prot · H00968 · 2013-02-20 00:00:00 — Att en folkpartist har lämnat partiet för att det förespråkar Natomedlemskap får stå för den folkpartisten. Man har självklart frihet att välja vilket parti man vill. Jag kan nämna flera miljöpartister som har lämnat på grund av att de är missnöjda med den miljöpolitik som förs fram av . Det här ska inte, fru talman, betraktas som ett argument för att säga att folkpartister inte är nöjda. Detta är inte någon nyhet, som jag sade i mitt anförande. Vi tycker att det är viktigt för säkerhet och för säkerhet att vi har ett nära samarbete med Nato. 83 (MP) replik: Det är ändå gåtfullt, , vad du tycker att mervärdet är. Om vi nu har haft det här välfungerande samarbetet med Nato , vad är då mervärdet i att gå in i ett fullt medlemskap och riskera sådana saker som jag nämnde i mitt huvudanförande? Det gäller nuclear sharing, att vi till och med kan bli mer eller mindre tvungna att stationera amerikanska kärnvapen på vårt territorium, som belgarna, holländarna, italienarna och andra icke-kärnvapennationer har tvingats göra. Vi riskerar också att på ett annat sätt bli föremål för terrorattacker och naturligtvis att hamna på kärnvapenmakternas karta. Jag menar att man ganska tydligt ser minusposter med att gå in i Nato. Varför är det då så viktigt? Slutligen är det detta som tog upp med att Nato egentligen har sugit upp all trupp. Det var som införde de blå baskrarna, och av dem var en gång i världen svenskar. Vi har hört att när FN frågar om och svensk försvarsmakt har möjlighet att bistå med soldater finns inte den möjligheten därför att allting sugs upp av Nato, trots att det är lika behjärtansvärt att engagera sig i afrikanska krigshärdar. De tio största bidragsgivarna i soldater till FN är alla icke västerländska länder, så det är ett svek från både och Natos sida mot FN. Men vad är, som sagt var, mervärdet utöver det fungerande samarbete som vi har ? 84 (FP) replik: Det är mycket enkelt: har ett samarbete med Nato som grundar sig på Partnerskap för fred. har ett samarbete genom och deltar redan nu i Natoledda fredsfrämjande operationer. ska vara ett av de demokratiska länder som försvarar de mänskliga rättigheterna, som försvarar demokratier, som försvarar jämlikhet, som kan hitta gemensamma lösningar för klimatförstöring och mycket annat. Det går inte att isolera sig här i lilla och säga att vi är stora, starka och gör allting ensamma. Det går inte. I samarbete med andra länder, i solidaritet med andra länder, med de värderingar och de normer vi har när det gäller mänskliga rättigheter, demokratifrågan och mycket annat ska vi vara en del av den demokratiska världen för att kunna sätta stopp för våldshandlingar, attacker mot civila mål, klimatet och mycket annat. Jag tror att vinner mer på ett Natomedlemskap än om vi står utanför, när vi ändå deltar i de aktiviteter som är Natoledda. Det blir på något sätt dubbelmoral: Javisst kan vi samarbeta med er! Javisst kan vi vara med er och bestämma vad som ska hända i eller någon annanstans! Men : Nej, vi är alliansfria, och vi ska vara utanför. Jag tycker att det är dags att utvärdera och göra andra bedömningar än vi har gjort tidigare. 85 HANS (V) replik: har vi hört lägga ut texten om utvecklingen i , och vi har hört i många olika sammanhang prata om den mycket oroväckande utvecklingen i . Det som slår mig är att är den kanske starkaste försvararen av Partnerskap för fred, där också ingår. Om man nu tycker att utvecklingen är så katastrofal som beskriver, varför vill man då ha ett militärt samarbete med inom ramen för Partnerskap för fred? Hur går det här ihop egentligen? Sedan försöker sig på att vara lite nedlåtande mot oss i . Han frågar lite raljant om vi inte ska ingripa militärt mot diktaturerna, mot de diktatorer som har suttit där så . Ska vi i stället bara prata? Det säger en hel del om och dess syn på hur vi bygger säkerhet och fred runt