prot · H00974 · 2013-03-07 00:00:00 — 1: 20 SD Frånvarande: 15 S, 12 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 3 V, 1 KD Punkt 2 (Hedersrelaterade brott) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 173 för utskottet 136 för res. 2 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 95 M, 22 FP, 19 C, 19 SD, 18 KD För res. 2: 98 S, 23 MP, 15 V Frånvarande: 14 S, 12 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 1 SD, 4 V, 1 KD Punkt 13 (Djurplågeri) 1. utskottet 2. res. 7 (SD) Votering: 291 för utskottet 20 för res. 7 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 95 M, 23 MP, 22 FP, 19 C, 16 V, 18 KD För res. 7: 20 SD Frånvarande: 14 S, 12 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 3 V, 1 KD Punkt 15 (Deltagande i kriminell organisation) 1. utskottet 2. res. 9 (SD) Votering: 291 för utskottet 20 för res. 9 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 95 M, 23 MP, 22 FP, 19 C, 16 V, 18 KD För res. 9: 20 SD Frånvarande: 14 S, 12 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 3 V, 1 KD Punkt 21 (Särskilt vållandebrott vid rattfylleri m.m.) 1. utskottet 2. res. 12 (S, V) Votering: 196 för utskottet 114 för res. 12 39 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 23 MP, 22 FP, 19 C, 20 SD, 18 KD För res. 12: 98 S, 16 V Frånvarande: 14 S, 13 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 3 V, 1 KD Punkt 31 (Avskaffa preskriptionstiderna för grova vålds- och sexualbrott) 1. utskottet 2. res. 17 (SD) Votering: 290 för utskottet 19 för res. 17 40 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 95 M, 23 MP, 22 FP, 19 C, 16 V, 18 KD För res. 17: 19 SD Frånvarande: 15 S, 12 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 1 SD, 3 V, 1 KD Punkt 33 (Översyn av straffskalor) 1. utskottet 2. res. 18 (SD) Votering: 291 för utskottet 20 för res. 18 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 95 M, 23 MP, 22 FP, 19 C, 16 V, 18 KD För res. 18: 20 SD Frånvarande: 14 S, 12 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 3 V, 1 KD Punkt 34 (Återfall i brott efter livstidsstraff) 1. utskottet 2. res. 19 (SD) Votering: 291 för utskottet 20 för res. 19 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 98 S, 95 M, 23 MP, 22 FP, 19 C, 16 V, 18 KD För res. 19: 20 SD Frånvarande: 14 S, 12 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 3 V, 1 KD Punkt 35 (Användning av otillåtna utredningsmetoder i vissa fall) 1. utskottet 2. res. 20 (SD) Votering: 290 för utskottet 21 för res. 20 38 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 97 S, 95 M, 23 MP, 22 FP, 19 C, 16 V, 18 KD För res. 20: 1 S, 20 SD Frånvarande: 14 S, 12 M, 2 MP, 2 FP, 4 C, 3 V, 1 KD (S) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. 8 § (forts. från 5 §) Kriminalvårdsfrågor (forts. JuU12) 100 (KD): Kriminalpolitik måste stå på en stadig grund av brottsförebyggande insatser där inte minst ökat stöd och ökad samverkan mellan familj, det civila samhället, skola, socialtjänst och polis spelar en viktig roll för att förhindra att unga beträder brottets bana. Även Kriminalvården har en viktig uppgift i det brottsförebyggande arbetet. Kriminalvårdens möjlighet att rehabilitera den intagne har blivit bättre, men ännu mer kan göras. Inriktningen ska vara att den dömde inte ska återfalla i brott. För att på allvar kunna stävja brottsligheten krävs att man tar itu med de bakomliggande orsakerna till brott. I detta brottsförebyggande arbete ligger ett hårt arbete med att omvända kriminella till en ny livsstil. Kriminalvården spelar en viktig roll i detta arbete. Syftet med kriminalvården är att den person som vårdas där aldrig ska komma tillbaka till anstalt. Det är viktigt att tiden utnyttjas väl, med fokus på behandling och förberedelser för ett liv utan kriminalitet. Kriminalvården ska ställa tydliga krav, och regler ska följas. Droger får naturligtvis inte förekomma. Men det gör de . Det är ett av kriminalvårdens största problem