prot · H00982 · 2013-03-21 00:00:00 — När det gäller att utvidga gruppen finns det ytterligare steg att ta, och vi har gjort reformer. Vi har infört en etableringsreform 2010. Det är viktigt att komma ihåg hur det såg ut innan. Då var det årslånga köer, lång väntan, ännu länge handläggningstider och ännu svårare för utrikes födda att komma in och få en etablering i samhället. Den här regeringen har gjort väldigt mycket. Vi inför reformer stegvis. När man talar om invandrarpolitik och invandrarfrågor kan jag säga att 640 000 utrikes födda går till jobbet . Vi har 70 000 utrikes födda som är företagare. Det genererar ca 200 000 nya jobb. De utgör alltså en resurs, och det är viktigt att ta till vara den resursen. Det gäller att förbättra integrationen och ge ännu fler människor möjligheten att få en samhällsorientering som en bra grund att stå på, information om hur det svenska samhället fungerar, praktik och arbetslivserfarenhet. Det gäller också för oss som medmänniskor att hjälpa till och stötta människor som kommer till vårt land. Det är det som skiljer oss åt. Vi accepterar inte, , främlingsfientlighet. Vi tror på ett sammanhållet samhälle. Så kan vi bygga ett bättre . Vi vill ta till vara de erfarenheter och de kunskaper de utrikes födda tar med sig till vårt land. 14 (MP) replik: Tack, , för redogörelsen för saker som kanske var lite oklara tidigare. Det är några oklarheter som jag skulle vilja bringa klarhet i och ta till hjälp. Det ena gäller sfi-bonusen. nämnde den i förbigående i sitt anförande. Vad är det exakt väntar sig att den så kallade sfi-pengsutredningen ska komma fram till? Man har uppgett i ett antal meningar i betänkandetexten vad uppdraget består i. Men tror man verkligen på att sfi-bonusen plötsligt skulle bli väldigt mycket bättre av att man har utrett frågan? Eller förväntar man sig att utredningen kommer fram till förslag om åtgärder för att justera sfi-bonusen så att den blir mer adekvat och verklighetstillvänd? Jag kan inte riktigt se någon del av dessa. Jag skulle vilja ha hjälp av att reflektera lite över det. Man skulle kunna göra det enkelt för sig och säga: Vi väntar på utredningen. Det är vad man har skrivit här. , som tycker att sfi-bonusen var ett feltänk, skulle lätt kunna ha sagt: Vi stoppar det här . Man verkar ha så mycket förhoppningar enligt texten på utredningen och beredningen av det IFAU kom fram till, där man bland annat tar upp att tre av hundra fullföljde utbildningen inom den tid som är stipulerad för att få bonusen som annars inte skulle ha gjort det. Min undran är om kan reflektera lite över det. 15 (M) replik: Vad gäller sfi är tillgången till en bra svenskutbildning en hörnsten för att man ska kunna få en bra etablering i samhället. Sedan finns det anledning att ställa en del frågor kring sfi det kan vi nog vara överens om och hur den fungerar. vet vi att det finns uttalat i skollagen att hänsyn ska tas till den enskildes behov och att man ska kunna kombinera studier i svenska med praktik och andra utbildningar. Det är väldigt viktigt, men så kanske inte sker överallt i vårt land . Jag tror att det är viktigt att man kan kombinera sfi med arbete eller praktik. Där kan vi nog vara överens om att det kan behövas mer individuella lösningar, att man anpassar utbildningen till den enskilde individen. Så tror jag att den här utbildningen kan bli bättre. Regeringen har satsat pengar för att förbättra kvaliteten på sfi. Vad gäller utredningen är målet att anpassa utbildningen till den enskilde individen och att man ska kunna upphandla sfi-tjänster av även andra aktörer. Utredningen är inte klar med sitt arbete , utan det kommer ett slutförslag . Vi får se vilka förslag som kommer. Men helt klart finns det en del att göra när det gäller utbildning i svenska för dem som kommer till vårt land. Vi får ta en debatt när förslaget kommer. Att det finns en del att förändra och förbättra inom sfi är vi nog överens om. 16 (MP) replik: Tack, , för svaret på frågan! Min andra fråga handlar om