det kanske inte alltid är enklast, billigast och roligast för staten, kommunen eller företaget. Jag tycker ändå att ambitionen måste vara att de miljöåtgärder som vi sätter på plats ska vara utformade på ett sådant sätt att alldeles vanliga människor klarar av att välja miljövänligt, att även en ensamstående förälder som kanske inte har så mycket pengar kan göra miljövänliga val. Jag försöker att ha det som guide när jag funderar över vilka olika verktyg vi kan använda i miljöpolitiken när det gäller klimat, transporter, kemikalier eller vad det än är. 84 (S): Jag vill inte heller att statens arbete ska vara krångligt, dyrt och tråkigt. Jag vill bara lägga fast det. Vad tycker miljöministern är de viktigaste beslut eller åtgärder som hon har drivit igenom just för att göra detta arbete enkelt, billigt och roligt? 85 Miljöminister (C): Jag tycker till exempel att det som jag lyckades med utan lagstiftning, nämligen att fördubbla insamlingen av lågenergilampor genom en dialog med de ansvariga företagen, är någonting som är väldigt bra. Det belastar inte den enskilde med extra krångel eller mer kostnader. Vi ska ha en fossiloberoende fordonsflotta 2030. När vi ska förbättra fordonsflottan finns det väldigt mycket vi kan göra. Människor byter bil, och de funderar mycket över miljöbilar. Det beslut som vi har fattat alldeles nu att öka inblandningen i vanligt bränsle av alternativa bränslen är egentligen någonting som konsumenten inte märker någonting av men som ger ett ordentligt steg nedåt i utsläppen. Det är två exempel. Jag skulle kunna fortsätta med det vi gör för giftfri vardag, där vi särskilt fokuserar på barn, och den textildialog som vi har . Jag tar gärna emot fler tips för att jobba på detta vis. Arbetet för jämställda löner 86 (S): Jag har en fråga till jämställdhetsminister . Jag vill ta upp de jämställda lönerna, som du själv brukar lyfta fram som din viktigaste fråga. Vi vet att det finns ett par åtgärder som är väldigt effektiva. Det är lönekartläggningar och jämställdhetsplaner. fanns en lagstiftning att lönekartläggning skulle göras och att det skulle finnas jämställdhetsplan i alla företag med över tio anställda. är det ändrat så att det är och gäller företag med över 25 anställda. Jag vet att regeringen har gett mer resurser till för att utöka tillsynen bland annat av lönekartläggningar. Det är bra, men det är inte tillräckligt. Vi behöver bättre regelverk. Inte minst fackföreningarna har pekat på att arbetet för jämställda löner försvåras på ett allvarligt sätt när man inte gör de årliga kartläggningarna. Min fråga är: När återkommer jämställdhetsministern med förslag om att vi skärper lagen på detta område? 87 Statsrådet (FP): Det är mycket riktigt så att lönekartläggning är en av de aktiva åtgärder i diskrimineringslagstiftningen som har påvisbar effekt när det gäller att påverka löneskillnader mellan män och kvinnor. När alliansregeringen beslutade sig för att något minska på intensiteten i lagens krav låg i den andra vågskålen behovet och viljan att minska krånglet för mindre företag och en övertygelse om att åtgärden nu var så fast etablerad att den skulle fortsätta att rulla på med god verkan trots förändringen. visar de fackföreningsrapporter som också jag har tagit del av och en del andra tecken på att det snarare har gått åt motsatt håll. Det kanske inte fungerade så väl som vi hade hoppats. Därför har vi också gett tilläggsdirektiv. 88 (S): Det är bra att jämställdhetsministern säger att ni funderar över dessa frågor och att ni har gett mer resurser. Du kan gärna få återkomma till detta tilläggsdirektiv. Vi vill gärna se ytterligare regelverk på detta område och en skärpning. Min fråga till dig är: Vad är viktigast när du ställer jämställdhet mot eventuellt krångel? Vi ser också att många säger att det är mindre krångel och mer effektivt om man gör det . Då får man det som en del av arbetet. Krångelargumentet tror jag inte riktigt håller. Precis som du säger har det effekt. Den senaste granskningen som gjordes visar att det kan vara 4 500 löntagare som får sin lön justerad, och en stor majoritet av dem är kvinnor. Jag blir mycket glad om jämställdhetsministern nu kan tala om att det kommer ett tilläggsdirektiv att se över också lagstiftningen. 89 Statsrådet (FP): Jag disponerade min en minuts talartid så dåligt att jag inte hann fram till själva huvudpoängen. Den är att presenterade regeringens beslut, som jag tror fattades för en eller , att ge tilläggsdirektiv till den utredare som ser över aktiva åtgärder att också titta på den förändring som gjorts när det gäller lönekartläggning. Jag är ute och besöker många svenska företag för att diskutera jämställdhetsfrågor. Jag frågar då alltid om lönekartläggning. ska det sägas att det ofta är stora företag som jobbar med detta och tycker att det är ett verksamt verktyg. Trots att de tycker att de är jämställda hittar de varje gång saker som de behöver rätta till. När man jobbar både med jämställdhet och med avreglering och minskat krångel måste man pröva, och sedan får man dra slutsatser av vad som gäller. Vi ställer saker mot varandra. Om den här ändringen har fått drastiskt negativa jämställdhetseffekter tror jag att vi kan se framför oss en förändring på den punkten. Karriärmöjligheter inom hälso- och sjukvården 90 (M): Jag har en fråga till socialminister . Regeringen har tagit initiativ till att åtgärda bristen på lärare genom att inrätta förstelärartjänster och tillskjuta medel för detta. Det är en mycket behjärtansvärd insats med tanke på hur personalsituationen ser ut inom skolan och lärares karriärmöjligheter. Jag vill lyfta frågan vidare till hälso- och sjukvården.