prot · H00961 · 2013-01-31 00:00:00 — När nu statsrådet säger att det finns ekonomiska resurser till fem folkhögskolor är det naturligtvis ett steg i rätt riktning som jag välkomnar. är det en neddragning med två skolor från nuvarande sju. säger statsrådet att detta blir effekten 2013. Den logiska frågan blir: Vad händer åren efteråt? skulle det då vara ungefär 190 årsstudieplatser, som statsrådet anger. Jämför man den siffran med den siffra som fanns i skrivelse till departementet , där man utgick från att antalet årsstudieplatser var 2011, blir det en ganska kraftig neddragning med nästan 200 platser. Det är en halvering av platserna, inte en minskning på marginalen. Detta kan för mig kännas lite oroväckande. Jag kan konstatera att det flyttas pengar från folkbildningsanslaget för den här utbildningen till . Jag och utbildningsministern hade en debatt om detta 2011. Det var med tanke på en formulering i vårpropositionen som ingav oro. Det inkom skrivelser från intresseorganisationerna och från teckenspråkstolkars förening. Man var orolig för vad som skulle hända med utbildningen av tolkar. Frågan var också uppe i utbildningsutskottet, och utskottets ordförande vände sig till departementet och kom tillbaka till utskottet vid nästa möte och sade att det hela bara var en budgetteknisk fråga. kan vi dock se att det inte är det. Det blir, som jag förstår på svaret, en viss neddragning. Det kanske inte blir så få som två eller tre , men man går från sju till fem folkhögskolor. Som jag förstår det kan det dock långsiktigt innebära en halvering av antalet tolkar. Hur ser statsrådet på den utvecklingen? 24 Statsrådet (FP): När jag gick på mitt livs andra regeringssammanträde stod det en delegation från DHR utanför. De står där , fick jag lära mig. Jag pratade också med en representant från och berättade att du och jag, , skulle diskutera den här frågan . Naturligtvis fanns från hans sida, liksom från din och min, ett stort engagemang i att det ska finnas en tillfredsställande försörjning av teckenspråkstolkar framöver, men han var också mycket glad över det faktum att det under det här året inrättas en akademisk utbildning för teckenspråkstolkar vid . En naturlig följd av det har blivit att man också omfördelar en del resurser. Den siffra du nämner, 190, är antalet folkhögskoleplatser. Till det ska man också lägga de platser som kommer att finnas på högskolan. Det finns all anledning att följa detta noggrant framöver. Ett skäl att vidmakthålla den fördelning som är föreslagen är också att av de 400 platser som det finns resurser för inom folkhögskolan tillsätts eller används 314 platser. Man kan alltså inte på folkhögskolesidan använda riktigt alla de platser som finns finansierade. Det tycker jag understryker att det är okej att göra den här omfördelningen, men vi ska självklart noga följa den. 25 (S): Jag vill också starkt betona att det är bra att det nu etableras en kandidatutbildning i teckenspråkstolkning. Det har intresseorganisationerna önskat, och jag välkomnar detta. Det är bra. Det jag och flera med mig reagerar på är att man tar medel från folkhögskoledelen för att finansiera en uppbyggnad vid . Jag tycker att man skulle ha kunnat ha råd med bägge sakerna. Egentligen är det inte mycket pengar det handlar om. Vi har fått del av siffror från Myndigheten för som visar att besparingen blir lite över 8 miljoner. I jämförelse med vad regeringen satsar på att sänka bolagsskatten eller restaurangmomsen är detta en väldigt liten summa. Jag tycker att man skulle ha kunnat behålla båda nivåerna, både för folkhögskoledelen och för att bygga upp en högskoleutbildning. säger statsrådet att det är angeläget att utbildningens kvalitet kan öka. Jag tycker att man nog ska vara lite försiktig med begreppet kvalitet. Jag skulle nog vilja påstå att även folkhögskolorna de sju som vi pratade om har en god kvalitet. Dels är det en fyraårig utbildning som kräver gymnasiekompetens. Den är alltså längre än högskoleutbildningen. Dels utbildar