prot · H009126 · 2013-06-19 00:00:00 — Vad har gjort för landsbygdens befolkning, förutom att höja skatter, förutom att försämra för landsbygdens bönder? Vad har ni gjort? 43 PER ÅSLING (C) replik: Jag blir förvånad och bestört över det säger. Jag har hela mitt liv jobbat som småföretagare inom den gröna näringen. har värdet på den produktion som sker på svenska gårdar ökat . Vi har en tydlig målsättning att öka produktionerna på svenska gårdar. Vi har gjort mycket för att nå ambitionen med Matlandet och Skogslandet som landsbygdsministern har introducerat. Vi landsbygdssäkrar beslut. Vi tar fram program för fiskproduktion. Vi har jobbat med att förändra lagen om offentlig utredning, och har lagt fram en utredning som är under process. Vi har minskat regelkrånglet, vilket innebär att svenska företag inom den gröna näringen fått flera miljarder i minskade kostnader. De administrativa kostnaderna inom näringen har sänkts , i pengar från 9 miljarder till 5,8 miljarder. Vi har sänkt egenavgifterna . Vi har tagit bort den enskilde djurägarens kostnader för djurkontroll. Vi har radikalt sänkt besiktningsavgifterna med 112 miljarder. Gödselskatten är borttagen. Ja, listan går att göra lång, , på åtgärder som regeringen och har vidtagit för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft och därmed den svenska landsbygden. 44 PER (MP) replik: Det är intressant att lyssna till Per Åsling i budgetdebatten. Till skillnad från de flesta talare talar inte Per Åsling om det som står i propositionen eller i de motioner som läggs emot den, utan han talar om andra förslag som tyvärr aldrig verkar dyka upp i propositioner från regeringens sida. Per Åsling talar om EU:s handelssystem och om att man borde höja priset. Men där får han inte med sig regeringen, utan regeringspartnern röstar aktivt emot detta i och saboterar EU:s klimatpolitik. Per Åsling talar om bonus-malus-system för att styra biltrafiken åt rätt håll och minska utsläppen, och det hörde jag att Per Åsling talade om även i förra debatten. Trots det kommer det inga beslut från regeringens sida. Däremot driver vi det, och det finns en majoritet i för ett sådant förslag. Per Åsling talar om att göra det lättare för människor som vill producera sina egen el. Han talar om nettodebitering. Det är också ett förslag som vi aktivt driver och något som vi gärna skulle se, men inte heller där kommer det några förslag från regeringens sida för att få till någon skillnad. Man skulle kunna sammanfatta Per Åslings anförande i den här debatten som vilja men inte kunna. Det här är ju den åttonde budgeten som regeringen lägger fram tillsammans, som vi hörde säga. Ändå finns de förslag som Per Åsling i debatt efter debatt upprepar inte med. På få områden är det så tydligt som när det gäller företagarpolitiken. I stället för en politik som förenklar för företagare kommer det förslag från regeringen om 3:12-regler som slår undan benen för runt om i världen och för Icahandlare i glesbygden runt om i vårt land, till exempel. Det kommer förslag om månadsrapportering som enligt företagare leder till administrationskostnader i miljardklassen. diskuterar nu i talarstolen om sjuklöneansvar. Det kommer inte heller några förslag om detta i budgetarna. Det finns ju en kraftfull majoritet i för att förändra sjuklöneansvaret. Är Per Åsling beredd att göra upp med oppositionen och faktiskt komma fram med ett konkret förslag om att ändra sjuklöneansvaret? Det finns ju en majoritet i för det. 45 PER ÅSLING (C) replik: Att lyssna på Per är lite grann som att lyssna på ett bättre coverband. Han tolkar andras verk, och det svänger ganska bra. Per , du vet mycket väl att har drivit på i regeringen, i Alliansen för att vi ska höja målen för vår miljö- och klimatpolitik. Den var mycket pådrivande i när målen sattes upp . Vi kommer att fortsätta det arbetet i regeringen på hemmaplan i och i EU. Grunden, Per , för att vi ska kunna bedriva detta arbete är en väl fungerande näringspolitik. Och jag blir bekymrad när