prot · H10922 · 2013-11-06 00:00:00 — Den möjligheten finns, alla möjligheter finns, för att utveckla nästa generations kärnkraftverk, så kallad generation 4. Vi har duktiga forskare på det här i som tyvärr inte får medel för att kunna bedriva den forskningen. 55 (MP) replik: Visst skulle jag kunna berätta att det finns andra länder i den industrialiserade världen som har större utsläpp än . Men vad hjälper det så länge våra utsläpp är ohållbart stora? Vi kan inte gömma oss bakom andra. Självklart måste alla andra länder också ta sitt ansvar. Men vi råkar vara svenskar; vi råkar vara ledamöter i riksdag. De utsläpp som vi har lättast att påverka är de svenska utsläppen. Så länge de är ohållbart stora måste de ned. Sedan får andra länder göra sin hemläxa. Jag tror inte att det blir svårare om vi visar att det går, tvärtom. Om vi visar att det går att ställa om utan att hota jobb och välfärd blir det fler som vill följa efter. Vi kan ha olika åsikter om vilken energipolitik som är den bästa. För egen del tror jag kanske inte att en massiv utbyggnad av kärnkraften runt om i världen skulle vara något särskilt hållbart när man tittar på även andra aspekter än bara klimat. Oavsett vilket är det rörande att ändå vill ha någon form av energipolitik för minskat fossilberoende. Det är väl så man får tolka det här? Om vi åtminstone kan vara överens om att vi behöver ställa om energisystemet är det en början. Självklart ska vi investera mycket i forskning. Men att bara lägga pengar på forskning och hoppas att det ska lösa sig är lite klent. Sådana saker som hur vårt samhälle ser ut är viktiga – om vi bygger vägar eller järnvägar, om vi bygger våra hus så att människor lätt och smidigt kan ta sig dit de ska eller om de måste åka bil hela vägen, om de är isolerade eller inte. Det är sådant som vi bygger gemensamt i ett samhälle. Det är ingenting som bara handlar om att forska fram lösningar. Det handlar om hur vi bygger samhället, och vi måste ha en politik för det. Att bara peka på andra länder och säga att de ska göra någonting gör att vi missar möjligheterna i . Om vi ställer om nu kan vi skapa ett samhälle där det är lättare att vara klimatsmart och där den som vill kan ta sitt klimatansvar och kan göra det på ett lätt och smidigt sätt. Man måste inte ha det både krångligare och dyrare. Det behöver vi en politik för. 56 (SD) replik: Det var kanske inga direkta frågor, som jag uppfattade det, i repliken från . Om vi kan komma överens om att den klimatpolitik som förs i faktiskt kostar pengar, att det tas pengar från andra delar av ekonomin för att satsa just på klimatpolitiken – bara så att vi är överens om det fundamentet i den här diskussionen – blir frågan: Finns det inte ganska många andra fickor att stoppa pengar i med de utgångspunkter som jag åtminstone hävdar men som inte vill se, att är det lilla land som initialt har väldigt låga utsläppsnivåer? Har vi inte brister i sjukvård, skola, omsorg, pensioner? Har vi inte pensionärer som lever med väldigt små marginaler? Har vi inte de problemen? Kan vi bara ta medel från statsfinanserna och lägga över på det här utan att det får allvarliga verkningar på vårt samhälle i övrigt? Jag är inte av den uppfattningen. 57 (V) replik: och tycker inte att vi ska minska våra utsläpp i och inte i EU. Vi ska i alla fall inte ensidigt göra det. Det är uppenbarligen någon annan som ska göra det. Då måste jag fråga : Vem är det i världen som ska minska sina utsläpp? Jag har en annan fråga till . Jag läste vad skrev på sin tidigare blogg under rubriken : Jag har inte sett några problem och definitivt ingen global uppvärmning. Detta skrev , som är riksdagsledamot för SD. i vill lägga ned allt miljöarbete i kommunen, har tidningen rapporterat om, därför att den globala uppvärmningen inte finns. Koldioxidutsläpp leder inte till någon uppvärmning. vill jag veta vad , , tycker: Finns det en global uppvärmning? Är det i så fall ett