prot · H00968 · 2013-02-20 00:00:00 — Inget annat parti har kommit med konkreta förslag om höjda försvarsanslag, utan i stället har man röstat för en försvarsbudget som innebär en allvarlig underfinansiering av vårt svenska försvar. Som det ser ut är försvaret underfinansierat med ca 30 miljarder och kan inte ens uppnå de mål som nuvarande regering satt upp. Vi är det enda parti som på allvar vill värna försvar och också skjuter till resurser för det. lägger ca 20 miljarder mer på försvaret än regeringen i fyraårsbudgeten. Svensk säkerhetspolitik och svenskt försvar är en av statens kärnuppgifter, och det duger helt enkelt inte att den högste representanten för kallar försvaret för ett särintresse. Det faktum att enskilda regeringsföreträdare sedan kommer med ofinansierade utspel ändrar inte på detta faktum. Det aktuella betänkandet tar upp att dagens hot och utmaningar som sagt inte enbart kan bemötas med militära medel. instämmer i att de hot som potentiellt står inför inte kan isoleras till rent militära och kan behöva bemötas på andra sätt. Vi anser det dock beklagligt att regeringen gång på gång använder argumentationen om nya hotbilder som en ursäkt för att nedrusta militära försvar i stället för att bredda vårt försvar. På samma sätt som militära medel inte kan skydda cybersäkerheten kan inte globala regler för cybernätverk skydda oss mot ett eventuellt militärt angrepp. står vi inte inför ett militärt hot men situationen kan snabbt förändras, och vi kan inte blunda för de långtgående ryska upprustningsplanerna. Precis som Nato angav vid sitt senaste toppmöte i vad gäller alliansens viktigaste uppgift menar att den svenska Försvarsmaktens främsta uppgift är att skydda och försvara territorium och befolkning mot en attack och fungera som en garant för vår suveränitet. Vi kan även instämma i att det är viktigt att försvara folkrätten och i de fall det är befogat delta i internationella insatser för att bidra till fred och stabilitet och skydda människor. Vi menar vidare att internationella insatser måste ha ett tydligt mål och syfte samt vara sanktionerade av FN och ha rimliga utsikter till framgång. Ett deltagande bara för deltagandets egen skull anser vi inte vara rimligt. Om ska bidra till sådana insatser anser vi att det ska finnas tillräckligt med resurser, så att det inte sker på bekostnad av vårt försvar av . Låt mig även tala om vikten av alliansfrihet och Nato. Med tanke på hur vårt försvar ser ut kan man fråga sig om det har varit en medveten strategi från regeringens sida att göra vårt svenska försvar så svagt att svenskarna till slut ska känna att det inte finns något annat val än att gå med i Nato. ser positivt på ett samarbete med Nato och har inget emot det partnerskapsavtal som finns. Men då vi vill värna neutralitet och alliansfrihet motsätter vi oss ett fullt medlemskap i . Socialdemokraterna, som också bär ett ansvar för den utveckling som varit till där vi står vad gäller svensk försvarsförmåga, hävdar också att de vill värna vår alliansfrihet och ställer sig kritiska till ett medlemskap i . Socialdemokraternas motivering till detta är bland annat att de litar på EU:s diplomatiska förmåga och Lissabonfördragets solidaritetsförklaring. Solidaritetsförklaringen i EU innebär dock att vi är skyldiga att ge stöd om ett annat EU-land skulle bli angripet, och vi förväntar oss detsamma om skulle bli angripet. Vi anser det motsägelsefullt att tala om vikten av alliansfrihet om man inte talar om riskerna med vad en full implementering av solidaritetsförklaringen kan innebära för och dess alliansfrihet. Självklart ska vi bistå vårt närområde i händelse av kris och katastrof, men vi måste fundera på vad solidaritetsförklaringen innebär i praktiken. Om till exempel blir medlem i EU och hamnar i konflikt med och , är det då skyldighet att bidra med militära medel? Som det ser ut är det ganska oklart vad implementeringen av solidaritetsförklaringen ska innebära. Vi måste kunna diskutera vad den innebär för