prot · H1098 · 2013-10-02 00:00:00 — Man kan därmed säga att omställningsstödet utgår från samma principer som gäller för huvuddelen av arbetsmarknaden: i första hand ett stöd för att komma tillbaka till arbetslivet och i andra hand ett ekonomiskt försörjningsstöd. Det har införts tidsgränser, och det ekonomiska stödet reduceras . Riksdagsledamöter som valts in tidigare än 2014 omfattas inte av de nya reglerna. Men det har införts skärpningar som innebär att ledamöter måste stå till arbetsmarknadens förfogande och aktivt söka arbete för att ha rätt till stödet. Vi tycker från vår sida att det är en rimlig avvägning för ledamöter som tagit steget över till politiken under då gällande villkor. Vi har som riksdagsledamöter helt olika situationer också när vi slutar. Några av oss behöver inte ens fundera över omställningsstödet. När man är i min situation, att man går i pension, har det ingen som helst betydelse. Men många andra ledamöter, som är betydligt yngre, är heller inte speciellt påverkade av hur dessa regler ser ut. Om man är statligt eller kommunalt anställd har man rätt till tjänstledighet från sitt ordinarie arbete för att sitta i , och man har rätt att gå tillbaka dagen efter att man slutar sin tjänstgöring i , oavsett om man gör det frivilligt eller om man ofrivilligt måste lämna . För dem är det arbetsgivaren som har ansvaret för att man får det stöd till omställning som krävs. En del ledamöter har arbetsuppgifter i sitt ordinarie arbete som gör att man vid sidan av sitt riksdagsuppdrag kan fortsätta i sitt arbete i större eller mindre omfattning , , plenifria veckor, sommarledighet eller julledighet. Det finns ett antal ledamöter som gör detta, och jag tycker att det är lovvärt. Då håller man kvar kontakten med sitt yrke, och man har också möjlighet att på ett enkelt sätt återgå utan att behöva det stöd som omställningsstödet ger. Om man bor i eller nära har man dessutom praktiska möjligheter att hålla en löpande kontakt med sin gamla arbetsplats och kanske återgå i tjänst dagen efter att man slutar i . Man har dessutom tillgång till en stor arbetsmarknad som efterfrågar den speciella kompetens man får som riksdagsledamot, en kompetens som inte är speciellt användbar om man bor i inland. Men alla har inte den möjligheten. För de flesta av oss gäller att man lämnar sitt jobb, tappar stora delar av sin yrkeskompetens, också under en enda mandatperiod, i synnerhet om man har en specialiserad arbetsuppgift och en specialiserad utbildning. Man tappar också delar av den sociala förankring man har på hemorten som i normala fall skulle underlätta en återgång till arbetslivet. Detta sker första gången man väljs in i . Jag tycker därför, precis som har argumenterat mycket bra för här tidigare, att det är rimligt att det görs en successiv anpassning av dessa regler. När man första gången väljs in i släpper man förankringen på arbetsmarknaden, och då är det de reglerna som ska gälla när man lämnar om man skulle omfattas av detta förslag. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkande. 20 (SD) replik: Jag sade att det var en lögn att påstå att noggrant hade utrett den här saken. Jag kanske skulle ha uttryckt mig så att det inte var med sanningen överensstämmande. Var och en får väl bedöma den semantiska skillnaden. Jag skulle vilja ställa en fråga till : Varför motsätter sig att de nya, icke så fördelaktiga villkoren och reglerna även ska gälla för dem som beslutar att ställa upp på omval och blir omvalda? Man vet ju vilka regler som gäller när man bestämmer sig för att kandidera till omval. partivän i utredningen har i medierna ofta hävdat att det handlar om att man inte vill ha retroaktiva regler. Jag tycker att argumenten om retroaktivitet har klätts av ganska bra av flera av oss under debattens gång här . Vad är det då som hindrar att alla ska lyda under samma villkor och regler efter valet , om det inte är så att man inte vill försämra reglerna för sig själv? Det är svårt