problem, och behöver utsläppen minska? Man skulle kunna tycka att vi kan strunta i den här debatten. Det är bara och , och vem bryr sig om dem? Problemet är större än så. Det är ju som gör att den borgerliga regeringen får igenom nio av tio förslag i denna kammare. har inte ett enda konkret förslag i det här betänkandet, ingen motion, ingenting. Vad tycker egentligen om utsläppshandel? Vilka förslag har ni för att reformera det här systemet? Tycker att det fungerar bra? Vill ni ha färre utsläppsrätter så att man får upp priset? Vill ni se till att intäkterna går till klimatåtgärder? Vill ni ha obligatorisk ajournering när det gäller utsläppsrätterna? Det är några viktiga frågor som vi debatterar här, och har inte ett enda konkret förslag. Berätta nu för oss, ! 58 (SD) replik: Det var väldigt många frågor. Jag kan börja med att säga att vad min kollega skriver som enskild riksdagsledamot på sin blogg är ganska irrelevant för den här debatten. kanske inte håller med mig. Det finns ganska många ledamöter i den här kammaren som har uppfattningar i en rad olika frågor som inte alltid överensstämmer med partilinjen. Egentligen är det väl samma sak när frågar mig vad tycker. Det är inte relevant, eftersom jag är här för att representera mitt partis åsikter. Det kan vi ta ute i korridoren efteråt i så fall. Mitt parti gör ett ställningstagande som kort och gott är att vi är för utsläppshandelssystemet i EU. Givetvis måste de brister som uppdagas i systemet täppas till, till exempel momsbedrägerierna. Men vi har som utgångspunkt att vi inte ska öka ambitionerna i EU ensidigt om vi inte kan få med resten av världen, eller stora delar av världen åtminstone, på liknande system och liknande avtal om utsläppsminskningar. Annars får EU:s utsläppsambitioner endast konsekvensen att ekonomi försämras och att europeiska industrijobb flyttar till de delar av världen som struntar i de här frågorna. Det blir effekten. Jag hinner inte ta fler frågor. Du får ställa dem igen. 59 (V) replik: Ifall jag sade att jag ville veta vad tycker var det självklart åsikt som jag ville höra. Men det är du som står här i talarstolen, , så jag talar till dig. Anledningen till att jag frågar ifall anser att den globala uppvärmningen finns över huvud taget, och ifall det är någonting vi behöver göra någonting åt, är att det finns ett antal ledande företrädare för som uppenbarligen förespråkar att den globala uppvärmningen inte finns. När man lyssnar på berättar han bara allt vad inte vill göra för att minska våra utsläpp. Då blir man lite orolig, och då undrar man: Är det baserat på någon lomborgsk argumentation, som tidigare citerade, att det inte är kostnadseffektivt, att vi väntar och att vi ska låta andra göra det? Eller är argumentationen baserad på uppfattningen att den globala uppvärmningen egentligen inte finns? Jag tycker att det är ganska viktigt och relevant för debatten att veta vad egentligen tycker. Sedan tycker jag också att det är viktigt, , att ni i kan berätta vad ni tycker i det konkreta ärendet, eftersom ni inte har lagt ett enda konkret förslag i detta konkreta ärende om hur man ska kunna förbättra utsläppshandeln och minska utsläppen. Då utgår jag från, , att tycker att den borgerliga regeringens politik i allt väsentligt är jättebra. Vi ska sitta med armarna i kors, och vi behöver inte göra någonting. Annars får du berätta här och vad er politik egentligen är. 60 (SD) replik: Till att börja med är sverigedemokratisk politik en ganska frihetlig politik, där man värnar svensk självständighet och där man ser problemen med att politisk makt flyttas ut från . Vi vill inte ha någon världsregering som ska sitta och bestämma över klimatpolitiken, som man i vissa klimatdebatter ibland kan få intrycket att vissa vill. Om den globala uppvärmningen finns: Ja, har gått, och då har jordens temperatur ökat med . Det råder väl ingen tvekan om den saken. Ska man tro forskningen står