jag lyssnar på olika företrädare. Ta den frågeställning som har varit uppe här tidigare jag tar ändå upp den nu som gäller företagens villkor för att anställa unga. Du var inte distinkt i dina svar här i förra replikskiftet, utan du bad att få återkomma. Men, Per , du kan inte skicka vidare osäkerheten om var står i fråga efter fråga. När vi stod här i en debatt , som också gällde vårpropositionen, bad jag dig om besked när det gällde månadsredovisningen. Det vägrade du att ge. Och du vägrar att ge besked här om företagens kostnader för att anställa unga. Ni har i , sedan vi stod här senast, varit med och tagit fram ett förslag om att kostnader för företag via årliga löneskatteläggningar ska införas. 46 PER (MP) replik: Skillnaden mellan och är att när det finns majoritet för en fråga som vi har drivit är vi beredda att också se till att majoriteten förverkligas, att det blir ett beslut. Under det samarbete som vi hade med den socialdemokratiska regeringen gjorde vi till exempel upp med de borgerliga partierna, mot den regeringens vilja, om att sätta upp ett mål för regelförenkling, just för att vi ansåg att det var en viktig fråga. Det fanns en möjlighet att få majoritet i för beslutet. Det gjorde att det blev en tydlig inriktning på att vi skulle minska regelbördan för . Det var inte ett enkelt beslut att fatta. Det gick emot den regering som vi samarbetade med, men det var så viktigt att vi var beredda att göra det. Under den mandatperiod som har varit har vi träffat överenskommelser med regeringssidan om migrationspolitiken. Vi såg att det fanns en möjlighet att få majoritet för en mer human flyktingpolitik och var beredda att stödja en sådan majoritet. Vi har träffat en överenskommelse om arbetskraftsinvandring, just för att vi såg att det fanns en möjlighet att öppna gränser för flera människor som vill komma hit och arbeta. På punkt efter punkt kan vi konstatera att har varit berett att se till att skapa majoriteter i för att kunna ta steg vidare, utveckla politiken och fatta viktiga beslut som gör det lättare för människor i vårt land. Vi är beredda att göra det nu igen när det gäller att förbättra för företagare. Vi har länge varit de mest pådrivande för att slopa sjuklöneansvaret för de små företagen. Här finns det nu uppenbart en majoritet i för att förändra sjuklönesystemet och minska riskerna och regelkrånglet för småföretagare. Min fråga blir igen till Per Åsling: Är du beredd att ta den handen? Är du beredd att tillsammans med den majoritet i riksdag som kämpar för precis det som du talade om i talarstolen göra förändringar när det gäller sjuklöneansvaret? Är du beredd att verka för att den majoriteten också kommer till uttryck i form av ett beslut här i riksdag? 47 PER ÅSLING (C) replik: Den här regeringen har gjort det historiska, Per , att se till att kostnaderna för svenska företag när det gäller regelkrångel har minskat. är det enklare att driva företag och mindre kostsamt. Det tycker jag är väldigt viktigt, och den politiken kommer vi att fortsätta driva när vi nu bygger starkare. och alliansregeringen investerar för att förbättra den svenska konkurrenskraften, förbättra den svenska infrastrukturen och göra det lättare att anställa. Vi investerar också på utbildnings- och innovationssidan. Det bekymrar mig, Per , att du återigen väljer att inte ta chansen att tala om för svenska företagare hur ni vill hantera två ganska avgörande frågor. Det må vara att de kan tyckas vara små, men principiellt är det viktigt att du och ger besked. Hur är det med månadsredovisningen? Hur är det med den årliga lönekartläggningen? Hur är det med arbetsgivaravgifterna för ungdomar? Det går inte att stå och tala i talarstolen utan att se till att lämna besked när man har chansen, som du har haft . Vi satsar på att bygga starkt. Vi satsar på de svenska företagen. Det är de som kan lyfta ur arbetslöshet, eftersom det är svenska företag som genererar pengar till välfärd och som bidrar till att människor kommer i arbete. 