alliansfrihet. Både i utskottets betänkande och i Socialdemokraternas reservation framhålls att EU kan möta de nya hoten med handel, bistånd och diplomati. Jag instämmer i att dessa verktyg är en viktig del i säkerhetspolitiken för att verka förebyggande för fred och stabilitet. Samarbete med andra stater och organisationer för att bemöta gränsöverskridande hot som terrorism och organiserad brottslighet är också nödvändigt. Vi anser dock inte att detta kan ersätta behovet av ett väl utbyggt svenskt försvar. Att inför svenska folket hävda att de kan känna sig trygga för att EU exempelvis kan bemöta upprustning med handel, bistånd och diplomati anser jag inte vara trovärdigt. I det aktuella betänkandet hävdas också att närområde numera utgörs av EU:s yttre gränser inbegripet grannskapsområdena, vilket gör att och öknar i ska betraktas som nuvarande grannländer. , som är positivt inställda till ett nordiskt försvarssamarbete, anser att vårt viktigaste närområde fortfarande består av våra geografiska grannländer främst i och . Vi anser att den solidaritetsförklaring som finns mellan de nordiska länderna snarare behöver stärkas och konkretiseras. Utskottet framhåller i betänkandet att den ekonomiska krisens effekter på länders försvarsekonomier ska användas som utgångspunkt för ett fördjupat försvarssamarbete i . Även inser naturligtvis att det är väldigt positivt med vissa mellanstatliga försvarsmaterielsamarbeten. Vi anser dock att ett ökat försvarsmaterielsamarbete inte ska användas som en ursäkt för att nedrusta vårt eget försvar eller som en början till ett gemensamt EU-försvar. förespråkar i stället ett förstärkt svenskt försvar. Ett gemensamt EU-försvar skulle innebära ett uppgivande av den nationella självbestämmanderätten och vår alliansfrihet, vilket vi anser vara oacceptabelt och inget som är förankrat hos den svenska befolkningen med tanke på hur kritisk befolkning är till ett Natomedlemskap. Betänkandet tar även upp EU:s roll som global aktör. Vi stöder tanken på ett gott samarbete i och anser att det är en förutsättning för fred och stabilitet. Vi instämmer också i vikten av att EU står upp för rättsstatens principer, demokrati och mänskliga rättigheter. Vi ser dock inte detta som likställt med att EU alltmer måste gå mot att bli en överstatlig union. Vi ser snarare att det EU som växer fram motverkar fredliga relationer i samt att styrningen av EU har ett stort demokratiskt underskott. Vad gäller EU:s gemensamma utrikespolitik kan vi se ett mervärde i att ha en global plattform för att möta globala problem. Så länge vi kan ha ett Europasamarbete i utrikespolitiken som bygger på samsyn och respekt för länders olika utrikespolitiska intressen ser vi inget problem med detta. Det vi däremot ställer oss kritiska till är Europeiska utrikestjänsten och att utrikespolitik i så hög grad ska bli påverkad av EU:s utrikespolitik att man till och med säger att EU:s utrikespolitik är vår utrikespolitik. Då det inte verkar finnas utrymme för konsensus inom alla områden av utrikespolitiken vare sig mellan medlemsstaterna eller inom kommissionen menar vi att det finns all anledning att hålla fast vid en samordnad utrikespolitik i de frågor där det finns samsyn i stället för att med organisatoriska medel försöka ge en bild av en enhetlighet som inte finns. Utskottet har som sagt även behandlat frågan om säkerhetspolitik i ljuset av den ekonomiska krisen. EU har försökt bemöta krisen med hårdare ekonomisk styrning, åtstramningspaket och stabilitetsmekanismer. EU:s åtgärder har mötts av reaktioner i form av demonstrationer mot åtstramningspaket och mot åtagandet att betala stora summor pengar till länder som misskött sin ekonomi. Dessa reaktioner måste tas på allvar i stället för att bemötas med mer styrning och överstatlighet. Vi kan konstatera att krisen har ställt frågor om EU:s framtid och dess utveckling på sin spets. Å ena sidan förespråkade kommissionens ordförande att EU:s länder bör gå mot en federation av stater för