mänsklig påverkan för merparten av den ökningen. Jag tror att debatten kommer att fortsätta framöver om hur stor den mänskliga påverkan är och så vidare. Det kan vi nog diskutera i många årtionden till. Jag menar fortfarande att om vi i ensidigt sänker våra utsläpp och de andra inte gör det spelar det ingen roll, eller får det åtminstone ingen signifikant mätbar effekt, om utvecklingen ser ut som den gör i resten av världen. Då menar jag att det vi faktiskt kan göra är att satsa stora medel på att ta fram nästa generations energiframställning. Det är till exempel generation 4 av kärnkraft som i relativ närtid har en enorm potential att fungera och bli sann. 61 (C) replik: sade i sitt anförande att inte ska ha en gå-före-politik när det gäller klimatet. En tydlig del av den svenska klimatpolitiken är omställningen till att gynna förnybara bränslen. Biobränslena i den svenska energimixen är större än oljan. Det är svenska gröna näringar, jord- och skogsbruk, som levererar de biobränslena, . Förutsättningen för att de ska vara konkurrenskraftiga är att biobränslen är befriade från skatt och att fossila bränslen har en skatt för sina utsläpp. När går på här kan jag inte tolka honom på annat sätt än att han menar att den konkurrensfördel som biobränslen har ska tas bort. Då tycker jag att ska säga det tydligt till de människor som bor och driver företag på landsbygden, för deras verksamhet skulle missgynnas kraftigt av den klimatpolitik som just har förespråkat här i kammare. 62 (SD) replik: Det här är en mycket intressant diskussion. Jag gissar att till och med har läst min motion i ämnet. Vi kommer att få anledning att återkomma till det här på ett bredare plan. Det jag har vänt mig emot har ingenting att göra med svenskproducerad bioenergi, där man kanske tar rötter och toppar av träd och gör flis som man använder till fjärrvärme. Det har jag inte vänt mig emot. Jag tyckte att det fanns en liten antydan till det. Det jag har vänt mig emot när jag har motionerat i frågan om konventionella biobränslen är att man skattebefriar biodrivmedel, biodiesel och bioetanol, som tillverkas av livsmedelsgrödor. Det får ofta till följd att man måste anlägga nya jordbruksarealer, till exempel när man röjer för att få nya arealer att producera sockerrör eller annat på. Därmed kan vi slå oss för bröstet och känna att vi gör något bra när vi kör på biodrivmedel fast det får stora och svåra konsekvenser i andra delar av världen. Det är en liten sammanfattning av den huvudsakliga kritiken. 63 (C) replik: Tack, , för att du är så ärlig! Det du säger är att produktionen av till exempel etanol eller biobränslen – du säger livsmedelsgrödor – sker på jordbruksmark, underförstått. Man kan producera mat, men man kan också producera förnybara bränslen. Du tycker uppenbarligen inte att svenskt lantbruk ska hålla på med det. Om du är tydlig med det i en bygdegård eller var du pratar inför dina väljare kommer de att bli många färre. Det är väldigt viktigt för konkurrenskraften, både för jordbruket och för skogsbruket, att man kan leverera dels råvaror till sågverken, massaindustrin och livsmedelsindustrin, dels biobränslen. Det var en kampanj där det var stort fokus på etanolen, och där fanns det bilder på en och hur många limpor man kunde trycka in i den. har tydligen gått på den kraftiga lobbykampanjen, som var finansierad av världens oljeindustri. Jag är den förste att beklaga det. Men jag tycker att det är ärligt av att tydligt säga att han är emot att vi ska kunna producera biobränslen på svenska åkrar till konkurrenskraftiga priser. 