och misslyckanden. Mycket har skett, men detta ska fortsatt prioriteras. Det har funnits ett stort fokus på fängelserna när det gäller att förbättra arbetet där. Jag skulle vilja att vi gjorde om fängelserna till motivationsanstalter. Man skulle kunna se vägen i tre steg. I det första steget införs dagliga drogtester. Alla intagna ges möjlighet att delta i behandlingsprogram mot missbruk och kriminalitet som livsstil. Kontakter intensifieras med föreningsliv, ideella organisationer och idrottsföreningar. Internerna ska sköta vardagliga saker såsom tvättning, städning och matlagning. I steg två införs grundliga kunskapstester för att hitta en individuellt anpassad utbildning, schemalagda dagar för arbete och studier samt relationsskapande verksamhet med organisationer utanför anstalten. I ett tredje steg finns ett utslussningsboende där det frigivningsförberedande arbetet påbörjas. I utslussningsboendet kan kontakter komma att tas upp med familj, barn och arbetsmarknad samt organisationer som samarbetar med den ideella sektorn. Det kan handla om att skapa relationer och bygga upp ett förtroende för att få möjlighet att få ett arbete vid frigivning. Kontakter med övervakare skapas, och sökandet efter bostad påbörjas. Det är väl känt att övergången från ungdomsvård eller från att ha suttit i fängelse till ett liv i frihet är en kritisk period då personer kan återfalla i brott. Många behöver hjälp med att bryta den onda cirkeln så att de kan leva ett liv utan kriminalitet och droger efter frigivning. Resultatet påverkas dels av den intagnes vilja att återanpassa sig, dels av hur samhället tar emot personen efter frigivningen. De intagna måste ges kraft att vilja resa upp sina liv och känna att de kommer att ges en andra chans och åter kunna komma in i samhället. Detta innebär många praktiska förberedelser. Det handlar om vad som händer efter tiden i kriminalvården, kontakter med andra myndigheter och tillgången till bostad. tycker att de som väl avtjänat sitt straff och verkligen vill och jobbar för att återanpassa sig till samhället ska få positiv respons såväl under sin fängelsevistelse som efteråt. Kriminalvården måste därför i högre grad utformas individuellt. Det är oerhört viktigt att samhällets stöttning fortsätter även efter avtjänat straff genom hjälp till bostad, arbete, utbildning och andra återanpassande åtgärder för att möjliggöra ett liv utan brottlighet. När någon friges utan vettig sysselsättning, utan bostad eller utan socialt nätverk drivs personen återigen rakt i armarna på de kriminella kretsarna. Det är också viktigt att betona det civila samhällets roll, inte minst när det gäller det sociala sammanhanget. Föreningar bör uppmuntras att finnas med som en del i livet före och efter frigivningen. Avhopparjourer här är det viktigt att nämna både och ; den senare vänder sig till avhoppare från nazistiska miljöer har gett väldigt viktiga redskap. Polisen i har också öppnat en försöksverksamhet med en avhopparjour för gängmedlemmar. Den kommer att utvärderas framöver. Det här är viktiga verksamheter som vi fortsatt vill stödja. Jag yrkar avslag på samtliga motioner och bifall till utskottets förslag. I detta anförande instämde (KD). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 9 § Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål Föredrogs justitieutskottets betänkande 2012/13:JuU16 Hemlig teleavlyssning, hemlig teleövervakning och hemlig kameraövervakning vid förundersökning i brottmål (skr. 2012/13:47). 