att undgå intrycket att man talar i egen sak. 21 (M) replik: Jag tackar för nyanseringen av språkbruket. Jag hoppas att den nyanseringen också kan gälla i kommande debatter. Jag ska ge ett kort svar på den fråga som har svarat på och som jag också svarade på i mitt anförande. Det är första gången man väljs in i , normalt, som man tappar förankringen på arbetsmarknaden. Är man privat anställd innebär det i allmänhet, om man inte har en förstående arbetsgivare som accepterar en tjänstledighet, att man förlorar sin formella tjänstgöring. Det gäller i synnerhet om man inte bor i närheten av där man kan ha en fortlöpande kontakt med sin gamla arbetsplats. Om man inte är statligt anställd och kan fortsätta att arbeta deltid på sin gamla arbetsplats tappar man sin förankring på arbetsplatsen och på arbetsmarknaden första gången man väljer att tacka ja till en plats i . Därför tycker jag, precis som jag sade i mitt anförande, att det är rimligt att ha regler som innebär en successiv och löpande anpassning av bestämmelserna för gamla ledamöter. 22 (SD) replik: Jag vet inte om det är bara jag som inte förstår argumentationen eller om det är fler som tycker att det är väldigt virrigt från och Socialdemokraternas sida. När man tar beslutet att kandidera och blir invald i tar man ställning till de villkor som gäller, och de ska givetvis inte förändras utan ska gälla. Men när man väl är invald har man bara en framförhållning , och därefter måste man söka nytt mandat från svenska folket för att få bli omvald till . Och när man tar det beslutet att ställa upp för ytterligare en period vet man också att det är nya regler som gäller för kandidaturen. Om man tycker att de reglerna är för dåliga och att villkoren inte är tillräckligt fördelaktiga finns möjligheten att säga: Jag ställer inte upp på omval; jag väljer att lämna politiken och göra någonting annat. Om det nu är det som är drivkraften för att kandidera. Jag förstår inte varför vi som sitter invalda och beslutar oss för att ställa upp till omval och blir omvalda inte ska kunna gå in i det nya systemet – om det inte är så att man inte vill sitta och försämra villkoren för sig själv. Det är svårt att undgå att tro att man talar i egen sak. Jag kan förstå att personer som har drivit den linjen i utredningen just är de som omfattas av de fördelaktiga villkoren. Även om sade att han var tillräckligt gammal för att inte ta del av omställningsstödet finns det ju en stor partigrupp bakom som kanske driver på. Jag tycker att argumentationen från både och Socialdemokraterna är fruktansvärt tunn. Jag förstår den inte över huvud taget, om det inte är så att man inte vill försämra villkoren. Då tycker jag att man kan tala klarspråk och säga: Vi vill inte försämra villkoren för oss själva. Vi vill ha de fördelaktiga villkor som gällde när vi trädde in i första gången. 23 (M) replik: säger att han inte förstår. Han säger också att han tycker tvärtemot vad vi tycker. Jag konstaterar detsamma. 24 (V) replik: Jag har försökt få svar på frågan varför inkomst av kapital kan räknas med när man till exempel ska reducera studiestödet för en undersköterska som behöver skaffa sig en ny utbildning mitt i livet. Varför kan hennes studiestöd minskas om hon har inkomst av kapital medan vårt omställningsstöd inte ska kunna minskas på grund av inkomst av kapital? Jag har inte fått något svar på den frågan. Vad jag förstår anser att det är orimligt att vi ska ha en avräkning av inkomstkapital. kanske kan svara på varför. 