att komma till rätta med underliggande brister i samarbetet. Å andra sidan, och i motsatt riktning, höll den brittiske premiärministern ett uppmärksammat tal om relation till EU och om EU:s framtid. argumenterade för ett nytt fördrag för samtliga EU-länder eller, om det inte skulle vara möjligt, en omförhandlad och ny överenskommelse, med den inre marknaden som grund, mellan enbart EU och . talade även om att det finns en växande frustration bland medborgare i EU:s medlemsländer över att beslut tas längre och längre från dem. Han påpekade att vi är olika nationer med olika , och vi kan inte och ska inte låtsas något annat. Han sade att ett flexibelt, frivilligt samarbete binder länder starkare samman än något som är påtvingat från en central makt. Jag håller med om detta. välkomnar en konstruktiv debatt om utvecklingen inom EU och om EU:s framtid. Vi anser att även tydligt borde deklarera att vi vill omförhandla vårt EU-medlemskap, och vi anser att svenskarna borde få tycka till om EU-medlemskapet i en folkomröstning. 57 (S) replik: Jag börjar med att yrka bifall till alla socialdemokratiska reservationer, vilket jag glömde när jag höll mitt anförande. Jag kan lugna med att Socialdemokraterna inte alls menar att diplomati, bistånd, handelspolitik och internationellt samarbete ska ersätta det svenska försvaret. Vi tror dock inte att det svenska försvaret är allenarådande och det enda som behövs för att hantera kriser och konflikter i världen. Vi tror att många av de hot, kriser och katastrofer som riskerar att uppkomma hanteras bäst med andra resurser än militära, det vill säga med bistånd, med öppenhet för flyktingar, med fungerande utvecklingssamarbete, genom större samarbete mellan länder, genom ett gott samarbete inom Europeiska unionen, genom att bistå så att andra länder blir medlemmar av Europeiska unionen och genom att kämpa mot diskriminering och annat. Det säger om att vi bedriver den politiken för att på den vägen ersätta det svenska försvaret är alltså inte sant. Vi vill ha kvar det svenska försvaret som en försäkring som vi betalar en premie till för att vi den dag vädret blir sämre och risken för ett militärt anfall mot uppstår ska ha ett fungerande försvar. är det dock viktigt att se på de andra hot som finns, och då är det militära försvaret inte det allra bästa verktyget att använda. 58 (SD) replik: Det är bra att Socialdemokraterna säger att det inte ska ersätta vårt svenska försvar, men i praktiken har det skett. Varför röstade Socialdemokraterna annars för en försvarsbudget som innebär att vi vid ett militärt angrepp bara kan försvara i på en plats? Socialdemokraterna har inget förslag på utökade försvarsanslag och ett starkare försvar. Om argumentation ska vara rimlig måste ni på allvar visa att ni vill stärka vårt svenska försvar. Vad anser Socialdemokraterna och om en full implementering av EU:s solidaritetsförklaring? Det finns ett kryphål som gör att vi inte måste bistå med militära medel, men det går mot den riktningen. Det finns ett stort politiskt tryck att bistå vid konflikter. Om ni så gärna vill värna alliansfrihet, hur ser ni då på denna utveckling inom EU? Är ni kritiska eller positiva till den? 59 (S) replik: Redan sade på Folk och Försvar att det är svårt att se att skulle förklara sig neutralt om ett annat land i Europeiska unionen angreps militärt av en annan makt. Hon hade rätt då, och vi har rätt nu när vi säger att det inom Europeiska unionen är viktigt att vi samarbetar, utarbetar relationer med varandra och visar solidaritet. Detta är uttryckt i solidaritetsklausulen i Lissabonfördraget där vi säger att vi är beredda att bistå med hjälp om landet så önskar men att vi själva bestämmer hur den hjälpen ska se ut. Solidaritetsklausulen har utvecklats till en solidaritetsförklaring för att också inbegripa och , vilket jag tror att också tycker är högst rimligt. Natolandet ska med sina försvarsgarantier garantera stöd till , och ska inom EU hjälpa vid en katastrof. Självklart ska