prot · H00972 · 2013-03-05 00:00:00 — Det handlar inte om en brist på visioner utan om en verklighetsförankring. Självklart har vi och våra tjänstemän en dialog med SFI för att få veta hur det fungerar. I vilken takt kommer vi att kunna digitalisera? Hur ska vi klara digitaliseringen på de orter där det saknas underlag och där inte ens det statliga stödet hjälper? Ska vi göra en annan omprioritering? Jag kan garantera att frågan är viktig för oss. Den är viktig för hela Filmsverige och för den kulturella infrastrukturen. Men hade vi inte valt att lyssna på marknaden skulle pengarna ha räckt till betydligt färre biografer. 40 (V): Kulturministern motsäger sitt eget interpellationssvar. Där säger hon att satsningen på digitaliseringen av biografer tidigarelades, men var det tydligen viktigare att vänta in att det skulle förbilligas. Det stämmer inte överens. Jag vill dock tacka kulturministern för trosbekännelsen. Kulturministern tror på marknaden. Som kulturpolitisk utgångspunkt är den ganska svag. Som grund för en visionär kulturpolitik är den katastrofal. Jag tror inte att kulturministern kan nämna en enda kulturyttring som klarar sig utan stöd från oss tillsammans, från samhället. Jag tror inte att kulturministern i förlängningen kan se en enda kulturform som klarar sig utan stöd från samhället. Anledningen är självklar. Det krävs, precis som i samhället i övrigt, en infrastruktur. Det krävs utbildning, lokaler och mängder av saker som marknaden bara tillhandahåller när det finns möjlighet att göra pengar. En tro på marknaden riskerar att leda till ett kulturellt förfall. Dock har kulturministern genom sitt agerande och genom beslutet visat att det fanns en förståelse för att det behövdes ett samhälleligt stöd. Det räckte inte med marknaden. Jag har inte fått svar på mina frågor om varför det skulle vara mer kostnadseffektivt att överlåta åt marknaden att bestämma vilka kulturpolitiska eller filmpolitiska satsningar som ska göras och hur fort digitaliseringen ska gå fram. Jag lyssnar gärna till svaren i kulturministerns nästa inlägg. Vad som är tydligt är dock att den digitalisering som sker sker med ett statligt stöd som inte räcker. Digitaliseringen går fort, men många lämnas bakom. Dessa täcker inte marknaden in. Att som kulturministern svara jag tror på marknaden till dem som inte har råd med en 50-procentig egeninsats för att klara av digitaliseringen av en biograf är ganska svagt. Jag tror att kulturministern själv känner att det som svar betraktat är ett icke-svar. Det innebär att svaret egentligen är: Jaha, då får ni väl vara utan. Då faller ju allt som vi var överens om och som kulturministern sade i sitt interpellationssvar: När det gäller digitaliseringens möjligheter är jag alltså överens med . Kulturministern tog till och med ett antal formuleringar från min interpellation för att beskriva hur bra och viktig digitaliseringen är. Men allt det föll för dem som inte hade råd med egeninsatsen. Där var det inte tillräckligt viktigt. Där var det inte tillräckligt mycket marknad för att en sådan satsning skulle kunna ske. Därför är det bara sorgligt att höra en trosbekännelse i stället för ett svar som andas kulturpolitiska visioner och framtidstro och som dessutom för vidare tanken att digitaliseringens möjligheter måste nå fler. 41 Kultur- och idrottsminister (M): Det kunde vara intressant med en ideologisk debatt, men och jag kommer aldrig att kunna mötas. Vi har olika kultursyn det är alldeles rätt även om vi båda i det här fallet tror att digitalisering av biografer är ett bra sätt för människor att ta del av kultur, inte bara av film utan också mycket annat som man kan göra i dessa digitala hus framöver. Det är möjligt att inte ens lyssnade på mig. Men jag tyckte att jag var så tydlig jag någonsin kunde vara, när jag talade om vad marknadsledande och marknadshänsyn betyder just när det handlar om kostnaden för detta. Om man tror på femårsplaner och att staten ska sätta upp någon form av pris, som