64 (SD) replik: är det inte bara svenska åkrar som används för produktion av etanol som drivmedel. Jag har inte siffrorna här eftersom jag inte förväntade mig den här debatten just , men om jag inte minns fel är det hälften av vår etanol som importeras . Och framöver, när regeringen inför ännu högre krav, kommer produktionen att halka efter och vi kommer att behöva importera ännu mer. Vidare är det väl inte så att svensk produktion är knuten till svensk marknad, utan det är en världsmarknad. Priset sätts ju på världsmarknaden. Om svenska jordbrukare får lönsamhet i att producera etanol får de göra det. Men jag tycker att det finns moraliska betänkligheter mot att regeringen lägger en bra bit på att vi ska köra bil på livsmedelsgrödor. En bit – det står i er egen budget, men jag har som sagt inte den exakta siffran. Det är ganska mycket pengar, och jag tycker återigen att det är helt fel satsning när vi har väldigt stora hål att fylla inom skola, vård, äldrevård, pensioner till våra fattigpensionärer och så vidare. Det finns många fickor att stoppa de här pengarna i. De gör väldigt marginell miljönytta – om ens någon. 65 (KD): Jag är sist ut i denna debatt, och jag sade just till en kollega att jag egentligen skulle ha velat ägna hela anförandet åt ett replikskifte med senaste talare. Det kanske är läge att komma ut ur dimman med tanke på vilken dag det är i almanackan. Jag ser hellre, för att lägga en slutreplik till det som var inne på, att vi producerar förnybar energi på våra åkrar med arbetskraft som också kan generera inkomster och får ett socialt fungerande samhälle som bidrar till biologisk mångfald och så vidare. Det gäller att se sambanden, . Det var inte det som stod överst i det lilla fuskmanus jag har i handen, men jag kunde inte låta bli. Jag tror nämligen att det som är viktigt för oss alla här och för mig som kristdemokrat är det ord jag brukar börja med varenda gång jag går upp i de här frågorna: förvaltarskap. Vi har ett ansvar att förvalta vår natur, vår miljö och oss själva på ett hållbart sätt – ekologiskt, ekonomiskt och socialt. Det gör att klimatarbetet är oerhört centralt för oss. Vi har ett gemensamt ansvar att hantera vår miljö, och det gemensamma ansvaret är globalt. har tagit och tar en oerhört viktig roll i det arbetet, inte minst med det arbete som vår nuvarande miljöminister gör för att få i gång nya sätt att tänka och nya arbetsmetoder och för att få nya saker att fungera på kanske ibland ganska okonventionella sätt. Det är oerhört viktigt. Också viktigt är det arbete gör för att se till att EU höjer sin ambitionsnivå och att vi jobbar i riktning mot att EU ska ta ett större ansvar. Även där skulle jag vilja påtala att någon talare före mig har sagt: Det spelar väl ingen roll. Det spelar visst roll vad både och gör för att andra länder ska se att vi som har möjligheterna tar vårt ansvar och går före. Men med detta sagt, herr talman, handlar det också om att varje satsad krona ska få bästa möjliga effekt. Då börjar vi närma oss det som är dagens betänkande. Det som har granskat och som regeringen har lämnat en skrivelse om till oss i utgör grunden för det betänkande vi nu har på bordet. Det är centralt att ha en väl fungerande utsläppshandel, och det finns mycket som behöver förändras. talare har varit inne på detta, bland annat , som har konstaterat att det är viktigt med långsiktighet i de här systemen. Det är viktigt att utsläppskrediter hanteras på ett sådant sätt att företag och politiker vet vad som gäller i ett långsiktigt perspektiv. Det är också centralt att nya delar kommer in. har varit inne på det tidigare. Flyget har kommit in i det arbetet; det är oerhört centralt. Jag skulle vilja se att även sjöfarten får en helt annan roll i det här, att vi lyfter in också andra klimatgaser och att prissignalerna blir tydliga. Jag ska inte upprepa vad tidigare talare har sagt, men det handlar inte om att sätta golv, utan det handlar om att sätta tak. Vi måste bygga det här gemensamt på europeisk nivå. Som sagt, herr talman, det är viktigt att höjer sin gemensamma ambitionsnivå till minus 30. Det är någonting som vi kristdemokrater driver och har drivit och som även regeringen arbetar för. Sedan måste vi se till att det finns handlingsutrymme för den minister vi