vi då också hjälpa , och därför har vi denna solidaritetsförklaring. Det är en bra utveckling där länderna går djupare och djupare in i ett gemensamt internationellt samarbete. Detta är emot. Ni vill gå i den andra riktningen och åternationalisera. Det är därför talar om att är så bra; han vill ju gå den andra vägen och åternationalisera. Det är fel väg framåt. Vi behöver mer internationellt samarbete, och då kommer frågor om att vi ömsesidigt ska lita på och stötta varandra när det uppstår kriser och katastrofer. Vad gäller försvarets storlek menar vi att den budget vi har lagt fram motsvarar den resurs vi behöver lägga på det svenska försvaret , för vi ser inget militärt hot mot . För att ett militärt hot ska uppstå måste det finnas en annan makt med intention och förmåga att anfalla , och det finns ingen sådan makt . 60 (SD) replik: Jag kan inte tolka det på annat sätt än att är nöjd med dagens försvar och att det räcker att vi kan försvara i om hotbilden skulle förändras. Vad gäller solidaritetsförklaringen är det viktigt att visa solidaritet med vårt närområde, men en utveckling mot ett fullskaligt gemensamt EU-försvar där vi har skyldighet att ingripa militärt om ett annat land angrips bör vi vara vaksamma mot. måste få bedöma från fall till fall vad som är rimligt. När EU utvidgas kan ganska komplicerade konflikter uppstå, till exempel i eller . Vi bör därför reflektera över detta och ställa oss kritiska så att vi inte går åt det hållet. Ja, vi är positiva till ett nordiskt försvarssamarbete. Vi har aldrig sagt något annat. Det är givet att vi ska ställa upp för varandra. EU är dock större och bredare, och här bör få göra sin egen bedömning av vilken förmåga vi har och på vilket sätt vi vill bidra. 61 HANS (V): Både och har i sina anföranden lyft upp intressanta områden och intressanta frågor. Jag ser fram mot att längre fram i debatten från de borgerliga företrädarna få höra svaren på de frågor som har ställts. För mig som vänsterpartist är frågor om säkerhetspolitik ganska enkla. Svensk militär alliansfrihet har tjänat vårt land och vår omvärld väl och har möjlighet att tjäna vår omvärld väl . Den militära alliansfriheten har bidragit till att generation efter generation i det här landet har kunnat leva i fred och undvika krigets helvete. Den militära alliansfriheten har gett vårt land ett utrikespolitiskt handlingsutrymme som har gjort att har kunnat spela en viktig roll i arbetet för fred och nedrustning när den politiska viljan har funnits. När vi tittar på hur det ser ut i världen är det uppenbart att det råder akut brist på länder som är militärt alliansfria och står upp för fred, nedrustning och mänskliga rättigheter oavsett när, var och med vilka motiv de kränks eller inskränks. skulle kunna vara ett sådant land, men den militära alliansfriheten är en förutsättning för att vi ska kunna vara den rösten i världen. För mig som vänsterpartist är det självklart att vår militära alliansfrihet är en av våra viktigaste och största utrikespolitiska tillgångar. Därför ser vi försvaret av den svenska militära alliansfriheten som en av de absolut viktigaste politiska frågorna. Jag ser med oro på hur den svenska militära alliansfriheten steg för steg har tömts på sitt innehåll och hur förtroendet för den svenska militära alliansfriheten har undergrävts. sade en majoritet i denna kammare ja till där man uttryckligen slår fast att den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ska omfatta den gradvisa utformningen av unionens gemensamma försvarspolitik. Den kommer att leda till ett gemensamt försvar. innan fattade beslutet att ställa sig bakom Lissabonfördraget och dessa skrivningar hade den borgerliga regeringen valt att uppgradera den svenska representationen vid Natohögkvarteret i till en egen ambassad. Om vi tittar ut över världen kan vi konstatera att vi i modern tid aldrig har haft så få svenska soldater i FN-insatser som just . har vi aldrig haft så många svenska soldater som har deltagit i internationella