48 (V) replik: , då hade 1 500 färre arbetslösa än , krävde borgerliga riksdagsledamöter med i spetsen en kriskommission för länet. nöjer sig med att konstatera att arbetslösa inte är hjälpta av att vara siffror i statistiken. Nej, de skulle behöva jobb, Per Åsling. Det jag tänkte ta upp är de alltmer nyliberala strömningarna som finns inom . vice ordförande brukar här i talarstolen ofta ta upp behovet av fler riskkapitalbolag i välfärden. Ett exempel som man kan lyfta fram är som har gått i konkurs. tog ut 190 miljoner för aktieutdelning . Man gjorde en vinst på 350 miljoner . Man har haft inköpsstopp som man har gjort stora aktieutdelningar. köpte skolan av sig själv för att undkomma skatt. har två färre lärare per 100 elever, vilket är genomsnittet för friskolorna. Man har färre pedagoger med högskoleexamen, och lärarna själva sköter all administration. Inget annat land har ett så frikostigt system för privata företag inom utbildningsväsendet. Inte ens brittiska tories vågar gå så här långt. Men tycker att vi borde gå längre och vill se fler riskkapitalister i välfärden, helt emot svenska folkets värderingar och ställningstagande. För att vi ska veta vad vi har att vänta oss vill jag fråga : Vad tänker ni göra för att få in fler riskkapitalister i välfärden? 49 PER ÅSLING (C) replik: För , , är kvalitet det centrala, oavsett om vi pratar om utbildning, vård eller omsorg. Sedan tycker vi att det är bra att det finns möjlighet för människor att välja utförare, men vi tummar aldrig på kvaliteten. Jag tackar dig, , för att du lyfter upp exemplet . Jag tycker att det är för bedrövligt, och jag kommer ingalunda att försvara vad de har gjort. Där har det gått fel. Så får det inte vara. Men det visar också att det har funnits brister i upphandling och i regelverk. Därför är det så värdefullt att har lagt fram ett förslag om att ägandet i skolbranschen, som ju var det exempel som du tog upp, ska vara långsiktigt och att insynen i ekonomin ska öka. Mitt tydliga och raka svar till dig, , är att här måste det göras om och göras rätt. 50 (V) replik: Jag kan konstatera att när det gäller kvalitet i välfärden handlar det om de anställda, framför allt om deras utbildning, deras arbetsvillkor och hur många de är. Det har stor betydelse hur många lärare det är per elev, hur många förskollärare det är per barn i förskolan och hur många undersköterskor det är i . Tittar vi på just de kriterierna för kvalitet ser vi att i äldreomsorgen är det färre anställda hos de privata aktörerna. De har lägre utbildningsnivå, det är fler visstidsanställningar och fler deltidsanställningar, och över lag är det sämre arbetsvillkor. Tittar vi på skolorna ser vi att det är färre lärare som har pedagogisk högskoleutbildning, och det är färre elever per lärare. I förskolan ser det ut på samma sätt. I den privata förskolan är det till exempel nästan dubbelt så många outbildade anställda som i den offentliga. Man plockade ut 8,7 miljarder i vinst . Det motsvarar lönerna för 22 000 undersköterskor. Vinst har betydelse för kvaliteten. Tar man pengar ur välfärden och stoppar dem i egen ficka är det någonting som drabbas, någonting som man måste dra ned på, och det är just utbildning och arbetsvillkor, alltså det som är kvalitet i välfärden. Har vi inte gått lite väl långt när vi gör barnens utbildning till en marknad som vilken som helst? Jag tycker nästan att det är skamligt att vi kan se så på barns möjligheter. En felaktig skolgång är inte samma sak som ett par felaktigt köpta byxor som man kan lämna tillbaka. Jag märker att Per Åsling undviker min fråga. Ni är ett parti som vill se fler riskkapitalister i välfärden. Det har er vice ordförande mycket tydligt uttalat här i talarstolen. Så hur ska ni göra för att det ska bli fler? Vad ska vi förvänta oss? Vad tänker ni driva i förhandlingarna med regeringen? Jag ser att ni gärna vill ha lagstiftning för att få in privata alternativ i äldreomsorgen, men vad är det mer vi kan se framför oss? 51 PER ÅSLING (C) replik: Det är med allt större förvåning jag lyssnar på dig, . Låt mig rekapitulera vad står för. Vi står för ett system med kvalitet när det gäller de här välfärdstjänsterna inom utbildning, vård och omsorg. Vi tycker att det måste vara det som sätts i centrum. Vi tycker också att det är bra om det finns olika utförare så att människor får välja vem som ska utföra tjänsten. Vi tycker att det är bra att den enskilda människan får fatta beslut i stället för att politiska församlingar ska göra det. Vi tycker att det är viktigt att också titta på hur utvecklingen på omsorgs- och skolområdena har varit. Kommuner och Landsting som har tittat närmare på detta konstaterar, till skillnad från , att anställda upplever att de har en relevant lön i betydligt större utsträckning i privat verksamhet jämfört med offentlig. Om jag kommer ihåg siffrorna rätt har inom den privata verksamheten uppfattningen att de har en relevant lön jämfört inom den offentliga verksamheten. De här anställda upplever också att de har mycket större möjlighet att påverka sin arbetssituation och arbetsinsats i privata företag. Jag tycker att det är viktigt att också lyfta in den biten, alltså hur den som på verkstadsgolvet med händerna har att vara den som står för kvaliteten och tryggheten. 52 (KD): Jag ska börja med att yrka bifall till förslaget i finansutskottets betänkande. Förra gången vi debatterade riktlinjerna för den ekonomiska politiken var det enbart regeringens förslag vi hade till grund för vår diskussion. har vi ytterligare fyra förslag att hantera i kammaren. Det är förslag från de fyra oppositionspartierna med ett minst sagt varierande innehåll. De fyra reservationer som finns i betänkandet vittnar om förslagens olikheter. Varje reservation har här i debatten lyfts upp som allenarådande och det som löser alla problem. Hur gärna jag än vill det kan jag inte undgå att dra lite på smilbanden när jag lyssnar på oppositionspartiernas redogörelser för läge och för hur just deras partis förslag likt ett trollspö ska svepa över landet, och plötsligt ska förändringen ske. De som sett filmerna om vet vilket kaos som uppstår när det viftas med olika trollspön . Det finns två huvudproblem med detta viftande. Det ena är att oppositionen använder fyra olika trollspön, och det andra är att det sällan finns något plötsligt i politikens värld. Det är målmedvetet gnetande som sakta men säkert för ett land långsiktigt framåt i uppförsbackar och i utförsbackar. Vi kommer aldrig undan detta ständiga gnetande. De enkla lösningarna finns tyvärr inte. Det finns en mängd statistik som på olika sätt kan användas för att bevisa just den egna tesen, bekräfta att just jag, just vårt parti, har rätt i antagandena om vad som måste göras utifrån vad som är problemet. Tron på att vinnaren av verklighetsbeskrivningen också blir vinnare av problemlösningen är stark. har ett flertal verkligheter beskrivits såsom de sanna och enda, men vi har också hört problemlösningsförslag av vitt skilda karaktärer. Jag anser att tre teser återkommer i debatten, teser som oppositionen bygger sin politik kring och klamrar sig fast vid för att hävda sin verklighetsuppfattning. 1.Sverige är ett isolerat land och påverkas ej av omvärlden. 2.Regeringen gör inget åt arbetslösheten. De för en misslyckad politik för att minska densamma och ökar inkomstskillnaderna. 3.Kraftigt höjda skatter för hushållen, arbetare och företag är lösningen på problemet. Låt oss titta på dessa teser lite grann. Vi börjar med den första, att är ett isolerat land och påverkas ej av omvärlden. En av hörnstenarna för Socialdemokraterna, är att nå ut med budskapet och bildsättningen att självt i allt väsentligt kan påverka allt oberoende av vad som händer i vår omvärld. De vet, självklart, att det inte är sant, men tesen är viktig för att komma åt regeringsmakten. Vi hör aldrig dessa partier tala om hur väl den förda politiken i vårt land klarat av att balansera den minst sagt svajiga efterfrågan på våra varor och tjänster från