25 (M) replik: tar upp en fråga som jag har haft möjlighet att fundera lite grann över eftersom hon har tagit upp den tidigare. I det sammanhang som jag har varit med i har frågan inte diskuterats på det sättet att man ställer olika former av ersättningssystem i samhället mot varandra. Jag har funderat, och det är möjligt att de som sysslar med frågor om studiefinansiering och studiemedel också borde fundera över den regeln. Jag vet inte det; jag ska ta upp det med dem av mina partivänner som diskuterar utformningen av studiestödet. Det är möjligt att det är en fråga som borde diskuteras. Det kanske finns anledning att diskutera andra stödformer också. För att ta en mycket näraliggande fråga: Finns det regler för utformningen av a-kassan – som ju ligger närmare den här frågan eller åtminstone lika nära som studiestödet – som tar hänsyn till kapital, avkastning av kapital eller förmögenhet? Jag är inte expert på det området heller, men jag har inte uppfattat att det finns sådana regler. Jag skulle vilja fråga om också det är en idé att fundera vidare på. 26 (V) replik: A-kassan är en försäkring. De som är med i a-kassan betalar till den försäkringen. Det är andra regler som gäller för en försäkring. Det här är ett stöd som ledamöter i riksdag får för att kunna ställa om till något annat i livet, på samma sätt som vi har studiemedel som stöd för att kunna ställa om. Det skulle också kunna jämföras med andra former av ekonomiskt bistånd, till exempel inom . Där är det självklart att om man över huvud taget har en förmögenhet kommer det inte på fråga att man ska få ekonomiskt bistånd. Det är heller ingenting som vi föreslår här. Det kan ju vara bra att veta eftersom det står att man tar ställning till att göra avdrag för att personer har kapital och inkomst av kapital. Förmögenhet vill inte heller vi ha med men däremot inkomst av kapital. Det står i betänkandet att kommittén redovisar i vilken utsträckning kapitalinkomster och förmögenhet påverkar jämförbara förmåner såsom bistånd enligt socialtjänstlagen, studiemedel, äldreförsörjningsstöd, bostadstillägg och förmåner av omställningskaraktär. Sedan står det: Kartläggningen visar enligt kommittén att ekonomiska avgångsförmåner som regel inte påverkas av kapitalinkomster eller förmögenhet. Vi pratar om ett omställningsstöd. Det skulle man kunna jämföra med studiemedel, som man enligt betänkandet har tittat på. Det är inte riktigt samma sak som en vanlig avgångsförmån, kan jag anse, då de syftar till lite olika saker. Men det står att man har tittat på det, och av någon anledning har man tyckt att det man kan göra vad det gäller studiemedel och bostadstillägg för fattiga pensionärer, det kan man inte göra för avgående riksdagsledamöter. Jag undrar hur man har tänkt när man har kommit fram till detta. 27 (M) replik: Det enda jag kan säga är att man inte tycker att det är en rimlig avvägning att blanda in inkomst av kapital i sammanhanget. Det bygger på en praxis som man har haft i andra sammanhang. Jag drar slutsatsen av senaste inlägg att det är formerna för ersättning som avgör om det ska avräknas något kapital eller inte. Det är inte rimligt för a-kassan eftersom det är en försäkring. Skulle vi ha en helt annan form, till exempel den franska med en försäkring för riksdagsledamöter som Skånberg förespråkade, vore det inte aktuellt att föra in den här typen av begränsningar. Jag tycker att det är lite kantigt och ett sätt att populistiskt lyfta fram förmögenhetsfrågan i en debatt där den egentligen inte hör hemma. 28 (FP): Ett nytt system för ekonomiskt stöd till avgångna riksdagsledamöter har länge efterfrågats av . Vi välkomnar , efter många års diskussion, ett system som sätter fokus på övergång till förvärvsarbete efter det politiska uppdraget i . Det nya systemet, kallat omställningsstöd för riksdagsledamöter, ger ett ökat stöd med rådgivning och jobbcoachning. får ledamoten med ekonomiskt stöd och ökade krav på att hitta en ny, egen försörjning. Många ledamöter sköter sin övergång till annan försörjning exemplariskt och lämnar för nya utmaningar där deras erfarenhet ses som en merit. Men vi har också hört tråkiga berättelser om ledamöter som inte gör mycket för att få ett jobb eftersom de har inkomstgaranti. Dagens system är alltför generöst och tillåtande för vissa riksdagsledamöter. rivs det upp och görs om för att mer likna trygghetssystem för den som har anställning. Riksdagsstyrelsen