101 (M): Regeringen lämnar nu en redogörelse för användningen av hemliga tvångsmedel . Det är bra och nödvändigt att får en redogörelse för hur de tvångsmedel som vi har beslutat att polisen ska få utnyttja i samband med förundersökningar av grövre brott har använts och vilken effekt de bedöms ha haft. Vi är överens om att vi vill ha en noggrann och tydlig redogörelse. Det har diskuterats på vilket sätt skrivelsen skulle kunna förbättras och om den skulle kunna innehålla mer information. Vi har haft många debatter om de hemliga tvångsmedlen, och vi kan konstatera att vi behöver den här typen av tvångsmedel men att det är viktigt att vi följer de principer som finns. Redogörelsen bygger på uppgifter som och gemensamt har lämnat i en skrivelse till regeringen. uppföljning av användningen av hemlig teleavlyssning och hemlig kameraövervakning är viktig. Genom skrivelsen kan regeringen och bedöma om de brottsförebyggande myndigheterna använder dessa instrument och inte minst bedöma nyttan av dem och hur man har motiverat användningen av dem. Regeringen konstaterar att den nationella satsningen mot grov organiserad brottslighet har lett till resursökningar riktade mot sådan brottslighet där användning av hemliga tvångsmedel kan komma i fråga. Det är rimligt att utgå från att satsningen, som påbörjades , under både 2010 och 2011 har fått ett allt större genomslag och att de resurser som tillförts de brottsutredande myndigheterna bättre har kunnat utnyttjas. Det är av grundläggande betydelse i en demokratisk rättsstat att post- och telehemligheten liksom rätten till privatliv och korrespondens respekteras. För att samhället ska kunna bekämpa brott på ett effektivt sätt är det dock ibland nödvändigt att de brottsbekämpande myndigheterna kan använda hemliga tvångsmedel, till exempel hemlig teleavlyssning eller hemlig kameraövervakning. Vi måste givetvis följa utvecklingen så att vi kan ha en effektiv brottsbekämpning utan att för den skull menligt påverka den personliga integriteten. Eftersom användning av hemliga tvångsmedel är ett ingrepp i den enskildes personliga integritet är det av största vikt att den sker med stor urskillning och att riskerna för oriktig tillämpning minimeras. De strikta förutsättningarna för hemlig tvångsmedelsanvändning framgår alltid av lag. Det är en uppgift för allmän domstol att i varje enskilt fall pröva om det finns sådana förutsättningar. har det pågått en kraftig insats mot den organiserade brottsligheten. Det har gjort att hemliga tvångsmedel har brukats i större utsträckning . Regeringen anför i sin redogörelse att det framgår av myndigheternas redovisning att de hemliga tvångsmedlen fyller en mycket viktig funktion för det brottsutredande arbetet. Enligt regeringen visar redovisningen också att de hemliga tvångsmedlen i förhållande till ett fullt godtagbart antal personer har inneburit en reell nytta. Regeringens sammanfattande bedömning är att myndigheternas användning av hemliga tvångsmedel har varit ett ändamålsenligt och nödvändigt instrument i den brottsutredande verksamheten. Det är viktigt att konstatera att de hemliga tvångsmedlen är viktiga i kampen mot den grova organiserade brottsligheten. är det viktigt att säga att all övervakning alltid innebär någon form av inskränkning av den personliga integriteten. Den inskränkningen måste därför alltid vägas mot de rättsvårdande instansernas möjligheter att effektivt bekämpa den grova brottsligheten. Med detta vill jag yrka bifall till utskottets förslag och avslag på samtliga reservationer. (Applåder) I detta anförande instämde (M). 102 (MP): Aldrig förr har de brottsbekämpande myndigheternas möjlighet att på hemlig väg övervaka vad enskilda människor gör eller inte gör varit så stora som . Aldrig förr har de finansiella resurserna varit så stora som . Trots detta konstaterar vi att andelen personuppklarade brott inte har ökat. Någon samlad utvärdering och uppföljning av vilken effekt samtliga hemliga tvångsmedel haft för effektiviteten inom rättsväsendet har aldrig gjorts, inte heller någon analys av om de har lett till att människors vardag och liv i blivit tryggare. Den samlade effekten av de hemliga tvångsmedlen i , inte bara de som omfattas av skrivelsen, borde bli föremål för uppföljning och utvärdering. Det borde undersökas huruvida de hemliga tvångsmedlen varit effektiva i förhållande till uppsatta mål och avsett syfte och i förhållande till det