det har varit i en del system som inte präglas av marknadstänkande, då förstår jag att vi aldrig kommer att kunna mötas. Men har efterfrågan på digital utrustning betytt att kostnaderna har blivit lägre. Jag kan upprepa det , så får väl välja om han vill lyssna eller inte: Pengarna har därmed räckt till betydligt fler digitala satsningar än de skulle ha gjort annars. Sedan kan möjligen anse och kanske till och med ha ett förslag på det i budgeten att man ska anslå mer än . Men det är den summa som har uppgett behövs för satsningen. Vi har lyssnat på marknaden i den meningen att när satsningen väl kom i gång internationellt gick det mycket fortare än vi hade trott, och det är därför som vi inte längre håller kvar vid den fyraåriga satsningen utan har lyckats pressa ned det till , för att så många som möjligt nu ska kunna gå över till digital utrustning och också kunna visa de filmer som produceras bara digitalt. 38 miljoner av de 60 återstår att fördela. Fyra beslutstillfällen finns för . Det finns ungefär 150 biografer kvar att digitalisera. Vill man kan man låta alla ta del av pengarna. Frågan är om det kommer att räcka för de mindre eller om man vill göra en annan prioritering. Mycket av de möjligheterna och det ansvaret ligger fortsatt hos . Jag har stort förtroende för deras kompetens och deras kunskap. Skulle man öka stödet kommer kanske ett antal mindre biografer, som i och , inte att kunna få pengar ens med den här summan, om man smetar ut den över alla, helt enkelt därför att de biograferna är för små. Om uppfattning är att man nu ska lägga en betydligt större del än vad har uppgett är han naturligtvis fri att göra det. 42 (V): Det är inte en femårsplan att föreslå att man ska öka stödet något till digitalisering av biografer. Det är en viss överdrift i det uttalandet, för att uttrycka sig milt. Det handlar helt enkelt om att bygga vidare på det system som regeringen själv har beslutat, nämligen att det behövs ett statligt, samhälleligt stöd för att digitaliseringen ska kunna få fart. Vi ser att det inte räcker, och då säger vi att vi behöver ta ett större gemensamt ansvar, särskilt som vi inte tror på marknaden. Marknaden är nyckfull och är en dålig herre över kulturpolitiken. Håll undan marknaden! Låt oss i stället se till att bygga en kulturpolitik som har tillgänglighet som ledord, där tillgången till att utöva egen kultur men också ta del av kultur, till exempel genom digitalisering av biografer, blir ett samhällsintresse, där vi ser det som något positivt ifall fler får möjlighet att både utöva och få tillgång till professionellt utövad kultur och där vi inte låter plånboken styra utan faktiskt ser kulturen som en välfärdsfråga. Kulturministern säger i slutet av interpellationssvaret att hon är medveten om att det finns ett stort antal biografer som ännu inte är digitaliserade och följer därför noga den fortsatta utvecklingen. Kanske något hårdraget sade jag att det sista är ett sätt för politiker att säga att man inte bryr sig. Men kulturministern har inte övertygat mig om motsatsen i sina svar, eftersom det fortfarande inte finns ett enda konkret besked, utan att svaret på mina frågor om man avser att göra något när man upptäcker problem tydligen är: Nej, vi avser inte att göra något. 43 Kultur- och idrottsminister (M): Vi har ökat budgeten. Det vet också . är det fler medborgare som tar del av kultur . Marknaden, som är ett så förhatligt ord för , vad står det för? Vad är marknaden? Jo, det är människors önskningar, människors , människors drömmar och människors behov. Det är marknaden. Av kulturen i svarar medborgarna för ungefär två tredjedelar. Det är människors önskan att gå på bio, köpa ett konstverk, lyssna på en konsert eller vad det kan vara. Det är bra så. Den kakan växer. Det ger nya jobb. Det ger tillfällen att ta del av alltmer kultur i hela landet. Vårt kulturliv är rikt. Svenskarna är de mest kulturaktiva i hela . Det har vi också statistik på. Dessutom ökar intresset för