om i världen. När och öppnar den utrikespolitiska verktygslådan finns det bara ett enda verktyg i den lådan, och det är de militära insatserna. Där finns ingenting annat. Då är det fullständigt logiskt att man söker medlemskap i en militärallians som Nato. Jag undrar lite var har varit . Vi har runt om på jorden sett en fantastisk utveckling. Land efter land har tagit steg från att ha auktoritära regimer till demokratisering. När jag föddes fanns det knappast en enda demokrati i . är diktaturerna i lätt räknade. På vilket sätt har Nato eller militära interventioner skapat den här utvecklingen? Det har ju skett genom att människor har gått tillsammans med andra människor och kämpat för en fredlig utveckling och kämpat för demokrati. Det har de gjort med civila medel. Men det som är riktigt allvarligt när man lyssnar på är att den syn han har på säkerhetspolitik och hur vi skapar fred och säkerhet också genomsyrar hela regeringens arbete när det kommer till fred, säkerhet och konfliktförebyggande. Om vi tittar ut över världen , hur många svenska medborgare har vi som spelar rollen som medlare i väpnade konflikter? I vilka freds- och försoningsprocesser spelar en central roll? Inga, vad jag vet. 86 (FP) replik: Jag reagerade när jag hörde säga att vi skulle fråga irakierna vad det är för frihet de har fått av Nato och fråga afghanerna vad de har för frihet. För din kännedom ska jag säga att vi var en grupp parlamentariker som besökte , och det var helt andra, positiva reaktioner som vi fick av afghaner på plats. De tackade för den roll vi hade innan kom dit, för den roll spelade när var på plats och vi hjälpte civilt och för rollen när vi hjälpte dem på plats då fick lämna landet och när talibanerna har försvunnit. Man ska komma ihåg att det var mindre än en miljon som gick i skolan, och är det nio miljoner som går i skolan. Det är fortfarande mycket kvar, och därför tycker jag att det är rätt att vi låter dem själva ta över . Det har varit en bred överenskommelse om det i riksdag. Man ska inte koppla allting till att det är svart eller vitt, utan det finns många nyanser däremellan. Vad är det för frihet de har fått från Nato? Irakierna tycker att det är frihet. har de fria, demokratiska val. Men det finns många utmaningar. Men du kan inte tala om vad som skulle ha varit i stället. Det var därför jag ställde en retorisk fråga, om skulle ha varit kvar vid makten. Det är samma sak när det gäller . Självklart vill vi genom fredliga medel att dessa diktaturer ska försvinna. Men tror du, , att diktatorn i , som har styrt landet , han och hans far, är villiga att lämna ifrån sig makten bara för att det ska vara fria val? Där ligger felet, och där är ni tyvärr låsta ideologiskt. 87 HANS (V) replik: Man vet inte riktigt hur man ska börja. När vi har en debatt om säkerhetspolitik och Nato utmålas en bild av att Nato skulle bygga skolor i eller organisera val i . Så är det ju knappast. När det till exempel gäller byggandet av skolor i är det som gör det. Ett tips till är kanske att , när han åker till , inte bara åka med Försvarsmakten och åka runt med svenska soldater utan åka med några av de civila organisationerna, som jag har gjort. Då får man, kan jag säga, en lite annan bild än när man kommer med militäreskort, och det kanske också påverkar vilka svar man får på sina frågor. fick vi i alla fall ett besked från . Vi har tidigare hört att det ska vara missiler på och att vi ska söka medlemskap i . kommer det ytterligare ett besked från : Vi ska intervenera militärt i . Det var dagens nyhet! Man kan inte låta bli att fundera, , över den logik som målas upp av . Det finns två lägen. Antingen är vi passiva eller också intervenerar vi militärt i diktaturer. Frågan till är då: När ska vi börja bomba , denna uråldriga diktatur där diktatorerna har kommit efter varandra ? När ska svenska militärer patrullera gatorna i i ? När är det att skicka in den svenska försvarsmakten i ? När ser vi det svenska försvaret upprätta en flygförbudszon över ? Detta är inte seriös säkerhetspolitik, ! Börja se att det finns fler verktyg i verktygslådan! 