folkhögskolorna med dubbel kompetens, alltså både teckenspråkstolkning och dövblindtolkning. Den fråga som har rests är hur mycket dövblindtolkning det blir på . Om man går från 385 platser till 190 blir det en stor skillnad när det gäller just den dubbla kompetensen. Detta inger oro. Jag vill också framhålla att folkhögskolorna med fyraårig utbildning också har möjlighet att ge en färdighetsträning som är förnämlig. Det finns också frågetecken om hur mycket färdighetsträning det blir på ett kandidatprogram. Man bör nog följa den frågan. Den dubbla kompetensen är viktig, och jag känner oro för att om man tar pengar från folkhögskoledelen och det innebär att några folkhögskolor läggs ned kommer det att drabba just dem som har dubbel kompetens. En annan viktig aspekt är att det finns tillgång till teckenspråks- och dövblindtolkning i hela landet. har vi sju folkhögskolor: en i , två uppe i norr, i Umeåtrakten och i , en i , en på , en i och en i . riskerar vi att två eller kanske tre skolor försvinner. Vi vet inte riktigt hur många det blir, men statsrådet indikerade att några skolor kan komma att försvinna. Försvinner de i norr eller söder tappar vi en väsentlig del av spridningen i landet. Det innebär att det blir svårare att täcka behoven, och vi vet dessutom att det är lättare att gå en utbildning om den finns i närheten. Detta är en viktig fråga ur demokratisynpunkt och tillgänglighetssynpunkt, både för dem som behöver stöd och hjälp i vardagen och för dem som vill utbilda sig. Min fråga kvarstår: Är det inte så att det egentligen finns pengar så att man skulle kunna behålla den situation som råder och dessutom plussa på med en högskoleutbildning som stärker forskningsbasen och forskningsanknytningen? Vi har råd med sju folkhögskolor. 26 Statsrådet (FP): Som statsråd med ansvar för folkbildningen är jag en varm tillskyndare, försvarare och påhejare av folkhögskolornas höga kvalitet, speciella pedagogik och väldigt viktiga roll i det svenska utbildningsväsendet. Jag tror inte heller att man från folkhögskolornas sida känner sig angripen eller förminskad av att det nu också etableras en akademisk utbildning på det här området. Alla de organisationer som företräder mottagarna av dessa tolktjänster har krävt och bett om en utbildning på akademisk nivå. Vi kan nog vara överens om att detta mycket väl är förenligt med att också bejaka folkhögskolans betydelse i det här fallet. Sedan pekar på en rad frågetecken. Det finns verkligen frågetecken. Vi kan inte veta exakt hur det här ska falla ut, utan det är väldigt viktigt att noggrant följa det och agera efter vad man ser hända. Myndigheten för har sagt att man tror att i alla fall fem och kanske sex av dessa folkhögskolor ska kunna vara kvar. Det återstår att se, men det är den bästa bedömning de kan göra . Jag tror att en av regeringens framgångsfaktorer är att finansiera de förslag man lägger fram. Att då ta en del av de anslag som har gått till folkhögskolorna känns som ett rimligt sätt att göra det, speciellt mot bakgrund av att man långt ifrån utnyttjar alla de platser som man har möjlighet att anordna. Jag vill dock betona att vi självklart måste följa utvecklingen mycket noggrant för att se till att vi inte förlorar något och inte kastar ut barnet med badvattnet. 27 (S): Det är en viktig fråga vi diskuterar. Tillgången till välutbildade teckenspråks- och dövblindtolkar är en viktig fråga som har med demokrati och tillgänglighet att göra. Därför tycker jag att det är politikens uppgift att se till att det finns förutsättningar för att möta de behov som finns i vårt samhälle och för att möta dem som vill gå den här utbildningen för att utbilda sig till tolkar. Jag välkomnar att vi nu får en högskoleutbildning på , och det vet jag att folkbildningen också gör. Det stärker tolkutbildningen och öppnar för en välbehövlig forskningsnivå. Jag vet att intresseorganisationerna har önskat detta. Jag vet också att intresseorganisationerna 2011 var oroliga för att detta skulle kunna slå