och KU lämnar nu ett förslag om ett ekonomiskt stöd som, beroende av tjänstgöringstid i , uppgår till maximalt . Har ledamoten tjänstgjort under och uppnått en ålder kan ledamoten i taget ansöka om ett förlängt stöd med en lägre ersättningsnivå och måste då också uppge vilka åtgärder han eller hon har vidtagit för att hitta en annan försörjning. Det är alltså en kraftig omställning till ett system som ställer tydliga krav på ledamöter som inte har uppnått pensionsålder att söka jobb när de lämnar . Det nya systemet har också utformats så att det sätter stopp för att ledamöter tar med sig inkomstgaranti från och får inkomster i företag. Möjligheten att tricksa med inkomster och bolag är mycket stötande, och det omöjliggörs med det nya regelverket. anser att det är av stor vikt att vi skapar breda majoriteter i för de spelregler som ska omgärda politiken. Det är angeläget att sådana regelverk är långsiktiga och stabila. I den vallagskommitté som lämnade betänkanden om nya lagar för val hade partierna olika hjärtefrågor och ståndpunkter. Med uppfattningen att vi så långt som möjligt skulle försöka enas om två förslag lyckades alla partier utom SD i det första fallet och MP i det andra ställa upp på gemensamma förslag. Det säger sig självt att betänkandena innehöll kompromisser. Även i fråga om regelverket för avgångna ledamöter var mål att nå en enhällig utredning. Vi menar att den som inte är beredd att göra en kompromiss också har ansvar för risken att det inte blir någon uppgörelse. Som debatten visar lyckades vi inte nå fullständig enighet kring omställningsstödet, men jag kan konstatera att vi förmår införa ett klart bättre system än dagens – ett system som ger tillräckligt goda villkor för att människor med olika ålder och bakgrund ska vilja bli ledamöter men som också ger dem starka drivkrafter att återgå till arbetsmarknaden när de har lämnat . Det är bra för demokratin och för skattebetalarna. Jag yrkar härmed bifall till förslaget i betänkandet. 29 (SD) replik: redogjorde på ett mycket föredömligt sätt för förslagets innehåll. Jag kan stämma in i mycket av det som framfördes. Men på slutet tog upp att man ville uppnå enighet om förslaget. Det är givetvis bra att man vill försöka vara eniga, men har det bildats två läger i fråga om vilka förslaget ska omfatta i samband med valet . har valt att ställa sig på de två stora partiernas, alltså och Socialdemokraternas, sida. De tycker att vi som sitter i , väljer att ställa upp till omval och blir invalda ska behålla de nuvarande fördelaktiga villkoren, medan de som ställer upp och kommer in ska omfattas av de mindre fördelaktiga villkoren. Då är min fråga till : Varför motsätter sig att de föreslagna nya och kanske mindre attraktiva reglerna ska gälla också för dem som ställer upp till omval och blir omvalda? Det nya regelverket är ju känt för alla som beslutar sig för att ställa upp för omval. 30 (FP) replik: Jag vill än en gång understryka att det stora med det här förslaget är att nu lyckas ändra ett system som varit mycket förmånligt och att ledamöter framöver ska följa det som vi kallar arbetslinjen. I finns det, som säger, skilda åsikter om alla nu genast ska omfattas av de nya reglerna eller om gamla ledamöter ska kunna fortsätta ingå i det system som angav spelreglerna då de påbörjade och har utövat sitt uppdrag. menar att det viktigaste är att skärpa tonen och förväntningarna på alla avgående ledamöter och att regelverket anger att alla ska redovisa sina jobbsökaraktiviteter för att få ett ekonomiskt stöd. Vi anser också att det är viktigt att alla ska följa de regler som täpper till kryphål som möjliggör tricksande med bolag för att få ut maximal ersättning. Detta är något som ingen ledamot ska kunna hålla på med. För att få till stånd dessa nya villkor orkar vi just nu ställa oss bakom ett gemensamt förslag. Vi har haft som inriktning att försöka få eniga betänkanden i frågor som gäller spelreglerna för politiken, och vi