88 (FP) replik: Jag tycker inte att ska lägga ord i min mun. Jag har aldrig sagt att det är ett militärt ingripande som måste till i . Man har sagt att man måste överväga andra möjligheter när fredliga ansträngningar inte når framgång, när och blockerar FN:s säkerhetsråds försök att hitta lösningar och när man har gett diktatorn och regimen i för att de ska ändra sig. Det har varit många diskussioner med vänsterpartister runt om i när det gäller , och . De tror att det är något som ska komma från himlen för att det ska bli fred! Något aktivt måste göras. Men görs det inte gentemot diktatorn i . Jag har inte hört ett enda ord från , vare sig från eller från någon annan företrädare, om hur man ska lösa problemen genom fredliga medel. Det kan inte åstadkommas genom att du har en regim som har haft makten . När man ser att 70 000 människor har mördats, när man ser att över 100 000 är försvunna och man inte vet hur många av dessa som är döda, när man ser att 120 000 är fängslade och när man ser att de attackerar sitt eget folk med stridsflyg, då räcker det inte med ord, . Det är först då som vi från sida säger att vi måste överväga andra medel än de fredliga, som inte ger resultat. Det kan vara en flygförbudszon. Det kan vara avmilitariserade områden. Det kan vara något annat. Men det vilar faktiskt ett ansvar på våra axlar att kunna agera mot diktaturer som gör så mot sitt folk. Det är skillnaden mellan oss. 89 (SD) replik: ifrågasatte i sitt anförande varför vill se ett samarbete med Natoländer men inte med EU-länder. Jag tycker att det vore bra om kunde försöka lyssna lite på vad jag har sagt i denna debatt och i utrikesdebatten och vad vi har sagt i många EU-debatter. Jag kan först säga: Ja, vi vill se ett samarbete med Nato som det ser ut , men vi vill inte gå in i ett fullt medlemskap så är det tydligt. Sedan har vi sagt gång på gång att vi är för ett mellanstatligt samarbete i , så som Europasamarbetet såg ut när det startade. Det vi är kritiska till är ett överstatligt EU med en konstitution som ska stå över medlemsstaterna. Där vet jag att vi inte är överens, utan att ni i är federalister och förespråkar en EU-stat. Det är intressant att så tydligt lyfter fram att vi i och med Lissabonfördraget inte är alliansfria. Det är precis det jag har försökt lyfta fram i debatten, att vi måste diskutera vad Lissabonfördraget innebär för vår alliansfrihet, så jag uppskattar att faktiskt är tydlig på den punkten. Jag skulle också vilja veta hur ser på ett fullt utvecklat gemensamt EU-försvar. Vill man verka för att det ska bli ett fullt utvecklat EU-försvar, en krigsmakt och faktiskt också en militär allians där skyldigheten att ställa upp med militära medel är lika bindande som i Nato? Är det en sådan utveckling som och vill se inom EU? 90 (FP) replik: Det jag reagerade på var när sade att ni är för ett samarbete med nordiska länder jag har skrivit ned vad du har sagt och att det ska vara ett bra sådant samarbete. Det var därför jag kom med min motfråga: Är det bara därför att de är blonda som man ska kunna säga ja, eftersom det är ett nordiskt samarbete? För oss liberaler finns det inte någon skillnad. Det är solidariteten med övriga folk och övriga länder som gäller. Man ska kunna samarbeta. Vi är en del av det stora. Vi kan inte isolera oss här i , som vill. Ni säger att vi ska satsa allt för att kunna försvara oss själva. Men tyvärr fungerar det inte så. Det är den bild som har som inte stämmer med verkligheten. Vi är en del av världen. Vi måste kunna hjälpa varandra, och vi måste stärka demokratier, för det kommer att påverka oss positivt också, till exempel om det blir slut på situationen i . finns det 4 miljoner syrier som är i behov