sönder en väl fungerande verksamhet genom att det ena ställdes mot det andra. Det är synd att regeringen tar lite pengar från folkhögskoledelen för att bygga upp detta vid . Regeringen hade haft råd att låta bli att göra den besparingen på folkhögskoledelen. Om jag ska vara lite elak kan jag säga att det är lite symtomatiskt för hur regeringen ser på utbildningen. Man gör besparingar på gymnasieskolan, man minskar antalet högskoleplatser och drar man också bort lite från folkhögskoledelen. Jag tycker inte att det är bra. Jag tycker faktiskt att vi borde ha råd att behålla den nivå vi har haft. Därför vill jag stryka under det som statsrådet säger, nämligen att hon noga ska följa utvecklingen. Det är mycket viktigt. Jag tycker också att regeringen ska tänka om och göra rätt prioriteringar, för det här är viktigt för en stor grupp människor och för samhället. 28 Statsrådet (FP): Jag är stolt över att sitta i en regering som satsar väldigt mycket mer på utbildning än vad som har gjorts under tidigare regeringar. Ett skäl till att man kan göra det är man är noggrann med att försöka finansiera de reformer man föreslår. Det har känts som ett rimligt sätt att göra detta genom att ta en del från folkhögskoleanslaget, inte minst mot bakgrund av att de inte utnyttjar de resurser de har fullt ut. Jag håller verkligen med om att tillgången till teckenspråkstolkar är en viktig demokratifråga och en viktig medborgarfråga. Därför kommer jag också att följa utvecklingen mycket noga. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren beslutade på förslag av förste vice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja. Vi övergår till dagens frågestund, och jag hälsar statsråden välkomna. 30 (S): Min fråga går till . Det går nästan inte utan att man ser rubriker i tidningarna, till exempel Akut sämre på jobbfronten. 400 000 är arbetslösa. finns 100 000 långtidsarbetslösa människor i . Ungdomsarbetslösheten närmar sig . Arbetslösheten i är högre än i jämförbara länder. Den politik som regeringen har fört så här långt har inte fungerat. Det enda regeringen hänvisar till när det ställs frågor om vad man tänker göra åt den svåra situationen är den så kallade jobbpakten. Regeringen har misslyckats med jobbpakten. står regeringen tomhänt på förslag för att lösa problemet med arbetslösheten. Situationen är allvarlig, men frågan är om regeringen inser detta. Om regeringen inser allvaret i situationen, varför lägger man inte fram några förslag för att lösa den svåra situationen på svensk arbetsmarknad? 31 Socialminister (KD): Jag tror att ledamoten är väl bekant med att regeringen i budgeten tog höjd för en situation som är besvärlig på arbetsmarknaden. Vi har sett höga varselsiffror, även om vi glädjande nog kunde se att varselsiffrorna för december månad var väsentligt lägre än månaden innan. Men här finns inga skäl för regeringen eller att luta sig tillbaka. Vi måste även i fortsättningen driva en mycket hård kamp för att alla människor som kan och vill arbeta ska få en möjlighet att ha ett arbete att gå till. Därför har regeringen i budgeten lagt fram en lång rad förslag som handlar om utbildningsinsatser, åtgärder inom ramen för RAMS och för att underlätta för företag att fungera, växa och anställa människor i vårt land. 32 (S): Men det är precis tvärtom. Regeringen misslyckades med sina prognoser inför budgeten. De fick revideras direkt efter det att budgeten lades fram. , , , , och är jämförbara länder som har lägre arbetslöshet och som har lyckats bättre med att bekämpa arbetslösheten än . Regeringens politik har prövats , och den har inte fungerat. När arbetslösheten nu stiger gör den det från en hög nivå. Arbetslösheten är inte bara ett hot mot den enskilde, den är också ett hot mot svensk ekonomi. Om inte regeringen tar detta hot på allvar kommer vi alla att få betala ett högt pris. Listan över de förslag som regeringen tänker lägga fram för under detta år är helt tom på idéer för att komma till rätta med arbetslösheten. Frågan blir återigen: När ska regeringen ta frågan om jobben och ekonomin på allvar och lägga fram förslag i som kan lösa problemen? 