etableringsreformen. I betänkandetexten har majoriteten skrivit: Utskottet vill understryka att regeringen har initierat en modell där arbetsmarknadspolitiken i första hand styrs via den offentliga arbetsförmedlingen. Så kommer den viktiga sista delen av meningen: men där det på flera områden finns alternativ med insatser från kompletterande aktörer. Det är ett väldigt passivt sätt att se på kompletterande aktörer: Det finns alternativ. Man är nästan ursäktande i beskrivningen av verkligheten. Det jag har fått lära och läsa är att flera företrädare för Alliansen och vi ska antagligen höra dem i talarstolen verkar vara mer frikostiga i synen på detta. Varför håller nästan lite krampaktigt fast vid att Arbetsförmedlingen ska kunna hantera detta? Vi har sett år att Arbetsförmedlingen skickar pengar tillbaka som i och för sig inte bara härrör från det här området, men det tyder ändå på en viss problematik inom området. Man tvingar, såsom jag uppfattar det, de andra partierna att gå med på texter lik denna. Man hoppas och hoppas när det visar sig att de som är inne i systemet har arbete, har olika former av trygghetsråd och liknande kopplade till sin anställning är de som faktiskt kommer ut i arbete vid en friställning eller arbetslöshet, medan alla andra som är utanför arbetsmarknaden är hänvisade till en ineffektiv och osystematisk arbetsförmedling som inte riktigt har funkat. Varför är man fortfarande mot? 17 (M) replik: Etableringsreformen var en väldigt viktig reform, en av de största reformerna nästan i modern tid vad gäller integrationsfrågor. Det ska vi komma ihåg. I en så stor och omfattande reform finns det naturligtvis en del att förändra, och det gör regeringen. Man har förbättrat den, och man ser över hur den fungerar. Statskontoret har utrett hur etableringsreformen har fallit ut, och har en utredning om detta som pågår och alltså ännu inte är klar. Man kan säga att etableringsreformen är under ett uppbyggnadsskede. Jag kan gärna hålla med om att det finns en del övrigt att önska, men i grunden är reformen riktig. Man ska korta handläggningstiderna för att se till att de som kommer till vårt land snabbare får möjlighet att få kontakt med det svenska samhället och snabbast möjligt kommer ut i arbetslivet och in i den svenska gemenskapen. Här återstår ett arbete att göra. Etableringsreformens syfte är bra. Reformen ska ses över och utvärderas kontinuerligt. Arbetsförmedlingen har huvudansvaret , och kommunerna har sin roll. har regionalt att se till att det fungerar när det gäller boende så att man får bostäder. Det är alltså många aktörer inblandade. Arbetsförmedlingen anlitar kompletterande aktörer på olika sätt etableringslotsar och andra. Det här är en stor fråga och en fråga som ställs under debatt, och den debatten välkomnar jag. 18 GULAN AVCI (FP): Jag vill börja med att säga att det känns väldigt bra och roligt att få göra come back i denna vackra kammare och just få debattera integrationspolitiken och dess utmaningar, vilket är frågor som ligger mig varmt om hjärtat. Jag vill även yrka bifall till förslaget i utskottets betänkande, som bland annat behandlar propositionen om utvidgad målgrupp för samhällsorientering, och avslå samtliga av oppositionens motioner. har inneburit en hel del förändringar för . Vårt land har genomgått en enormt stor samhällsförändring, och detta som ett resultat av en fantastisk ekonomisk tillväxt och en sekulär samhällsutveckling som har sin utgångspunkt i jämlikhet, jämställdhet och alla människors lika värde. har gått från att ha varit ett utvandrarland till att bli ett land som fler människor söker sig till än söker sig ifrån. Man kan säga att blev ett invandrarland på riktigt efter . När andra europeiska länder tvingades bygga upp sina samhällen på nytt efter krigets fasor gick den svenska industrin på högvarv, och behovet av arbetskraft var väldigt stort. Efterkrigstidens migration har starkt påverkat befolkningsutvecklingen i vårt land. Utan migration skulle befolkning vara ca 1,8 