insatser med Natoemblem på sina uniformer. Vi ska vara ärliga och säga att ingenstans märks urholkningen av den svenska militära alliansfriheten så tydligt som i inland. har vi gång på gång sett hur den borgerliga regeringen har upplåtit svenskt territorium i norra för att Nato ska kunna genomföra militära övningar på vårt territorium. genomfördes den största flygövningen i historia med bas i . Det var en övning som helt leddes av Nato där både och fick delta. På flygbasen i i har flygvapen getts tillstånd att träna bombflygning . Hur länge kommer det att dröja innan den här typen av militära övningar tillsammans med Nato och under Natos ledning sprider sig till andra delar av ? Vi ser hur Försvarsmakten i stora delar av trycker på för att man ska öppna svenskt territorium för internationella militära övningar. I , som jag kommer från, vill man öppna den södra skärgården för internationella militära övningar bland annat tillsammans med Nato. Natos ledning och deras hejarklack i svensk debatt och i den svenska försöker sälja in militäralliansen med argumentet att det är en freds- och frihetsallians. Låt mig ställa några enkla frågor. Fråga irakierna som har levt i mer än med våldet i sin vardag under det USA-ledda anfallskriget om Nato har gett dem frihet. Fråga de många oppositionspolitiker som just nu sitter fängslade i Natolandet om Nato har gett dem deras mänskliga rättigheter. Fråga befolkningen i den afghanska byn som flygvapen bombade mitt och dödade 18 civila om Nato har gett dem fred. Den tid då vi som är vänner av den militära alliansfriheten kunde tala om att försvara den militära alliansfriheten är snart förbi. handlar det i större utsträckning om att vi behöver återupprätta den militära alliansfrihetens trovärdighet. Det krävs att vårt territorium, vårt luftrum och vårt territorialvatten inte upplåts för framtida och ytterligare Natoledda militärövningar. Det krävs att som enskilt land tackar nej till att delta i EU:s stridstrupper och Natos snabbinsatsstyrka, och det krävs att vi avvecklar vår ambassad vid Natohögkvarteret i . Det krävs framför allt att vi får en svensk regering som har modet att föra en självständig utrikes- och säkerhetspolitik. Det bästa sättet att skapa säkerhet är att förebygga militära konflikter. Det krävs breda och ofta civila insatser där man bekämpar fattigdom och hunger och ger unga män och kvinnor framtidstro genom utbildning och arbetstillfällen. Det krävs att man stärker respekten för demokrati och mänskliga rättigheter. Det är det bästa sättet att skapa säkerhet. Centralt i ett konfliktförebyggande arbete måste vara att vi runt om på jordklotet begränsar handeln med vapen. I stället har vi det sett en mycket kraftig militär upprustning runt om på jordklotet. Enligt fredsforskningsinstitutet har de hundra största vapentillverkarna på jorden ökat sin försäljning av vapen . har i högsta grad bidragit till denna utveckling. Bara det har den svenska vapenexporten mer än fyrdubblats. Om vi ska lyckas med att förstärka det förebyggande arbetet och förebygga väpnade konflikter krävs det ett mycket kraftfullt svar på de omfattande klimatförändringar som vi ser på olika delar av jordklotet. gjorde Sida en omfattande studie där man konstaterade att 46 länder riskerade att drabbas av väpnade konflikter på grund av klimatförändringarna. Att förebygga väpnade konflikter är kostsamt och komplicerat, men att inte förebygga konflikter utan hantera dem när de har uppstått är mycket mer kostsamt. Den utveckling som vi har sett i i visar på vikten av konfliktförebyggande arbete. Det visar också att konflikter inte kan hanteras, lösas eller förklaras med ensidiga militära förklaringsmodeller. är ett av världens fattigaste länder med en regering som inte har haft vare sig den politiska viljan eller förmågan att se till hela befolkningens bästa. är ett av de länder som redan har drabbats hårt av klimatförändringarna. Det är ett av de länder som Sida pekade ut som ett land där riskerna var