skickar till för att ta diskussionerna. Därför är det ibland i strid om påvens skägg, och det – som jag har förklarat här i talarstolen – existerar ju inte. Ge miljöministern friare tyglar, och resultatet blir generellt sett bättre. Det gäller även i denna fråga. När det gäller CDM har vi diskuterat här och även i tidigare debatter vikten av att vi investerar internationellt, att vi tar vårt globala ansvar och att kronan gör bäst nytta. Jag tror till och med att gav oss siffror som också står i mitt dokument, i alla fall den ena siffran. Skatten på koldioxidutsläpp i ger per ton medan de investeringar vi gör via CDM kostar 70–per ton. Då är det ganska självklart för mig att en del av våra resurser ska användas till arbetet med CDM i andra länder som har behov av att få de här resurserna till sitt förfogande för att kunna göra det. Att vi sedan kan tillgodoräkna oss en viss del av detta tycker jag är ytterst rimligt. Detta förtar inte att vi har ett stort arbete att göra på hemmaplan, som regeringen nu gör genom att driva på arbetet för att vi ska ha nettoutsläpp noll 2050 och för att få till stånd nyproduktion av förnybar energi och förnybara drivmedel som tidigare talare har varit inne på. Jag tänker inte förlänga debatten ytterligare utan yrkar härmed bifall till förslaget i betänkandet och avslag på samtliga motioner. (Applåder) Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §.) 12 § En tydligare rätt till avbrottsersättning betänkande 2013/14:NU6 En tydligare rätt till avbrottsersättning (prop. 2012/13:193) föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) 13 § Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om åtgärder för att fullborda den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation utlåtande /14:TU5 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om åtgärder för att fullborda den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation (KOM(2013) 627) föredrogs. Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 14 §.) Kammaren beslutade på förslag av talmannen att ajournera förhandlingarna till då votering skulle äga rum. 14 § Beslut om ärenden som slutdebatterats vid dagens sammanträde UbU6 Vissa bestämmelser om legitimation och behörighet för lärare och förskollärare 3 (Legitimation för fritidspedagoger) 1. utskottet 2. res. 2 (S, MP, V) Votering: 163 för utskottet 129 för res. 2 57 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 17 FP, 19 C, 17 SD, 16 KD För res. 2: 93 S, 21 MP, 1 C, 14 V Frånvarande: 19 S, 13 M, 4 MP, 7 FP, 3 C, 3 SD, 5 V, 3 KD (C) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Punkt 4 (Fritidspedagogers behörighet) 1. utskottet 2. res. 3 (MP) Votering: 272 för utskottet 22 för res. 3 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 94 M, 17 FP, 20 C, 17 SD, 14 V, 16 KD För res. 3: 22 MP Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 7 FP, 3 C, 3 SD, 5 V, 3 KD Punkt 5 (Legitimation för yrkeslärare) 1. utskottet 2. res. 4 (S, SD, V) Votering: 169 för utskottet 125 för res. 4 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 22 MP, 17 FP, 20 C, 16 KD För res. 4: 94 S, 17 SD, 14 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 7 FP, 3 C, 3 SD, 5 V, 3 KD Punkt 6 (Legitimation utan undantagsregler) 1. utskottet 2. res. 5 (SD) Votering: 277 för utskottet 17 för res. 5 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 94 M, 22 MP, 17 FP, 20 C, 14 V, 16 KD För res. 5: 17 SD Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 7 FP, 3 C, 3 SD, 5 V, 3 KD Punkt 7 (Modersmålsundervisning) 1. utskottet 2. res. 6 (MP, V) Votering: 258 för utskottet 36 för res. 6 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 S, 94 M, 17 FP, 20 C, 17 SD, 16 KD För res. 6: 22 MP, 14 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 7 FP, 3 C, 3 SD, 5 V, 3 KD Punkt 9 (Utvärdering av legitimationsreformens genomförande) 1. utskottet 2. res. 8 (S, MP) Votering: 178 för utskottet 