miljoner människor fattigare . har berikats både ekonomiskt och kulturellt på invandringen. drivs 70 000 företag av invandrare. Företagarna skapar sysselsättning för ca 200 000 personer och bidrar med ca till bruttonationalprodukt, vilket ej ska förglömmas. Till flyr eller invandrar människor för att söka skydd, arbete eller för kärlekens skull. Men oavsett orsakerna är det avgörande för människors etableringsmöjlighet att så snabbt som möjligt kunna försörja sig själv och känna att man är med och bidrar och är en del av samhällsutvecklingen. Trots att har haft en omfattande invandring var det först som integrationspolitiken blev ett eget politikområde. Jag tror att det beror på att invandrarna sågs som gäster som snart skulle återvända hem. Därmed fanns ingen specifik politik för att skapa delaktighet eller ge förutsättningar för människor att lära sig svenska språket, vilket är en avgörande faktor för integrationen. Maktskiftet 2006 innebar ett perspektivskifte i svensk politik. Liberalerna och alliansregeringen gjorde upp med den omhändertagandementalitet och bidragslinje som så länge genomsyrade svensk integrationspolitik. Etableringsreformen är den i särklass största reform som genomförts för introduktion av nyanlända. Reformen bygger på att nyanlända med snabbt och professionellt stöd ska lära sig språket, etablera sig på arbetsmarknaden, bli självförsörjande och lära sig hur fungerar med fokus på demokrati, jämlikhet, jämställdhet, skyldigheter och rättigheter. Reformen har ett individperspektiv som litar på människors förmåga och understryker att mottagandet framför allt handlar om att ge människor som kommer hit vägar in i det svenska samhället. Reformen har gjort upp med det kollektivistiska synsättet och de tycka-synd-om-attityder som stigmatiserade invandrarna som grupp tidigare. Det är just detta som tyvärr har varit fallet med tidigare socialdemokratiska regeringars inställning till invandrare och integrationspolitiken. Vi ska inte möta människor med frågan: Vill du ha bidrag? Vi ska ställa frågan: Vad kan du bidra med? Första kontakten i ska vara med Arbetsförmedlingen och inte med något socialkontor. gavs i uppdrag att bli samordnande myndighet för utformningen av reformen bidrog det till att introduktionssystemen blev mer transparenta. är det mycket enklare för en individ att utforma en etableringsplan med hjälp av professionellt stöd som just passar hennes behov och förutsättningar. kommer många anhöriginvandrare till . Det är viktigt att familjer ges möjlighet till återförening. Det underlättar inte minst integrationsprocessen i det nya landet. Att komma till i vuxen ålder är inte alltid så lätt. De flesta saknar sociala nätverk, och ges inte människor rätt åtgärder från början finns det en risk att de hamnar utanför samhället. I det avseendet spelar samhällsorienteringen en viktig roll eftersom den bidrar med viktig kunskap om . Därför är regeringens förslag, som vi har att ta ställning till, mycket välkommet och angeläget. Låt mig nämna en grupp som jag bedömer kommer att få bättre förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden med den utvidgade målgruppen för samhällsorientering. Det är de nyanlända kvinnorna från . Det är ingen hemlighet att integrationen varit sämre för kvinnor än för män. Mediantiden från uppehållstillstånd till arbete för de kvinnor som kommer till som flyktingar, skyddsbehövande eller anhöriga är . Det är inte acceptabelt. Om man jämför sysselsättningen för inrikesfödda kvinnor med utrikesfödda kvinnor ser man stora skillnader. Det är nästan 20 procents skillnad i sysselsättningsgrad. Motsvarande siffra är för utrikesfödda kvinnor och för utrikesfödda män . Speciellt många kvinnor som är så kallade kärleksinvandrare har råkat illa ut. De har varit helt utelämnade och i händerna på sina män utan jobb, egen ekonomi eller möjlighet att lära sig svenska och komma in i samhället. Kvinnojourer som hjälpt utsatta kvinnor vittnar om ohyggliga förhållanden kantade av fysiskt och