stora för framtida konflikter kopplade till klimatförändringarna. Det är inte så konstigt. I slår klimatförändringarna mot befolkningen och konkurrensen om mat och odlingsbar mark ökar. I har det saknats förutsättningar att förhindra att militanta grupper har kunnat etablera sig och att vapen har kunnat strömma in i landet efter fall i . Konflikterna i och andra väpnade konflikter understryker att om vi ska kunna förebygga konflikter och bygga fred och säkerhet behöver vi ett breddat säkerhetsbegrepp där vi inte tittar på de militära delarna. För mig är det viktigt att lyfta upp något som har saknats i debatten och som tyvärr alltför ofta saknas när vi diskuterar säkerhetspolitik, nämligen den del av jordens befolkning som är kvinnor. Krig och konflikter är inte könsneutrala. Krig och konflikter drabbar män och kvinnor på olika sätt och i olika grad. Så är det i varje väpnad konflikt. har jag haft möjlighet att besöka i . Det är ett land som tar mödosamma steg mot fred och försoning efter ett av vår tids grymmaste inbördeskrig. Under inbördeskriget i var det sexualiserade våldet, våldet mot kvinnor, våldtäkterna och stympningen en bärande del av de stridande parternas krigföring. Det var ett massförstörelsevapen som användes i kriget och konflikten. När jag har träffat kvinnor i och pratat med dem ifrågasätter de om deras land verkligen är ett postkonfliktland som vi ofta beskriver det som i . Vi anser att är ett land i fred eftersom männen har slutat skjuta på varandra, men männens våld mot kvinnorna det sexualiserade våldet har på inget sätt avtagit. Vid samtal med kvinnor i , som har drabbats så hårt av våld och krig, är det uppenbart att vi när vi talar om krig, säkerhet och fred dessa generella beskrivningar alldeles för ofta utgår från mäns verklighet och från mäns erfarenheter. Kvinnors erfarenheter osynliggörs, och kvinnor betraktas som särintressen. Jag tror att det är viktigt att vi ser att var tredje kvinna runt om på jordklotet utsätts för våld i hemmet, på jobbet eller i samhället. Långt fler kvinnor runt om på detta jordklot lever med rädslan för våld. Det är en rädsla som begränsar kvinnors möjligheter att delta i samhället och att röra sig i sitt eget samhälle, i sin egen by eller i sin egen stad. Detta är ett våld som finns i varje land, i varje kultur och i varje samhällsgrupp. Detta är kanske vår absolut största säkerhetspolitiska utmaning. Ska vi lyckas möta denna säkerhetspolitiska utmaning som mäns våld mot kvinnor utgör måste vi göra två saker. För det första måste vi synliggöra hur våld och konflikter drabbar män och kvinnor på olika sätt. För det andra måste vi se att kvinnor runt om på detta jordklot inte bara är offer utan att kvinnor i högsta grad själva är aktörer som försöker skapa fred och säkerhet. I vårt arbete med att förebygga konflikter och hantera konflikter måste vi inkludera kvinnor i alla lägen. Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 3. 62 HANS (M): När vi i utskottet skulle begära talartid fick jag viss kritik från socialdemokraten för att jag begärde . Han sade: Hur kan du tala så länge? Själv klockades han in på 14.05, och då hade han begärt bara 10 minuters talartid. Jag tror inte att skillnaden är så stor mellan Socialdemokraterna och alliansregeringen på flera bärande områden. Däremot är det intressant att vill söka konflikten. Det kan man fundera en del på. Kan det vara så enkelt att det är kongressfrossa? Enligt lever cirka en och en halv miljard människor i sviktande stater i situationer av våld och förtryck. Det motsvarar nästan var femte människa på vår planet EU, fem gånger eller motsvarande 170 gånger . Det är en nästan ofattbar siffra. Men likväl är detta verklighet. En sådan vardag har i någon mening även präglat . Fram till freden och undertecknandet av 1958 hade mer ofta än sällan varit skådeplats för väpnade krig och konflikter. Därför var det lika unikt som välbehövligt när stormakter efter slut insåg det meningslösa i framtida krig sinsemellan.