116 för res. 8 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 17 FP, 20 C, 17 SD, 14 V, 16 KD För res. 8: 94 S, 22 MP Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 7 FP, 3 C, 3 SD, 5 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. SoU3 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under Kammaren biföll utskottets förslag. JuU2 Bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter enligt strafftidslagen Kammaren biföll utskottets förslag. JuU4 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål – tillträde till det andra tilläggsprotokollet Kammaren biföll utskottets förslag. CU4 Preskription och information i försäkringssammanhang Kammaren biföll utskottets förslag. CU6 EU-miljömärket Kammaren biföll utskottets förslag. MJU3 om utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen Punkt 7 (Klimatpolitik) 1. utskottet 2. res. 7 (S, MP, V) Votering: 164 för utskottet 130 för res. 7 55 frånvarande Kammaren biföll utskottets förslag. Partivis fördelning av rösterna: För utskottet: 94 M, 17 FP, 20 C, 17 SD, 16 KD För res. 7: 94 S, 22 MP, 14 V Frånvarande: 18 S, 13 M, 3 MP, 7 FP, 3 C, 3 SD, 5 V, 3 KD Övriga punkter Kammaren biföll utskottets förslag. NU6 En tydligare rätt till avbrottsersättning Kammaren biföll utskottets förslag. TU5 Subsidiaritetsprövning av kommissionens förslag till förordning om åtgärder för att fullborda den europeiska inre marknaden för elektronisk kommunikation Kammaren biföll utskottets förslag. 15 § Anmälan om interpellationer Följande interpellationer hade framställts: 2013/14:83 Avrättningar i av (MP) till utrikesminister (M) 2013/14:84 Ratificering av tilläggsprotokoll av (MP) till utrikesminister (M) 2013/14:85 Klimattoppmötet COP 19/CMP 9 i av (V) till miljöminister (C) 2013/14:86 Etablering av nyanlända av (S) till statsrådet (M) 2013/14:87 Neddragningarna på av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:88 Antalet studieplatser på av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:89 Neddragningarna på av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:90 Neddragningarna på Linnéuniversitetet av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:91 Neddragningarna på av (S) till utbildningsminister (FP) 2013/14:92 Arbetsförmedlarnas kontakter med företag av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:93 Mobiltäckning av (S) till statsrådet (C) Interpellationerna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Följande frågor för skriftliga svar hade framställts: 2013/14:99 FN-resolution för rätten till personlig integritet på nätet av (MP) till utrikesminister (M) 2013/14:100 Modifiering av korvetterna och av (S) till försvarsminister (M) 2013/14:101 Tv-sändningarna från i av (S) till kultur- och idrottsminister (M) 2013/14:102 Tandvårdsstödet av (S) till socialminister (KD) 2013/14:103 Förändringar inom av (S) till arbetsmarknadsminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 17 § Anmälan om skriftliga svar på frågor Skriftliga svar på följande frågor hade kommit in: 2013/14:69 FN:s resolution av (S) till utrikesminister (M) 2013/14:70 av (S) till utrikesminister (M) 2013/14:76 Insatserna för att stärka kvinnor i konfliktområden och i fredsprocesser av (MP) till utrikesminister (M) 2013/14:83 av (S) till statsrådet (M) 2013/14:84 Övergången mellan studier och arbetsmarknad av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:85 Bättre matchning av (S) till arbetsmarknadsminister (M) 2013/14:88 Fastighetsboxar av (S) till statsrådet (C) 2013/14:89 avlyssning av (MP) till utrikesminister (M) 2013/14:90 Nedrustning av –(DVVJ) av (FP) till statsrådet (M) Svaren redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 18 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen från sammanträdets början till och med 11 § anf. 29 (delvis), av talmannen därefter till ajourneringen och av andre vice talmannen därefter till sammanträdets slut.