integritetsintrång som skett. Liksom i tidigare skrivelser saknas i denna skrivelse väsentliga delar av den mest integritetskränkande hemliga övervakningen. har regeringen löpande redovisat omfattningen av användningen av olika sorters hemliga tvångsmedel för . I takt med att arsenalen av olika hemliga tvångsmedel utökats har dessa också kommit att omfattas av redovisningen till . Varken den hemliga rumsavlyssningen eller användandet av hemliga tvångsmedel hos omfattas. Detsamma gäller åtgärder för att förhindra vissa allvarliga brott. Det finns ingen anledning att inte inkludera dessa i skrivelsen. Tvärtom är det viktigt att det finns en insyn i användningen även av dessa tvångsmedel. har fått ett utökat tillsynsuppdrag som omfattar även polisens personuppgiftshantering. Myndigheten har sedan den bildades kommit att få ett allt större tillsynsuppdrag, men det finns ingen samlad återrapportering av myndighetens slutsatser när det gäller användningen av de hemliga tvångsmedlen. Det är såklart en stor brist, eftersom myndigheten ofta kommer med relevanta synpunkter och kritik mot myndigheters hantering av integritetskränkande uppgifter. har i olika rapporter funnit skäl att rikta kritik mot hur olika myndigheter fullgjort sina uppdrag. Det handlar bland annat om gallring i Säkerhetspolisens register, granskning av hemliga tvångsmedel i vissa fall, granskning av förstöring av material från hemliga tvångsmedel i vissa avseenden, registrering av uppgifter hänförliga till enskild i egenskap av kontakt till annan samt försvararsamtal. Samtliga rör förhållanden som i huvudsak avser verksamhet och tidigare. Någon redovisning av de slutsatser som dragits i dessa rapporter finns inte i skrivelsen. Säkerhets- och integritetsskyddsnämndens rapporter och slutsatser måste redovisas till betydligt mer omfattande än vad som är fallet . Den generella kvaliteten på skrivelsen måste förbättras. Även har innehållet och upplägget ändrats jämfört så att det inte går att göra jämförelser , vilket är viktigt när det gäller statistik. Det är då svårt att använda skrivelsen och dra slutsatser. Redovisningen av nyttan av aktuella tvångsmedel sker endast i procent av det totala antalet nyttor. Hur många dessa är i förhållande till antalet meddelade tillstånd framgår inte. Inte heller framgår det om flera nyttor förekommit i samma övervakningsärenden eller hur många övervakningsärenden som över huvud taget inte lett till någonting alls eller som kanske aldrig ens använts. Detta är en viktig skrivelse. Att det finns en insyn och en god återrapportering när det gäller tillämpningen av hemliga tvångsmedel är viktigt. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2 och 3. 103 (SD): Jag har bara några få saker att säga. Den samlade bedömningen från regeringen är att användning av hemliga tvångsmedel har varit ett ändamålsenligt och nödvändigt instrument i den brottsutredande verksamheten. Jag delar den bedömningen. Vi tror att hemliga tvångsmedel är mycket viktiga. De är väldigt viktiga i kampen mot den grova brottsligheten. Vi har motionerat om att det ska bli lättare att använda just hemliga tvångsmedel. I skrivelsen kan man läsa att det man kallar den brottsutredande nyttan vid användning av hemliga tvångsmedel var , vilket är alldeles utmärkt. Vi kan också läsa att 154 personer har avskrivits brottsmisstankar under med hjälp av spaning med hemliga tvångsmedel. Det är väl klockrent om den här sortens hjälpmedel även kan användas till att kontrollera om folk är oskyldiga. Det är hur bra som helst. Då kan man ta bort dem från polisens radar. Däremot framkommer det att det finns vissa problem. Det handlar om själva rapporteringen, och det var det som föregående talare diskuterade. För att rapporten ska kunna tjäna sitt fullgoda syfte menar jag att man måste kunna redovisa variabler som är sakligt beskrivande men också jämförbara . Man kan titta i skrivelsen. Det är framför allt tre saker som har framkommit. Man nämner