av humanitär hjälp. finns det 2 miljoner interna flyktingar, . finns det 8 000 syrier som har lämnat landet och kommit till grannländer. Man måste kunna hjälpa dem. Det räcker inte att säga: De där borta får väl vara för sig själva. Det räcker inte heller att säga att man ska skicka dit pengar, . Här måste vi tillsammans kunna hjälpa varandra för att hitta en lösning för fred, demokrati och mänskliga rättigheter allt detta ska ju fungera för alla länder. På så sätt blir det mer frihet, och på så sätt blir det mer samarbete än genom att man tvingas ta emot flera som behöver hjälp. Skillnaden mellan oss liberaler och er sverigedemokrater är att ni har en annan syn på de människorna medan vi inte har någon annan syn. 91 (SD) replik: Jag kan börja med att säga att jag över huvud taget inte fick något svar om hur ser på ett fullt utvecklat gemensamt EU-försvar, så jag förväntar mig att jag kan få svar på det i nästa replik. Det är inte så att vi exkluderar ett samarbete med övriga länder i . Det jag sade var att ett fördjupat försvarssamarbete med en skyldighet att ställa upp för varandra, det vill vi främst se i det nordiska samarbete som vi har. Jag tycker att det är ganska naturligt att man utgår från en stark solidaritet med sina närmaste grannar. Självklart kan vi ha solidaritet och ställa upp för andra länder. Det gäller inte bara EU, utan det kan gälla också länder utanför EU, när ett land hamnar i en kris och vi behöver ställa upp med internationella insatser. Det begränsas inte till EU. Det jag är kritisk till är ett fullt utvecklat EU-försvar där det blir ett slags militär allians där vi är skyldiga att ställa upp med militära medel i konflikter. Jag anser att vi bör få göra en bedömning från fall till fall, medan vi beträffande anser det vara mer naturligt att vi har ett fördjupat försvarssamarbete. Jag anser att det är fullt naturligt att det är så också på andra ställen i världen, att man har en särskild skyldighet för och solidaritet med sitt närområde. Jag ser inte det som något konstigt och att det har något med någon människosyn att göra absolut inte. Vad gäller är vi det parti som har anslagit allra mest pengar till att bidra till UNHCR för att hjälpa de mest utsatta flyktingarna på plats. Situationen där är akut, och vi behöver bidra med humanitärt stöd. Det har vi aldrig någonsin ifrågasatt. Vi behöver också hitta olika vägar för att nå en lösning på konflikten. Det är oerhört svårt, men det har vi aldrig någonsin ifrågasatt att vi ska bidra till. 92 (FP) replik: Om hade lyssnat hade hon hört att jag i mitt anförande sade att globaliseringen har inneburit att territoriella gränser får allt mindre betydelse. Jag har också sagt att ska fortsätta att vara en stark kraft för öppna samhällen, för ett öppet och en öppen värld. Det går inte att skilja ut ett nordiskt samarbete genom att det är samarbete med närområdet. Vi är beroende av varandra i hela . Jag tror inte att det har undgått någon att vi i har en syn på Europeiska unionen som innebär att vi vill sudda ut gränserna. Det är inget konstigt med det. Vi ska ha ett ökat försvar och en ökad politisk union och allt möjligt. Jag hoppas att detta inte är nyheter för eller för någon annan. Vi tycker att Europeiska unionen skapar fred, inte bara i utan i hela världen. Vi vill att ska vara en stark aktör för att kunna spela en viktig roll när det gäller fred och säkerhet i världen, och vi vill också att ska ha denna starka roll eftersom många andra länder faktiskt har stor respekt för . har vi varit den starka rösten för de svaga i hela världen, och vi ska fortsätta den linjen. 