psykiskt våld och isolering från omvärlden. Jag tycker att det rimmar illa med vårt rykte om att vara världens mest jämställda land. Därför är samhällsorientering viktig även för denna grupp. Jag är övertygad om att det kommer att underlätta kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Jag vill fortsätta att uppehålla mig vid kvinnors situation, för det finns en del andra omständigheter som försvårar integrationen. En sådan är föräldraförsäkringens konstruktion. Att ge möjlighet att komma till med äldre barn och kunna få ut föräldradagar med full pott retroaktivt är varken generöst eller humant. Det är snarare en hämmande faktor som bidrar till att kvinnor stannar hemma i stället för att påbörja sin introduktion för att lära sig svenska och komma i arbete. Det påverkar även barnen som borde vara i förskolan, träffa andra barn, lära sig svenska och ta del av den pedagogiska verksamheten i förskolan i stället för att isoleras hemma med sina mammor. Tyvärr har många kommuner bidragit till att upprätthålla detta system genom att hänvisa mammor till föräldraförsäkringen i stället för att erbjuda dem en introduktionsplan. Därför är regeringens och integrationsminister förslag till ändringar i föräldraförsäkringen mycket välkommet. I förslaget som ligger ska av föräldradagarna tas ut under barnens fyra första år. Kommer man hit med äldre barn ska en avtrappning av föräldradagarna göras. Etableringsreformen i sin helhet har en tydlig jämställdhetsaspekt. Den ersättning som utgår är individuell. För att en familj ska få full ersättning för deltagande krävs att såväl kvinnor som män deltar i etableringsinsatserna. Ersättningen är inte heller beroende av hushållets samlade ekonomi. Det är just detta som ger kvinnor möjlighet till egen inkomst och skapar drivkrafter för att både kvinnan och mannen ska delta i till exempel sfi-undervisning, samhällsorientering och andra arbetsförberedande insatser. Den utvidgade målgruppen för samhällsorientering förutsätter att kommunerna ökar sitt arbete för att nå ut till målgrupperna. Kommunerna kommer också fortsättningsvis att kunna samarbeta med varandra även för denna målgrupp som vi behandlar . I har till exempel 25 av länets 26 kommuner ingått en samverkan för att kunna svara mot de nya kraven på samhällsorientering. Siffror från i visar att det var drygt tusen personer som hade gått färdigt kursen i samhällsorientering. Regeringens övriga satsningar för en tydligare och effektivare integrationspolitik är rätt väg att gå. Att stärka insatserna för personer som antingen saknar eller har kort utbildning är rätt prioriterat. Regeringen inför till exempel basår för personer med högst nio års utbildning. För detta ändamål avsätts för de kommande fyra åren. 6 000 praktikplatser skapas genom att de arbetsgivare som tar emot praktikanter får merkostnadsersättning. Kommunerna får prestationsbaserad ersättning om de arbetar strategiskt för att frigöra bostäder så att mottagandet kan spridas över hela landet. Anslagen till antidiskrimineringsbyråerna permanentas eftersom deras arbete mot diskriminering diskriminering är tyvärr en verklighet på arbetsmarknaden är väldigt viktigt. Det ska kosta skjortan att diskriminera människor på grund av utseende eller namn. Vi fortsätter individanpassningen med sfi. Och jag ser gärna att sfi-utbildningarna blir mer yrkesanpassade. Listan kan göras lång. Men jag vill avsluta med det som stora delar av mitt anförande handlat om, nämligen kvinnorna. Etableringsreformen är den i särklass största integrationssatsning som gjorts i någonsin, i alla fall i modern tid. Den har ett tydligt arbetsmarknadsperspektiv, och vinnarna är alla de som påbörjar etableringsplanen men kanske allra mest de kvinnor som osynliggjordes med tidigare integrations- och introduktionspolitik. (Applåder) I detta anförande instämde (C). 