omvärlden med regeringens inhemska stimulansåtgärder för ökad efterfrågan från hushållen. Vi hör heller aldrig oppositionen poängtera att ekonomi till är beroende av exporten till andra länder. Vi hör dem aldrig framhålla att är en av världens mest öppna ekonomier som gett och ger oss ökat välstånd , men som på gott och ont också skapat ett beroendeförhållande till andra länders väl och ve. Det i sin tur innebär att sysselsättningen i de svenska exportföretagen påverkas till och från . Vad gäller ser vi en omvänd världsbild. är alldeles för öppet och måste isoleras. Med det som utgångspunkt tror man sig skapa en inhemsk ekonomisk hajp som ska lyfta till oanade höjder. Man vänder sig direkt mot det som skapat vårt välstånd, det öppna . Den andra tesen handlar om att regeringen inte gör någonting åt arbetslösheten och att man ökar inkomstskillnaderna. Inget kan vara mer fel än det. Här har ett flertal skattesänkningar gjorts för att stimulera dels hushållens konsumtion, dels öka företagens konkurrenskraft. Skolpolitiken har lagts om för att bättre rusta eleverna för att möta arbetsmarknadens behov. Kopplingen mellan skola och företag har stärkts, där bland annat lärlingsplatser ingår som en viktig komponent för att slussa våra ungdomar in i arbetslivet. Visst har vi en för hög arbetslöshet i , ingen här anser något annat, men frågan är vilken analys vi ska utgå från och därmed vilka åtgärder som ska vidtas. Vad gömmer sig bakom statistikens siffror i frågan? Vi vill rusta ungdomar, och vi vill att de ska studera. De allra flesta ungdomar gör just detta. Många gör också annat som vi anser är bra. De är nämligen sugna på att jobba lite extra under sin studietid, och de vill ha ett sommarjobb. statistik över ungdomsarbetslösheten tar in också dessa som arbetslösa. ska vi komma ihåg att enbart hälften av ungdomarna ingår i arbetskraften och därmed mäts i statistiken. Ungdomsarbetslösheten enligt Ekonomifaktas hemsida uppgick utifrån den definitionen av dem . Världsekonomin befinner sig i en lågkonjunktur, så även . Hur såg det ut samma månad 2006? Då befann sig och vår omvärld i en högkonjunktur. Regeringen bestod av socialdemokrater, och och ingick som grund för regeringsmakten. Var det bättre då? var arbetslösheten bland ungdomar lyssna nu . I högkonjunkturens 2006 var arbetslösheten högre än den är i dagens lågkonjunktur. Det är ett konstaterande, men inte ett konstaterande som gör oss nöjda och belåtna, absolut inte. Låt oss syna siffrorna lite till. Vi ska inte negligera det faktum att studenter vill arbeta extra, men frågan är om vi inte bör fokusera på åtgärder för dem som absolut inte studerar eller arbetar. Den gruppen är enligt , mätt med måttet inte studerar och inte arbetar, den lägsta i EU, vid sidan av . Då talar vi i realiteten om en ungdomsarbetslöshet på . Bland dessa ungdomar har vi de stora bekymren, och där borde vi lägga det politiska fokuset. Varför lägger oppositionen mer fokus på dem som redan gör det vi vill, nämligen studerar och söker extrajobb, än på dem som verkligen har behoven? Svaret är självklart. Det gynnar deras bildsättning. Den del som handlar om inkomstskillnaderna ska jag inte gå in på, för det har på ett så bra sätt redogjort för. Jag hänvisar därför till hans anförande. Den tredje tesen är att kraftigt höjda skatter på arbete och företagande är lösningen på problemet. När man vill stimulera en ekonomi till att ta fart är det klassiska sättet att stimulera hushållen att konsumera mer och att minska kostnaderna för företagen att anställa samt att vidta konkurrensskapande åtgärder. drar sitt strå till stacken genom att hålla låga räntor. Precis det sker i . Vad föreslår till exempel Socialdemokraterna? Jo, att man ska höja skatterna för företagen och hushållen med 30 miljarder. vill Socialdemokraterna att staten ska strama åt, utifrån deras snäva tolkning av överskottsmålet. gigantiska skattehöjningar slår alla rekord i åtstramningspolitik, tvärtemot vad man predikar ska göras inom