kultur. Det är riktigt att vi också behöver ett samhälleligt åtagande. Det kan se ut på olika sätt. Men vi är tämligen eniga i hela om att det ska utgå ett gemensamt stöd för museer, arkiv, digitalisering av biografer i det här fallet, bibliotek, konserthallar och annat annars kommer det inte att finnas sådan kultur. Det finns inte olika uppfattningar om detta. Detta stöder vi från allianssidan, också mer än tidigare regeringar har gjort. Det är bara att ta del av den senaste statistiken från Myndigheten för kulturanalys, så blir det förhoppningsvis klart för . Pengarna till digitalisering av biografer är inte slut. Det finns kvar för att digitalisera de resterande 150. Det är inte en fråga som jag ska lägga mig i vilka biografer som ska digitaliseras eller inte. Men jag tycker att det är viktigt att de små orterna kan ha en digitaliserad biograf. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på interpellation 2012/13:261 om och ägardirektiv 44 Statsrådet (M): har frågat mig när jag avser att vidta åtgärder som gör att lever upp till uppdraget att bedriva affärsmässigt och miljömässigt hållbar energiproduktion som det gavs av regeringen . Enligt den bolagsordning för som regeringen efter godkännande antog har bolaget som verksamhetsändamål bland annat att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget är ett av de bolag som leder utvecklingen mot en mer miljömässigt hållbar energiproduktion. I enlighet med vad regeringen anfört i den nämnda propositionen är avsikten inte att på kort sikt ska omvandlas till ett bolag som enbart ska äga förnybar eller koldioxidfri produktion. EU 2020-målen utgör en naturlig referenspunkt för rapportering vad avser utvecklingen mot en hållbar energiproduktion. har mot bakgrund av det nämnda uppdraget formulerat tydliga mål för att det ska vara möjligt att mäta och följa upp att verksamheten utvecklas i enlighet med uppdraget. Den redan beslutade målsättningen att reducera koldioxidutsläppen till till 2020 ligger fast. Vidare beslutade bolaget i samband med den extra bolagsstämman om ett ambitiöst tillväxtmål inom förnybar produktion, nämligen att växa mer än den genomsnittliga tillväxten på de marknader man verkar på. Sammanfattningsvis gör jag bedömningen att de vidtagna åtgärderna medför goda förutsättningar för att uppfylla de mål som uppställts i bolagsordningen. 45 (V): Jag tackar statsrådet för svaret. Detta är en fortsättning på den interpellationsdebatt som vi hade och som också handlade om och affärer, bland annat Nuon. Anledningen till denna interpellation är den bokslutskommuniké som presenterade och som egentligen är en ganska dyster läsning. Man kan kort sammanfatta denna bokslutskommuniké med att den handlar om vikande resultat och ökade utsläpp. I min interpellation efterlyste jag vad regeringen tänker göra för att ska leva upp till det beslut som togs 2009, nämligen att affärsmässighet ska kompletteras med hållbar miljömässighet i affärer. Om vi tittar lite grann på vad som har hänt under de år som den borgerliga regeringen har styrt de statliga företagen och kan vi konstatera att regeringen tog ett beslut om att samtliga företag ska ha en hållbarhetsredovisning, Global Reporting Initiative. Bland annat ska man inrapportera den ekonomiska påverkan och miljöpåverkan på sina affärer. Detta var bra. Det är frågor som har drivit tidigare när det gäller de statliga företagen. I samband med den verksamhetsberättelse som kom 2008 uttryckte sig på följande sätt i en kommentar till den: Arbete med hållbarhetsfrågor är viktigare än någonsin, och rapporteringen driver detta arbete framåt. Det är här som de statliga företagen är ett föredöme. köper den polska kraftkoncernen . Vi kunde läsa om det i . I ett slag ökar man utsläppen ganska rejält. Vi kan också konstatera att aktievärdet har sjunkit och halverats, från till . Kravet på att kombinera affärsmässighet med hållbarhet uppfylls inte när det gäller köpet av . hyllade dåvarande näringsministern köpet av