orkar därför ställa oss bakom ett gemensamt förslag med de största partierna för att få en långsiktig förändring. Jag vill också påminna om att ledamöter som blir omvalda i kommande val kan välja att följa det nya systemet. Det finns inget som anger att ledamöter måste nyttja trygghetssystem till max. finns det där för den ledamot som startade sitt uppdrag under de gamla förutsättningarna. Jag hoppas att väljarna och partierna i valet ska rösta fram omdömesgilla personer som klarar att ta ansvar både för sin egen omställning och för den lagstiftning och den budget som vi beslutar om för vårt land. 31 (SD) replik: Man kan ha en god tro på människan, men vi har sett att när det finns fördelaktiga villkor tenderar åtminstone ett visst antal att använda dem så långt det är möjligt. Det är därför det måste ske en skärpning. Det är kanske många som frivilligt kommer att gå in i det nya systemet, men samma sorts människor som de som nyttjar trygghetssystemet till max efter att de lämnat kommer ju att göra likadant om man behåller det gamla systemet. Det är bra att man strävar efter eniga betänkanden. finns det dock två olika läger. Jag tycker att det är jättebra att driver en linje att man måste strama upp detta. Det instämmer jag i. Jag tycker dock inte att har särskilt god argumentation för att nuvarande riksdagsledamöter ska behålla det gamla, fördelaktiga systemet och att vi alltså ska köra två parallella system. Alla som väljer att ställa upp för omval kommer ju att känna till de nya reglerna. Varför kan då inte alla gå in i det nya systemet? De som lämnar 2014 eller som inte blir omvalda går efter det system som gällde när de blev invalda. Jag förstår inte , eller Socialdemokraternas argumentation i det här ärendet. Jag tycker att den är väldigt tunn. Varför kan inte det nya systemet gälla alla? 32 (FP) replik: När pensionsreglerna för riksdagsledamöter gjordes om fanns det övergångsregler. Ledamöterna kunde välja att delta i det pensionssystem som passade dem bäst – det gamla eller det nya. Även i det här fallet finns det nu möjlighet för en ledamot att välja. Vill man i praktiken ingå i det gamla eller i det nya systemet? Min bedömning är att även om dagens system är mer generöst kommer det troligen inte att vara helt lätt att nyttja det fullt ut framöver. Den som ställer upp i nästa val får troligen ta i beaktande att införandet av ett nytt system i praktiken kommer att ställa högre krav också på den som kan välja vilket system han eller hon vill ingå i. Förutom att det kommer att finnas tydligare krav på årlig redovisning till kommer nog också allmänheten att avkräva svar av den före detta ledamot som väljer att nyttja ett särskilt långt eller förmånligt stöd. Jag skulle vilja avsluta den här debatten med att säga att det nog är roligare att anstränga sig för att försörja sig själv än att behöva förklara varför man inte gör det. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.) 10 § Bemyndiganden för elektronikavfall och bekämpningsmedel Miljö- och jordbruksutskottets betänkande 2013/14:MJU5 Bemyndiganden för elektronikavfall och bekämpningsmedel (prop. 2012/13:161) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 11 § Ändringar i lagen om dödförklaring betänkande 2013/14:CU2 Ändringar i lagen om dödförklaring (prop. 2012/13:158) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) 12 § Kompetens och oberoende vid upprättandet av energideklarationer betänkande 2013/14:CU3 Kompetens och oberoende vid upprättandet av energideklarationer (prop. 2012/13:171) föredrogs. vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 16 §.) betänkande 2013/14:SkU2 Investeraravdrag (prop. 2012/13:134) föredrogs. 