euroområdet. Åtstramningspolitikens röda fanbärare gör ingen besviken. När oppositionens bildsättningsförsök av ett som är oberoende av hur vår omvärld agerar kombineras med dåliga analyser av fakta och statistik är det för patienten att medicineras. Utgiftssidans receptförskrivning går plötsligt på högvarv, allt i syfte att stärka den bildsättning man försöker uppnå. Det är nu det blir farligt. Tre läkare som utropar sig till huvudansvariga för patienten kastar sig fram som den fjärde läkaren har fullt upp med att kontrollera den övriga personalens medborgarskap. Mediciner av olika slag pumpas nu in i rasande fart, och allt sker utan koppling till patientens hälsoläge vid utgångspunkten. Patientsäkerheten är starkt hotad, och hälsoläget för patienten riskerar att allvarligt försämras. Illa genomtänkta analyser och verklighetsfrånvänd bildsättning kan inte annat än leda till felaktiga ordinationer. Om de har några är det i så fall nu dags att dra in läkarlegitimationen för doktor , doktor och doktor . Den fjärde doktorn har tyvärr inte gått att nå. Han letar fortfarande efter det stängda . 53 (V) replik: är ett parti som ofta talar om moral och värderingar. Jag måste säga att jag känner viss oro över vad egentligen sysslar med politiskt. I det betänkande vi nu debatterar och i vårpropositionen kan man tydligt se vilken människosyn som slår igenom. I vårpropositionen står att det förstärkta bostadsbidraget ger upphov till ökade marginaleffekter som kan förväntas reducera arbetsutbudet något. Av s. 40 i betänkandet framgår att regeringspartierna därmed även räknar med att ungefär 2 000 färre ska stå till arbetsmarknadens förfogande om de får höjt bostadsbidrag. menar alltså på fullaste allvar att människor som får höjt bostadsbidrag på grund av att hyran höjs och inkomsterna är för låga inte vill stå till arbetsmarknadens förfogande. Vad är det för människosyn? 54 (KD) replik: Det är egentligen ganska enkelt att svara på det, . Ökade bidrag riskerar att minska arbetskraftsutbudet. Så är det. Jag kan ställa en motfråga: Hur höga ska bidragen vara, enligt dig? Du kan väl fundera på hur höga bidrag du vill ha i generellt. Jag ska återgå till det säger. Det måste finnas en balans. Vi måste, precis som när talar om Gini-koefficienten, hålla ihop landet. Då gäller det att ligga med bidrag som stöttar upp men inte hindrar att arbetskraftsutbudet är så stort som möjligt. Här finns en balanspunkt, och vi måste avgöra från fall till fall var denna balanspunkt ska ligga och hur vi ska hantera dessa frågor för att se till att ingen ramlar igenom i systemet eller ramlar mellan stolarna och att vi har de skyddsnät vi har som vi har fokus på att människor kommer i arbete eftersom vi vet att det är det bästa för alla människor. Moralen i detta ligger i att hjälpa så många som möjligt att komma ut i arbetslivet, för där skapas den bästa möjligheten för alla enskilda människor att förverkliga sina drömmar och skapa sin framtid. Här ligger värderingen. Vi måste hitta en balanspunkt, . Var ligger din balanspunkt i dessa frågor? 55 (V) replik: Hjälpa så många som möjligt, säger . Det går 7 arbetslösa på varje ledigt jobb. I går det 15 arbetslösa på varje ledigt jobb. Regeringens svar på det är att försvåra för människor att få ersättning från a-kassan så att de i stället tvingas söka socialbidrag. Antalet långvariga socialbidragstagare i detta land har ökat med 24 000 under er regeringsperiod. De är 30 000 fler för att ni har slagit sönder arbetslöshetsförsäkringen. Lägg därtill sjukförsäkringen. Sjuka människor ska inte få koncentrera sig på att bli friska. I stället ska de behöva oroa sig för om de ska få ersättning från försäkringen eller inte och om de ska ha någon form av ekonomisk trygghet under sin sjukdom. Är det att hjälpa människor? Den människosyn som återkommer i frågan om bostadsbidragen innebär att ni inte tror på människans vilja och förmåga att delta i samhällsbygget och vilja försörja sig själv. Vad är det för grundläggande människosyn?