19 (C): Jag börjar med att önska gott nytt år och trevlig nouruz till alla svenskar som firar denna glädjerika dag som förhoppningsvis också innebär en början för oss alla. debatterar vi arbetsmarknadsutskottets betänkande nr 7 om samhällsorientering och en del motioner som berör integration och, för del, assimilation. Jag yrkar bifall till utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. Jag ska tala om samhällsorientering för nyanlända. Det nya med denna proposition är att även nyanlända som kommer till via anhörighetsinvandring ska omfattas av samhällsorientering. Det finns stor samstämmighet i utskottet om vikten av samhällsorientering. Alla är nog överens om att den är jätteviktig, men vi skiljer oss lite åt när det gäller vilka som ska omfattas, vad den ska innehålla och hur den ska utformas. Samhällsorientering bör ses som en del av en verktygslåda för att riva murarna kring innanförskapet. Kunskap om vart man ska vända sig, hur institutioner hänger ihop, hur samhället fungerar och vad man har för grundläggande rättigheter och skyldigheter kan, herr talman, korta ned startsträckan väsentligt för nyanlända och deras familjer i etableringen av ett nytt liv i det nya hemlandet. tycker att det är av stor vikt att samhällsorienteringen som sagt ses som en del av en låda med verktyg. Det är inte bara denna åtgärd som kommer att skapa integration och minska utanförskapet som invandrare känner. Det är inte ett sätt för våra nyanlända att assimileras i det svenska samhället. Att vilja assimileras eller inte är ett val som individen ska göra. Det ska inte vi politiker lägga oss i. Det vi politiker ska göra är att jämna spelplanen för individer med olika förutsättningar, bakgrund, drömmar och ambitioner. Vi ska försöka riva hinder för människor så att de kan bli en del av vår gemenskap. I vilken grad och på vilket sätt de vill bli det ska stå varje individ fritt att välja. De verktyg vi har som politiker är att stifta lagar, och de ska följas av alla på samma sätt. Det är också viktigt att se på samhällsorienteringen som en del av hela den etableringsreform som alliansregeringen har genomfört. Vi har gått från ett omhändertagande synsätt på invandrare till att se på invandrare som individer som kan bidra till gemenskapen i vårt samhälle. När vi talar om samhällsorientering är det viktigt att vi behåller fokus på varför vi erbjuder denna typ av kunskap. Det är för att underlätta för nyanlända invandrare att etablera sig på arbetsmarknaden och således etablera sig i det svenska samhället. Den grundläggande skillnaden mellan oppositionen och allianspartierna är att vi ser arbetslinjen, inte kulturell och social ingenjörskonst, som det viktigaste sättet att integrera nyanlända invandrare i samhället. Man kan tycka att det är orättvist att de som är och inte omfattas av den utvidgning som propositionen föreslår. Majoriteten har dock valt att göra denna prioritering för att behålla fokus på just arbetslinjen, och åldersgruppen har störst chans att etablera sig på arbetsmarknaden. Med det sagt, herr talman, vill jag åter understryka att det inte är samhällsorienteringen som får en invandrad svensk att känna sig hemma i . Det är inte i mötet med ännu en tjänsteman, en sfi-lärare eller en kommunföreträdare som integrationen sker och hemkänslan skapas. Det är i mötet mellan människor och i känslan av att höra samman i gemenskapen. Det är när människor får komma till sin rätt, får känna sig betydelsefulla och kan bidra. Det är då känslan skapas och stärks. Därför har kanske en arbetskraftsinvandrare helt andra förutsättningar bättre förutsättningar, vågar jag säga att komma in i samhället. Där finns det redan en färdig arena att komma till där mötet mellan människor sker. Jag fikade med min barndomskompis . Tyvärr har jag inte så många barndomskompisar eftersom vi flyttade så mycket när jag var yngre. Sulafah är palestinier och född och uppvuxen i . Till slut hamnade hon i med sin lilla dotter. Jag frågade henne vad hon tyckte om sina förutsättningar att skapa ett bättre liv i . Hon har sagt att hon kom till för sin dotters skull. Hon är orolig för det som händer i och för de islamister som