att datasystemet Argos har havererat och att en stor del av underlaget har inhämtats manuellt. Man har funnit felkällor när det gäller antalet beviljade tillstånd. Och man säger att man inte har kunnat kontrollera skrivelsens nuvarande uppgifter eftersom datasystemet är stängt. Man har ändrat definitionen av nytta och lagt till variablerna använts som spaningshjälpmedel samt lett till åtal, vilket skulle kunna minska jämförbarheten i förhållande till tidigare rapporter. Sättet att mäta tillstånd har också ändrats. kunde användning mot flera teleadresser räknas som ett tillstånd medan det i årets skrivelse redovisas som ett tillstånd för varje teleadress. En jämförelse av antalet beviljade tillstånd är alltså inte möjlig, vilket också påpekas. Därför delar vi delvis ståndpunkt. Redovisningsunderlagets kvalitet måste höjas. Jag vill därmed yrka bifall till reservation 3 i betänkandet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 10 § Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen, m.m. Föredrogs arbetsmarknadsutskottets betänkande 2012/13:AU6 Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen, m.m. (prop. 2012/13:12). 104 (S): Vi ska nu diskutera och debattera AU6 i den här kammaren. Först i det här betänkandet behandlas regeringens proposition Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen, m.m. Jag tänkte bara nämna några få ord om det. De förändringar i arbetslöshetsförsäkringen som föreslås i propositionen syftar till att klargöra vilka handlingar som inte stämmer överens med villkoren i försäkringen och som innebär att den sökande kan komma att varnas eller stängas av från rätten till ersättning. tillämpas i många fall inte åtgärderna i arbetslöshetsförsäkringen, trots att förutsättningarna för dem är uppfyllda. En anledning till detta kan vara att åtgärderna uppfattas som oproportionerliga i förhållande till handlandet. De förslag som presenteras i propositionen syftar till att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan den offentliga arbetsförmedlingen och arbetslöshetskassorna. Det är bra om arbetslöshetsförsäkringen kan bli mer förutsägbar. Vi socialdemokrater menar inte att missbruk av försäkringen är något omfattande problem. Men för oss som slåss för en välfungerande och rimlig försäkring är legitimiteten mycket viktig. Då ser vi åtgärder som kan stärka legitimiteten i försäkringen som viktiga att vidta. Och vi är alltid beredda att överväga den typen av åtgärder. I arbetet med den här propositionen förelåg först en Ds, departementsskrivelse, där det fanns en del förslag som inte var så väl genomtänkta. Bland annat hade man tänkt plocka ut definitionen av lämpligt arbete ur lagtexten. Regeringen har fått kritik för det här från remissinstanserna. Man har då förändrat förslaget i propositionen. Man har tagit bort de saker som inte var så genomtänkta. Det innebär att vi socialdemokrater ställer oss bakom propositionen som den nu ser ut och avslår motionerna som väckts med anledning av propositionen och det yrkande om avslag på propositionen som väckts under utskottsbehandlingen. Det är den delen, herr talman, av betänkandet som gäller själva propositionen. I övrigt behandlar vi i det här betänkandet motionsyrkande om arbetslöshetsförsäkringen från den allmänna motionstiden. Här tänkte jag i första hand redogöra för Socialdemokraternas syn på arbetslöshetsförsäkringen och varför vi tycker att den inte fungerar på det sätt som den borde göra . Vi har den svenska modellen i , som många, åtminstone i ord, slår vakt om. I sak är det väl vi socialdemokrater som har att göra den vakthållningen. För vi kan konstatera att om man ska klara av att hantera den svenska modellen och den ska bygga på avtal mellan starka parter är det mycket som krävs. Då är det mycket som måste göras. Då är det många förändringar och förbättringar utifrån dagens situation som måste till. För att den svenska modellen ska fungera krävs det att staten bidrar med en aktiv