Nuon. Även här kan vi konstatera att kraven på affärsmässighet och hållbarhet när det gäller miljöpåverkan inte uppfylls. Givetvis är detta ganska allvarligt när man ser på den fortsatta utvecklingen. Därför blir det också synnerligen intressant att se hur regeringen och statsrådet tolkar det uppdrag som de har gett om att ska vara en av de ledande på de marknader där man finns när det gäller miljöpåverkan och utsläpp. Vad menas med en av de ledande, och hur mäter man egentligen det? Handlar det om en av två, en av tre eller en av fyra, och vad är det egentligen för mål? EU:s 2020-mål är inte relevanta när det gäller . , som är referenspunkt, hade man i princip noll utsläpp. Hur ska man styra mot noll utsläpp om man inte är tvungen att fejka det på något sätt? 46 (M): Det är inte utan att man blir lite förvånad när man läser denna interpellation och lyssnar på och i denna fråga. är bekymrad över att fortfarande gör stora investeringar i kol och gas och har synpunkter på hur ägardirektivet är utformat. Men låt oss då reda ut lite faktauppgifter. sista beslut att nyinvestera i kolkraft togs 2006. Det var alltså då Socialdemokraterna fortfarande styrde landet och var ansvarig för det statliga ägandet och då och var stödparti åt den regeringen. Det hör till saken att det tar att färdigställa denna typ av stora investeringar som vi talar om här. Ett av de kraftverk som vi nu talar om är igångsatt, och det andra tas i drift 2014. Det är detta som gör att investeringsposter fortfarande till stor del består av fossilkraft. beslutade att inga nya investeringsbeslut ska tas i fråga om kolkraft. I princip alla beslut om nyinvesteringar för efter det gäller förnybar energi och särskilt vindkraft. Om man tittar på den senaste investeringsplanen som presenterade och som gäller för perioden 20132017 är det av investeringarna som går till vindkraft. är en av världens största operatörer när det handlar om havsbaserad vindkraft. Man har flera stora vindkraftsparker i , , och samt efter köpet av Nuon. som gick togs också beslut om de nya hållbarhetsmålen som redan har nämnts och som bland annat innebär att drastiskt ska minska sina koldioxidutsläpp från . När det gäller ägardirektivet skulle jag vilja påstå att det nya ägardirektivet är både tydligare och bättre än det gamla. I det gamla direktivet gjordes ett tillägg 2005, det vill säga under den dåvarande och den ansvarige ministern , som sagt den regering som och då stödde. Detta tillägg lyder: Bolaget ska inom ramen för kravet på affärsmässighet vara det ledande företaget i omställningen till en ekologiskt och ekonomiskt uthållig svensk energiförsörjning. Det säger sig självt att just denna formulering om att det är den svenska energiförsörjningen som ska vara ekologisk ställer dörren på vid gavel för att göra vilka investeringar man vill i fossilkraft så länge man gör dem utanför gränser. hade också en hel del kritiska synpunkter på just detta tillägg i den rapport som gjorde 2007. Det är alltså i detta direktiv, som beslutades under den socialdemokratiska regering som och stödde, som dessa problem har uppkommit. I det nuvarande direktivet som Alliansen har tagit fram är dessa otydligheter borta. Jag menar att det finns rätt mycket som tyder på att nu är på väg i rätt riktning när det gäller att minska investeringarna i kolkraft och i stället öka dem i förnybara energikällor. Sanningen är alltså att de sista stora investeringsbesluten när det gäller kolkraft togs under den socialdemokratiska regering som och stödde. Det är konsekvensen av dessa beslut som fortfarande återspeglas i hur investeringsposterna ser ut . 