verkar vara på frammarsch. Hon var rädd att hennes dotter inte skulle få samma möjligheter som hon hade när hon växte upp. Hon kom till för att ge sin lilla flicka ett bättre liv så att hon kan utvecklas och nå sin fulla potential. Bland annat sade hon att hon var tacksam över den snabba behandlingen av hennes ärende och över beskedet att hon fick stanna. Hon var dock inte riktigt nöjd med att hon bara fick ett tillfälligt uppehållstillstånd. När jag som sagt frågade om hennes förutsättningar att skapa sig ett liv i nämnde hon sfi-bonusen som en häftig idé. Det var inte pengarna som utgjorde attraktionen utan att få utmana sig själv. Vi glömmer ofta att nyanlända inte kommer till för att söka bidrag och pengar utan ett nytt liv med trygghet och säkerhet. De vill bidra och har mycket med sig i bagaget, såväl positivt som negativt. Att klara av sfi-utbildningen tyckte min kompis var en jätterolig utmaning som hon ville anta. Hon bestämde sig för att satsa och försöka klara av sfi-utbildningen på denna korta tid. När vi debatterar integrationsfrågor tycker jag att vi ibland måste skifta fokus från vårt eget navelskådande till att fråga dem som är berörda vad de tycker. Jag hoppas att många riksdagsledamöter har sådana samtal med nyanlända och frågar vad de tycker om det som vi beslutar här. Gruppen nyanlända är fruktansvärt underrepresenterad. De är inte med i politiska partier, de kan inte svenska och de är inte med på Twitter eller skriver på Newsmill. De har inte hittat dit . Här måste vi försöka hitta en samtalsform för att fråga vad de tycker funkar bra och mindre bra. Jag avslutar med att säga att och Alliansen vill fortsätta arbetet för integration, inte assimilation, av människor i vårt samhälle. Vi vill fortsätta arbeta för att riva innanförskapets murar och röja undan hinder så att människor kan ta sig ur utanförskapet. (Applåder) I detta anförande instämde (M). 20 (KD): Det här är en viktig debatt i ett viktigt ämne, nämligen att utvidga målgruppen för samhällsorientering. Jag var på en intressant konferens och råkade då sitta bredvid en hitflyttad fransman. Han hade en svensk fru och hade fått möjlighet att jobba i . Eftersom jag visste att vi skulle ha den här debatten kunde jag inte låta bli att fråga honom hur han tyckte att det var här. Han hade alltså kommit för ett jobb och hade hört svenska hemma av sin fru och sina barn som lärde sig svenska. Jag frågade också vad han tyckte var svårast. Då skrattade han lite och sade att det var väl att veta hur man skulle bete sig. När jag frågade hur han menade svarade han att det handlar om sådana självklara saker som vi som bott här hela vårt liv redan vet. Det handlar om enkla saker, om hur man agerar i vardagen. Det finns många som vittnat om vår svenska specialitet att man, när man är hembjuden till folk, naturligtvis tar av sig skorna, något man sällan gör i andra länder. Det rör sig om allt från enkla vardagssaker till mer allvarliga saker som demokrati och liknande. Det är intressant att se att samhällsorienteringen genom etableringsreformen som trädde i kraft fått större uppmärksamhet. Att ge samhällsorientering till dem som kommer hit och att utvidga målgruppen till att även omfatta anhöriginvandrare tror jag är en viktig del av etableringsreformen. Annars kan det vara lätt att överlåta ansvaret på enskilda personer som i den egna familjen ska berätta om hur samhället fungerar. Det är inte alltid så lätt att göra det. Det brukar sägas att man inte är profet i sin hemstad, och det gäller särskilt den egna familjen. För min och del handlar det om att samhällsorientering även ska kunna erbjudas i frivillig form, vilket redan sker i många sammanhang. Jag känner till diakonala organisationer inom kyrkor och samfund som erbjuder samhällsorientering, liksom föreningar, studieförbund, kvinnohus, arbetsintegrerande sociala företag. Det handlar helt enkelt om samhällskunskap, learning by doing, just för att öka kunskapen om och svenskarna. får man frågan vad det är som lärs ut.