arbetsmarknadspolitik, till exempel. Det krävs också en bra arbetslöshetsförsäkring. För att vi ska lyckas med det här måste vi förstärka och förbättra de delar som har behandlats väldigt styvmoderligt och illa av den under . Det är en nödvändighet för att vi ska lyckas rädda och försvara den svenska modellen. Det är en modell som har bidragit till ett modernt arbetsliv som har tjänat väl och hjälpt till att skapa konkurrenskraftiga företag i det här landet. En väl fungerande frivillig solidariskt finansierad omställningsförsäkring är en viktig i en sådan arbetsmarknadsmodell. Rätt utformad kommer en sådan arbetslöshetsförsäkring att möjliggöra nödvändig strukturomvandling. Det kommer att ge ekonomisk trygghet till dem som förlorar jobben, stimulera efterfrågan i ekonomin när arbetslösheten stiger. Det motverkar också en press nedåt på löner och anställningsvillkor och upprätthåller arbetslinjen. Det är vad en väl fungerande omställningsförsäkring kan göra om den är rätt utformad, och för att den ska kunna leverera alla de här viktiga delarna måste vi förbättra den rejält jämfört med läget . klarar inte försäkringen av att uppfylla de positiva saker som vi vill att försäkringen ska vara en del av. Vad alliansregeringen har gjort är att kraftigt försämra försäkringen. Det kan man inte tolka på annat sätt än som ett steg mot att försöka avveckla de gemensamma trygghetsförsäkringarna. Man är på väg att öppna upp för system med privata tilläggsförsäkringar. Det är bara fyra av tio arbetslösa som får någon ersättning från försäkringen, och det är knappt någon som har sin inkomst försäkrad i arbetslöshetsförsäkringen som den ser ut . För den som är ung och arbetslös har man dessutom diskriminerande regelverk som sänker ersättningen ytterligare. Lönerna har ökat när man sänkte taket, men ersättningen har som sagt inte höjts sedan den sänktes 2007 vilket innebär att försäkringen utarmas. Normalinkomsttagaren har bara cirka hälften av sin tidigare inkomst vid arbetslöshet. De differentierade avgifterna som införde tillsammans med ett försämrat regelverk har lett till att en halv miljon människor har lämnat arbetslöshetsförsäkringen. De differentierade avgifterna har även medfört att redan hårt utsatta yrkesgrupper med hög risk för arbetslöshet har fått starkt höjda avgifter medan ofta välavlönade grupper med lägre risk har fått betydligt lägre avgifter. Dessa regeländringar har gjort att många helt eller delvis arbetslösa helt enkelt inte har någon rätt till ersättning utan är utförsäkrade i stor omfattning som det ser ut . Regelverket är dessutom så komplicerat att av alla arbetsgivarintyg måste kompletteras, och det innebär i sin tur att arbetslösa får vänta i onödan på sina pengar om de nu över huvud taget är berättigade till någon ersättning. Vi socialdemokrater däremot, herr talman, har i vårt budgetalternativ lagt fram förslag för att rätta till de här missförhållandena. Vi har lagt fram förslag för att bygga upp arbetslöshetsförsäkringen igen. Det som vi vill prioritera, som är den viktigaste punkten i att få arbetslöshetsförsäkringen att återigen fungera på det sättet som jag har beskrivit att vi vill att den ska kunna fungera och som vi vill börja med, är att höja taket och ersättningsnivån i försäkringen. Det är det viktigaste för att försäkringen ska fungera som den inkomstförsäkring som den är tänkt att vara. Vill vi slå vakt om den svenska modellen och ha ersättningar i socialförsäkringen som det går att leva på måste vi alltså höja tak och ersättningsnivåer i försäkringen. Vi har också valt att prioritera att sänka avgifterna till arbetslöshetskassorna för att fler ska kunna skaffa sig ett försäkringsskydd. Målet är att arbetslöshetsförsäkringen ska vara attraktiv för alla, både den som löper hög risk att bli arbetslös och den som löper låg risk för detta, och ett sätt att få många att ansluta sig är att sätta medlemsavgiften på en nivå som bidrar till att många vill ansluta sig.