47 (V): Jag tycker att har lite problem med historiebeskrivningen. Det polska fossilbolaget köptes , inte . Holländska fossilbolaget köptes , inte . Vi känner till att det senare applåderades av den dåvarande näringsministern . fortsätter den borgerliga argumentationslinjen, nämligen att allt var sossarnas fel. Men , , har ditt parti och de andra stödpartierna i den borgerliga regeringen styrt . Det går inte längre att skylla på sossarna. Vi kan bara titta i det senaste bokslutet från , alltså det min kollega refererar till. Ifall man tittar noga i bokslutet ser man att det där konstateras att investeringarna i kol och gas har varit större än investeringarna i förnybart. Med anledning av detta skulle jag vilja fråga om han anser att det är att vara ett av de ledande företagen när det gäller hållbar energiproduktion i att de fossila investeringarna är större än de förnybara. Jag får inte ihop det. Jag tror att ett av de grundläggande problemen med är att vi har en så svag politisk ledning av . lade den borgerliga regeringen fram en ändring av ägardirektivet där man formulerade det som så att skulle vara ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion. Vad betyder det att vara ett av flera bolag? Det är precis som frågade: Är det ett av två, eller är det ett av fyra? Är det ett av alla europeiska energibolag? För att det inte ska finnas några tvivel om vad vi ska använda vårt gemensamt ägda energibolag till har vi i lagt fram en motion om förtydligade ägardirektiv till . Där säger vi väldigt klart och tydligt att ska vara det ledande energibolaget i energiomställningen i . Jag vill fråga : Om man förtydligar ägardirektivet för ett företag vi äger gemensamt och om man pekar ut att företaget ska vara det ledande företaget i energiomställningen, anser inte att det är ett bättre verktyg för att ställa om? Innebär inte en ökad politisk styrning av bolaget också att vi kan få ett konkretare resultat, nämligen att vi kan styra utvecklingen åt det håll vi önskar? Det skulle jag gärna vilja ha svar på. 48 Statsrådet (M): Jag vill börja med att tacka för interpellationen. Jag vet att och har ett starkt engagemang i denna fråga och även i , och det uppskattar jag. Därför är det viktigt, roligt och intressant att debattera med . Om vi går tillbaka lite tycker jag att vi kan säga så här: strategi var i huvudsak att köpa på sig en stor mängd kolkraftstillgångar i , i och på andra ställen. Tanken bakom detta tror jag var två saker, som inte gick helt rätt. Det ena var att man hade räknat med ett stigande energipris, vilket inte realiserades. Det andra var att man räknade med att metoden för att lagra koldioxid i marken, alltså CCS, skulle utvecklas. var tidigt ute och hade en testanläggning som var i framkant av forskningen. Sedan kom dock beslutet i om att inte tillåta koldioxidlagring på tysk mark, och detta var ett stort bakslag för med tanke på den strategi man hade valt. Så tror jag att vi kan säga att det var. Sedan kan vi ha synpunkter på vem som fattar beslut och så, men jag tror att detta är ett av skälen till att sitter med de problem de gör. Till detta hör att ett antal av de kolkraftverk man har i försörjer stora tyska städer med elektricitet. Dessa stora tyska städer har inget alternativ. har beslutat sig för att avveckla kärnkraften, vilket kommer att leda till kraftigt ökade växthusgaseffekter från . Det är förstås ett beslut själva får fatta, men det betyder i sin tur att i alla fall under en övergångstid blir mer och mer beroende av kolkraft inte minst av de anläggningar själva har. Det betyder att det finns ett mycket stort politiskt tryck i att ska vara kvar i kolkraftverken i . Detta tycker jag ändå att man ska beakta, för och även trovärdighet. Det var en allmän, rapsodisk kommentar för att sätta in problemen i sitt sammanhang. Vad gör vi nu? Vi hade en bolagsstämma . Detta var resultatet av en lång process mellan oss som ägare och bolagets styrelse vad gäller strategi. Vad slår vi fast där? Jo, vi slår fast ökad satsning på nordiskt fokus, det vill säga: hem till , inklusive vindkraften i . Vi säger också tillsammans med bolaget att innehav med hög koldioxidhalt ska avyttras, i första hand i . Det handlar om en successiv avveckling. Bolaget säger också att det ska vara mer satsning på förnybart än vad marknaden gör. Detta kommer in på fråga vad ett av de