93 (C): Säkerhet här hemma bygger vi tillsammans i men också i EU, och världen. Säkerhet handlar om att utveckla vårt land och vår värld långsiktigt hållbart. Det handlar om att säkra mänskliga rättigheter, frihet och människors möjligheter att förverkliga drömmar. Det handlar om en fungerande rättsordning här hemma, i EU, i och i världen. Det handlar om demokrati och handel. Förmåga och vilja att hitta gemensamma lösningar på våra utmaningar är centralt. Det handlar om miljö och klimat, om livsmedelsförsörjning, om resurshantering på ett hållbart sätt, om internet, om energi och om diverse annat. Men det handlar också om EU:s förmåga och utmaningar, ekonomiskt och mänskligt, att investera i utveckling och inte i upprustning, som till exempel har valt. När detta väl är sagt är det alltjämt klart att säkerhetspolitikens hårda kärna, vår militära förmåga, måste säkerställas. Det är, som sagts, ett nationellt intresse. Vi gör det solidariskt inom Europeiska unionen och inom . Där har vi klart uttalat att inte förhåller sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba något annat medlemsland eller nordiskt land och att vi förväntar oss att det landet ska göra detsamma om drabbas. är inte medlem i någon militär allians. Det är helt klart. är däremot en aktiv och solidarisk partner för stabilitet och säkerhet i EU och omvärlden på folkrättens grund. Det är ett öppet land med högt bistånd och stora insatser för att bygga fred, frihet och försoning. deltar och stöder många internationella insatser på grundval av FN-mandat. Vi stöder och verkar för att kvinnor ska vara en aktiv del i konfliktlösning och i fredsbyggande. Självklart ska också ha förmåga och vilja att delta i FN-ledda operationer och i stöd till responsibility to protect, skyldighet att skydda. ser tydligt att också aktivt ska agera för att nå framgång i nedrustningsförhandlingar om kärnvapen, i avtal om små lätta vapen och ha en fortsatt stark kontroll av vapenexport. Det är också en del i vår säkerhetspolitik. Det säkerhetspolitiska betänkande som debatteras nu måste ses mot bakgrund av det uppdrag som Försvarsberedningen har att säkerhetspolitiskt analysera omvärlden och att dra slutsatser av detta. Det här är därför inte tidpunkten att diskutera kommande försvarsbeslut. Vi har ännu inte det underlaget. Ändå hör jag från den här debatten att militära förmåga har diskuterats. Jag hör vissa tala som om det inte fanns några budgetrestriktioner alls för försvaret. Man kan fundera på om det är så. eller vad är det som resoneras? Förutsättningarna är samarbete och solidaritet, och det är en tydlig inriktning för vår säkerhetspolitik att utgå ifrån, och jag tycker och tror att det också gäller för i stort sett alla andra i den här kammaren. Jag beklagar att Socialdemokraterna trots önskan om mer samarbete inte verkar vilja analysera samarbetenas betydelse för vår säkerhet och vårt förmågebehov. Reservationen i det här betänkandet verkar stänga dörren till en upplyst debatt. Ändå hoppas jag att det finns en liten öppning för analys. Bland dem som lyssnar på den här debatten tror jag att många har ställt sig frågan: Hur kommer det sig att man har så olika bilder? Det finns ett antal troll som vandrar runt i debatten. De kan få spelrum därför att ingen vill ta ut dem i ljuset och belysa dem. Det handlar om våra olika samarbeten, hur vi påverkas av dem och vad de innebär i grunden för vår säkerhetspolitiska profil. Låt mig vara tydlig. driver inte medlemskap i någon militär allians. Det jag och har lyft fram är behovet av en analys av våra samarbeten, inklusive det med Nato. Vi är nämligen övertygade om att ökat ljus och en upplyst debatt gör att trollen spricker. Så får vi en god grund för vår säkerhetspolitiska debatt och för kommande försvarsbeslut. Det är knepigt att säkerhetspolitikens område verkar ha ett tankeförbud, i varje fall när det handlar om analys av Natosamarbete, åtminstone om svaret inte är ja eller nej. Låt oss hoppas på att en klok försvarsberedning ger oss en stark och bred analys som grund för kommande försvarsbeslut. Man kan då utgå från Försvarsberedningen . Den var i stort sett enig. Alla utom var då överens om att det är viktigt att ständigt utvärdera hur samarbeten inom EU, med Nato och med andra berörda forum kan utvecklas. Hur dessa samarbeten ska kunna förbättras ytterligare bör analyseras i särskild ordning. Det var en klok hållning då, och det är en klok hållning . Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag på reservationerna. (forts. 14 §) Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 13 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde TU8 Granskning av grönbok om en integrerad paketmarknad Kammaren biföll utskottets förslag. Utskottets utlåtande lades till handlingarna. UbU3 Forskning och innovation Punkt 1 (Konstnärlig forskning) 1. utskottet 2. res. 1 (SD) Votering: 295 för utskottet 19 för res. 1 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 22 MP, 19 FP, 20 C, 17 V, 17 KD För res. 1: 19 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 2 (Politikens inriktning) 1. utskottet 2. res. 2 (S) 3. res. 3 (MP) Förberedande votering: 100 för res. 2 22 för res. 3 192 avstod 35 frånvarande Kammaren biträdde res. Huvudvotering: 174 för utskottet 101 för res. 2 39 avstod 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 2: 101 S Avstod: 22 MP, 17 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 3 (Fördelning av anslagen för forskning och forskarutbildning) 1. utskottet 2. res. 4 (S, MP, V) Votering: 174 för utskottet 139 för res. 4 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 4: 100 S, 22 MP, 17 V Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Shadiye Heydari (S) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Punkt 5 (Samverkan som indikator för fördelning av forskningsresurser) 1. utskottet 2. res. 6 (S, MP, V) Votering: 174 för utskottet 140 för res. 6 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 19 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 6: 101 S, 22 MP, 17 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 23 (Rymdforskning) 1. utskottet 2. res. 26 (SD) Votering: 293 för utskottet 19 för res. 26 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 22 MP, 18 FP, 20 C, 17 V, 17 KD För res. 26: 1 S, 18 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 6 FP, 3 C, 2 SD, 2 V, 2 KD Punkt 24 (Genus- och jämställdhetsforskning) 1. utskottet 2. res. 27 (SD) Votering: 176 för utskottet 19 för res. 27 118 avstod 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 1 S, 99 M, 20 MP, 19 FP, 20 C, 17 KD För res. 27: 19 SD Avstod: 100 S, 1 MP, 17 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 4 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD (S) anmälde att han avsett att avstå från att rösta men markerats ha röstat ja. Punkt 25 (Medel till genusforskning) 1. utskottet 2. res. 29 (V) Votering: 295 för utskottet 17 för res. 29 37 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 98 M, 21 MP, 19 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 29: 17 V Frånvarande: 11 S, 9 M, 4 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 26 (Forskning inom kultur- och kulturarvsområdet) 1. utskottet 2. res. 30 (SD) Votering: 294 för utskottet 19 för res. 30 36 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 100 S, 99 M, 22 MP, 19 FP, 20 C, 17 V, 17 KD För res. 30: 19 SD Frånvarande: 12 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 31 (Gruv-, mineral- och stålforskning) 1. utskottet 2. res. 35 (SD) Votering: 295 för utskottet 19 för res. 35 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 101 S, 99 M, 22 MP, 19 FP, 20 C, 17 V, 17 KD För res. 35: 19 SD Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 32 (Arbetslivs- och arbetsmiljöforskning) 1. utskottet 2. res. 36 (S, V) Votering: 196 för utskottet 118 för res. 36 35 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 99 M, 22 MP, 19 FP, 20 C, 19 SD, 17 KD För res. 36: 101 S, 17 V Frånvarande: 11 S, 8 M, 3 MP, 5 FP, 3 C, 1 SD, 2 V, 2 KD Punkt 35 (Välfärdsnära forskning) 1. utskottet 2. res.