33 Socialminister (KD): Regeringen tar i allra högsta grad hänsyn till den allvarliga situation som vi lever i. Låt mig få påminna om att arbetslösheten i efter två snabba kriser som har följt inom ramen för är högre än vad den var i den högkonjunktur under vilken vi övertog regeringsmakten . ska fundera lite över de recept som Socialdemokraterna har. Lösningen är att lägga ytterligare kostnader på de företag som förväntas anställa människor. Regeringen driver en politik som handlar om att rusta människor för att ta nya jobb, att skapa framtidstro och möjligheter för företag att växa. Det är så jobben kommer till. Vägen skattehöjningar är en återvändsgränd och skulle vara ett stort elände för vårt land och alla dem som saknar arbete. 34 (MP): Min fråga går till det statsråd som har ansvar för folkhälsan. Klyftorna i ökar. De leder till en ökad ojämlikhet i hälsa och livslängd hos den svenska befolkningen. Utbildning och boende är två viktiga delar. Exempelvis förväntas personer med universitetsutbildning leva längre än de med enbart förgymnasial utbildning. Människor i till exempel lever längre än de som bor i . Detta gör att hälsan och livslängden inte är främst en medicinsk angelägenhet. I miljonprogrammen finns många undermåliga bostäder. I flera av bostäderna bor invånare som har sämre förutsättningar för hälsa, till exempel på grund av lägre utbildning, låga inkomster eller arbetslöshet. Regeringen har gett mycket resurser till livsstilsfrågor och pekpinnar mot rökning, alkohol och tobak. Men när det gäller livsvillkor, hur människor har det i vardagen, bra boende, jobb de trivs med, en miljö där de kan andas frisk luft, är det tyst. Vad gör regeringen? 35 Socialminister (KD): Regeringen har ett brett anslag för dessa frågor. Dessa frågor kan inte isoleras till folkhälsoområdet, precis som är inne på. Här handlar det om arbete, och arbetslinjen är grunden för regeringens politik. Det handlar om utbildning. Regeringen satsar på att upprusta den svenska skolan och ställa om den till att möta de behov som finns . Det handlar mycket om åtgärder för att vård- och hälsocoachning ska nå människor var de än befinner sig i landet, och regeringen har sjösatt en strategi för jämlik vård. Det är inte acceptabelt att hälsosituationen ska variera som den gör. Det görs ibland kartor där man visar till exempel där det framgår att det finns stora skillnader i hälsa mellan mer välmående områden och områden där det är tuffare. Regeringen är fast besluten att fortsätta arbetet för att undanröja sådana skillnader. 36 (MP): Miljonprogrammen skulle kunna vara en motor för den svenska samhällsbyggnaden. Genom att koppla ombyggnadsbehovet som finns i dessa områden med sysselsättnings- och utbildningsskapande åtgärder för de många arbetslösa i dessa områden omformas två problem till en möjlighet för både bättre hälsa och minskade skillnader. Folkhälsopolitik är inte främst sjukvård utan just ett brett arbete. Att säga att det inte är fråga om folkhälsopolitik är märkligt. Delar folkhälsoministern uppfattningen att det behövs insatser i miljonprogramsområdena? 37 Socialminister (KD): Låt mig först klargöra att jag sade att folkhälsofrågor rör ett stort spektrum av områden som måste samverka i rätt riktning för att vi ska uppnå den positiva utveckling vi vill se. Låt mig nämna vårdvalet i . Det har lett till att fler socioekonomiskt utsatta människor besöker sjukvården i långt större utsträckning än tidigare; där fanns förut en underkonsumtion. Det är exempel på sådant som är viktigt. tar upp bostadssituationen. Där vill jag påminna om att dessa områden när det gäller bostadsbyggande eller renoveringar i allt väsentligt är en fråga för ägarna. Staten har ett ansvar för mycket när det handlar om utbildningens kvalitet, åtgärder för att få människor i arbete och så vidare, men man går en lång omväg om man tror att det finns ett snabbt och tydligt samband mellan att bygga om lägenheter och människors långsiktiga hälsa. 