33 (V): I detta betänkande föreslås att personer, till exempel ägare till eller investerare i mindre företag, ska få ett skatteavdrag i inkomstslaget kapital vid förvärvande av andelar i företaget, antingen vid bildandet av företaget eller vid en nyemission. Med mindre företag avses företag där medelantalet anställda är högst 50 personer och företag som har en nettoomsättning eller en balansomslutning på maximalt . Avdraget ges med högst , motsvarande ett förvärv på . Skattereduktionen kan därmed uppgå till maximalt . Regeringen beräknar att detta kommer att minska statens skatteintäkter med . Regeringen aviserade i budgetpropositionen detta avdrag, och en proposition lämnades till , detta år. Riksdagsbehandlingen har dock försenats på grund av att förslaget har granskats av , som dock nu givit sitt medgivande till förslaget med vissa påpekanden. avvisar regeringens förslag. Vi har andra förslag som vi anser är bättre när det gäller att stödja de mindre företagen. Jag kan avslöja att i det budgetförslag som presenterar kommer vi återigen att föreslå att småföretag med högst tio anställda befrias från sjuklöneansvaret . Det är en reform som småföretagarnas egen organisation med ihärdighet för fram som det viktigaste stödet till de mindre företagen. Vi avsätter i vårt budgetförslag 2 miljarder för detta, alltså mer än dubbelt så mycket som regeringens investeraravdrag. Jag tror att ett avskaffat sjuklöneansvar gör att många småföretagare vågar anställa ytterligare personer i sitt företag. I finns det till exempel drygt 200 000 mikroföretag, det vill säga företag med mellan en och nio anställda. Enligt en undersökning skulle av dessa företag anställa ytterligare en person om sjuklöneansvaret togs bort. Även om denna undersökning överskattar effekten kan det alltså handla om tiotusentals nya jobb med en sådan reform. Skattesystemet bör enligt vara utformat så att det är enkelt att förstå och tillämpa för den enskilda skattebetalaren. Jag vill därför betona vikten av att eftersträva ett system som är enhetligt och likformigt och som har så få undantag som möjligt. På så sätt minimeras också möjligheterna till skatteplanering. Förslaget om att införa ett investeraravdrag är krångligt och ökar komplexiteten i skattesystemet, vilket också påpekar i sitt remissvar. pekar också på ökad administrativ börda för företagen och höga hanteringskostnader för . Med olika gränsdragningar skapas möjligheter till skatteplanering och undandragande av skatt, vilket både och har påpekat i sina yttranden. De båda myndigheterna avvisar förslaget i dess helhet. I propositionen till skriver regeringen att merkostnader ska hanteras inom ram, men det verkar nu som att regeringen har insett konsekvenserna för eftersom myndigheten i ändringsbudgeten får ett tillskott på för extrakostnader för nya skatteregler. anser att det finns risk för att skattebortfallet blir väsentligt större än de beräknade . Regeringen har under sin mandatperiod infört flera undantag från principerna om enkelhet och likformighet. Med det här förslaget fortsätter man på den inslagna vägen mot ett skattesystem fyllt av olika avdragsmöjligheter. Vi har jobbskatteavdrag, ROT-avdrag, RUT-avdrag etcetera. Jag är starkt kritisk till den här utvecklingen i allmänhet. Investeraravdraget är ytterligare ett steg mot ett skattesystem som är perforerat med avdrag som en schweizerost. LO avstyrker också förslaget och säger när det gäller avdragets påverkan på hela skattesystemet att skattelättnader som enbart riktar sig till vissa typer av företag riskerar att försämra systemets effektivitet. Jag instämmer i denna bedömning och anser vidare, liksom LO, att förslaget även bör avvisas av fördelningspolitiska skäl. LO skriver i sitt remissvar: Investeraravdraget är främst att betrakta som ett fördelningspolitiskt felriktat bidrag på till ägare av fåmansföretag. Jag tycker vidare att det är anmärkningsvärt att regeringen inte kommenterar de fördelningspolitiska effekterna av sitt förslag, inte minst mot bakgrund av att regeringen själv i den fördelningspolitiska bilagan till vårpropositionen skriver att ökade kapitalvinster och kapitalinkomster fått en ökad betydelse för de ökande inkomstskillnaderna, mätt som så kallad Gini-koefficient.