ledande betyder. Ett exempel på detta är att bolaget nu självt säger: Vi ska satsa mer på förnybart än vad andra gör. Det är ett svar på frågan varför man är ett av de ledande. Vi sänker avkastningsmålen från till av sysselsatt kapital, vilket innebär enligt det gamla sättet att räkna. Det möjliggör investeringar i projekt, till exempel solkraft, som inte har samma höga avkastningstal som till exempel vattenkraften. Vi sätter också upp det gör vi med alla bolag i den offentliga sektorn mål att de själva ska utverka hållbarhetsmål för det egna företaget. Detta är flera mycket konkreta ställningstaganden som lanserades på bolagsstämman 2011. Jag håller alltså inte alls med om att styrningen i detta bolag har varit dålig, åtminstone inte jag har haft ansvar. 49 (V): Jag tackar för det fortsatta svaret och för beskrivningen av att det fanns kolkraftsaffärer . Det var i stort helt korrekt också. Till vill jag bara säga att du glömmer bort att den borgerliga oppositionen 2006 KU-anmälde dåvarande näringsministern på grund av satsningen på 40 miljarder på förnybar energi inom . Så var det. Det ville ni inte ha. Vad ni ville ha vet jag inte, men definitivt ingen förnybar energi. Vi börjar med avkastningskravet. Det är korrekt att det också är sänkt, men när det gäller beskrivningen av varför man har sänkt avkastningskravet är min bild av det hela, när jag läser bokslutskommuniké och det som har förevarit, att kolkraften inte har någon lysande framtid. Det är billigt att bryta kol, ja, men det är oerhört dyrt att driva kolkraftverken. Dessutom har priserna pressats på elmarknaden, mycket tack vare mängden förnybar energi som har kommit in. Sedan har lågkonjunkturen också spelat en viss roll. Detta är bakgrunden till att man sänker lönsamhetskraven, enligt mitt sätt att se det: att inte kan leva upp till de högt uppsatta målen. Då har man heller inget investeringsutrymme framöver. Anledningen till att jag ställer frågan och tjatar om detta med hur man ska kombinera affärsmässighet med miljömässigt hållbar energiproduktion är två av de stora affärer man gjorde 2008 och 2009. Jag menar att de på ett tydligt sätt visar att man inte har klarat av hållbarhetsfrågorna kontra affärsmässighet. Man har gjort dåliga affärer och släpper ut mer koldioxid . Man är en av de största utsläppsbovarna i . Det är det som är resultatet, och det är resultatet av en politik som förts under en borgerlig regering. Även om man har planerat tidigare kan alla investeringsbeslut omprövas om det är så att verkligheten visar sig och om man vill leva upp till vad man har sagt. Jag menar att just de hållbarhetskriterier som finns och som man enligt regeringen ska leva efter har man inte klarat av. Jag menar att det måste vara en viktig del när man gör upp verksamheten för . Jag ifrågasätter hur pass stor vikt egentligen har lagt vid just dessa delar. Dessutom ska vi komma ihåg att det i samband med satsningarna på kolkraften öppnas fem nya gruvor som påverkar miljön på ett negativt sätt i . Fem nya dagbrott kommer att öppnas. Det kommer att göra att utsläppen ökar ytterligare. har en problematik och en historik som är belastande. Därför måste det till en kraftfull styrning från regeringens sida av och den ledning regeringen ansvarar för. 50 (M): Både och tar upp de köp av bolag som har genomfört 2008 och 2009, dels i , dels Nuon i . Jag kan tycka att det är lite intressant att resonera kring den rätt väsentliga skillnaden mellan att göra nyinvesteringar i nyproduktion av kolkraft, alltså att bygga kolkraftverk, och att köpa befintliga anläggningar. I det senare fallet handlar det bara om att de utsläpp som redan finns byter ägare. Det bidrar alltså inte till några ökade utsläpp i sig. Tvärtom skulle man kunna säga att , som ju har höga ambitioner på det här området, har större möjlighet att påverka utsläppen som ägare. Sedan kan det vara problematiskt ändå; det kan finnas goda skäl att sälja verksamheterna . Jag tror att man ska se det på det viset.