38 (SD): Jag anhåller att till försvarsministern få ställa följande frågor: Anser statsrådet att försvaret är ett särintresse? Anser statsrådet att hela ska kunna försvaras? 39 Försvarsminister (M): Tack för frågan! Försvaret av är en grundläggande uppgift för staten. Där har vi sedan alliansregeringen tillträdde 2006 inlett omfattande reformer för att stärka vår försvarsförmåga. Den som läser inriktningspropositionen, som antog , kan mycket tydligt se att hela ska försvaras. Vi ska kunna försvara och svenska intressen i , i närområdet och i insatser bortom närområdet. 40 (SD): Tack för svaret! Men då måste jag ställa ytterligare en fråga. antog 2009 insatsorganisationen 2014. Anser statsrådet att det är till fyllest att den blir klar först , det vill säga efter beslut? 41 Försvarsminister (M): Försvarsmakten är nu mitt uppe i detta omfattande reformarbete, där de första besluten fattades 2009. Sedan har det fattats ett antal beslut här i kammaren om hur reformen ska fortsätta med förutsättningar för personalförsörjning och materielförsörjning. Vi har också fattat beslut om hur insatsorganisationen ska se ut. Det här är en stor förändring, för det handlar om att gå från ett förrådsställt invasionsförsvar till ett insatsberett försvar som är tillgängligt här och , som har en högre beredskap och en högre tillgänglighet. I det arbetet har ett tydligt medskick från och från regeringen varit att den här omställningen endast kan ske i den takt som ekonomin medger. I och med att resurser frigörs från den gamla organisationen kan man också satsa mer på omvandlingen och införandet av insatsorganisationen. 42 HANS (M): Jag har också en fråga till försvarsministern. För någon vecka sedan skrev försvarsministern tillsammans med utrikesminister en debattartikel om nordiskt samarbete. För oss Nordenvänner var det härligt att ha hela denna menykarta av möjligheter. Dessutom har regeringen aviserat att det ska komma en text till om nordiskt säkerhetssamarbete. Det finns goda exempel. Samarbetet uppe i norr mellan , och vad gäller flygövning har varit i gång . ska det dessutom utökas så att ska samarbeta med på ett liknande tema med flygövningar. Jag tycker personligen att det är väldigt bra. Det gör säkert talmannen också, för det involverar och . Det finns även på , där vi har betydande transporter och det finns förutsättningar för att öka samarbetet med kustbevakning och annat. För sedan var utrikesminister och försvarsminister här i och mötte sina motparter. Finns det något av intresse som försvarsministern kan delge kammaren när det gäller synen på nordiskt samarbete kring försvars- och säkerhetsfrågor? 43 Försvarsminister (M): Tack för frågan! Det stämmer, precis som säger, att det nordiska samarbetet just nu är inne i ett intensivt skede, inte minst det nordiska försvarssamarbetet och det säkerhetspolitiska samarbetet. Eftersom vi har en så lång tradition och lång historia med många gemensamma värderingar och intressen är det lättare att samarbeta på dessa områden. Vi har i alla nordiska länder en pragmatisk, praktisk, inställning till samarbetet, och på det sättet har vi kunnat vara både visionära och konkreta på samma gång. Det möte som vi hade senast handlade mycket om hur vi nu ser på den övningsinsats som och har blivit ombedda att göra över . Vi har diskuterat hur detta skulle kunna utformas och hur det ska förankras i . 44 HANS (M): Jag tycker att det i allt väsentligt är väldigt bra. Det är också i enlighet med Stoltenbergrapporten, som kom på beställning av de nordiska regeringarna, där man räknade upp flera olika saker. Verksamhet över var en av dem, och kustbevakning var en annan. Jag tycker att det är väsentligt att påpeka att svensk försvars-, utrikes- och säkerhetspolitik är flera verktyg i samma låda, där det handlar om till exempel kustbevakning. Det är ungefär 2 000 fartyg , och av den globala handeln är kopplad till . Där finns också just försvars- och säkerhetsdimensionen, som gemensam övningsverksamhet och annat. Därför tycker jag att det är särskilt värdefullt, som försvarsministern pekar på, med relationsbyggandet, i detta fall att vi hade utbyte mellan utrikesministrarna och försvarsministrarna från och , men att vi också har det gentemot de övriga nordiska länderna. Jag hoppas att vi får se mer av detta och fler konkreta förslag på hur vi kan fördjupa samverkan på utrikes-, försvars- och säkerhetsområdet. 45 Försvarsminister (M): Jag kompletterar gärna med det som handlar om inte minst krisberedskap och bredare hot mot samhällets funktionalitet. Även där har vi ett intensivt och djupt samarbete mellan de nordiska länderna. Det har fått namnet från och kallas Hagasamarbetet. kommer att leda detta arbete . Här hoppas jag att vi kan hitta områden där vi kan använda våra resurser gemensamt; då blir vi effektivare. Men olika typer av kriser känner ju inte landgränser eller vattengränser, och det är oerhört viktigt, i allt från att övervaka sjötrafik till att övervaka möjliga miljöhot och miljöbrott, att vi kan hjälpas åt att både se vad som händer och följa upp det. Vi har all anledning att fortsätta att utveckla det samarbetet men även på andra områden kunna ta emot och ge hjälp när ett av våra grannländer drabbas. 46 (FP): fattade regeringen beslut om inriktningen av Försvarsmakten. I det beslutet sägs att den nya insatsorganisationen ska vara utvecklad senast vid utgången av . Vid höjd beredskap ska samtliga förband då vara tillgängliga inom . Därtill anges att samtliga förband över tiden ska vara välövade samt kompletta i fråga om materiel och personal. Försvarsmakten har inte anmält något behov av ökade anslag före utgången av , och min fråga till försvarsministern blir därför om hon bedömer att Försvarsmakten kommer att leverera en insatsorganisation i enlighet med regeringens beslut. 47 Försvarsminister (M): Tack även för denna fråga! Detta är en väldigt viktig del. Själva huvudsyftet med försvarsreformen är naturligtvis att få en ny insatsorganisation som fungerar och som är just det tillgängliga, flexibla och användbara försvar som vi efterlyser. Det vi vet är att Försvarsmakten har en bättre operativ förmåga än vad den hade 2006 när alliansregeringen tillträdde. Det är en process och en planläggning utifrån Försvarsmaktens sida hur man ska kunna göra en uppfyllnad inte bara av personal och inte bara av materiel utan just det som skapar försvarsförmåga, nämligen en fungerande organisation. Då måste alla dessa delar organisation, materiel och personal på plats finnas färdiga. Det vi vet är att det på personalsidan med det nya systemet kommer att dröja efter 2014. 48 (FP): Den nya insatsorganisationen är inte betydelselös. Det är den organisationen som enligt överbefälhavaren ska göra det möjligt att försvara landet . får jag inte ett alldeles tydligt svar från försvarsministern på min fråga, men av det jag hör drar jag slutsatsen att det inte framstår som helt säkert att insatsorganisationen kommer att levereras . Då är min fråga naturligen: Vilka åtgärder är regeringen och försvarsministern beredda att vidta för att leverans ska ske? 49 Försvarsminister (M): Inte minst själv är väl medveten om bakgrunden till beslutet och genomförandet av beslutet. Det har varit viktigt att Försvarsmakten via olika typer av lagstiftning men också andra reformer som vi har gjort för att få resurser från stödverksamheter ska kunna omfördela dem till det som bygger förmåga. Det är naturligtvis insatsorganisationen. När man byter personalförsörjningssystem tar det tid. Det kommer att ta tid att få full bemanning med det nya systemet. Om vi talar om kommer insatsorganisationen till del att vara uppfylld, men det är då ur den värnpliktskull som fortfarande finns kvar. Jag uppfattar att insatsorganisationen kommer att vara uppfylld, däremot inte med de nya verktygen, det vill säga personalförsörjningen, fullt ut. 50 (C): Försvarsministern är populär .