prot · H10917 · 2013-10-23 00:00:00 — är det land där fattigdom och ekonomiska skillnader ökar mest. Till detta kan vi lägga prognoser – eller eller någon annans – om att vi för att klara välfärden med den kvalitet vi har kommer att behöva höja skatterna med 80 miljarder de kommande tre åren om vi ska klara överskottsmålet. har högerregeringen lagt 27 gånger mer på skattesänkningar än på vård, skola och omsorg. Det har finansierats med försämringar i de olika gemensamma trygghetsförsäkringarna, såsom sjukförsäkring, a-kassa och föräldraförsäkring. Då förstår de allra flesta varför vi sjunker i jämlikhetsligan. Högern har verkligen prioriterat att öka ojämlikheten, och de har dessutom valt att ihop med sänka bolagsskatterna för bankerna i stället för att satsa på välfärden. Ökningen av den relativa fattigdomen i har varit åtta gånger så stor jämfört med mandatperioden innan. Andelen ensamstående kvinnor med barn som ligger under den relativa fattigdomsgränsen har ökat med , och den andel som lever med långvarigt låg ekonomisk standard har ökat med . Det vill säga människor som tvingas leva under väldig ekonomisk utsatthet . Jag undrar om någon i de nya kan känna och veta vad det innebär. hoppas väl att någon ska förbarma sig och komma med en matkasse till en fattig familj. Skillnaden mellan mäns och kvinnors inkomster har ökat med 18 000 , och de rikaste har sett sina inkomster förstärkas med medan de fattigaste har flera tusenlappar mindre i plånboken än de hade 2006. är tydligt med att inkomstskillnaderna bör öka ytterligare. Man kämpar med näbbar och klor, ibland på ett ovärdigt sätt, för att få den möjligheten. I den budget vi nu håller på att diskutera en del av tar högern ytterligare steg. Man har prioriterat att ge de som har högst inkomster nästan hälften av inkomstförstärkningarna på lånade pengar. Vi, Socialdemokraterna och har tagit det här initiativet tillsammans. Vi menar att det är oansvarigt att sänka skatten för dem med högst inkomster på lånade pengar. Det är oansvarigt att öka inkomstskillnaderna eftersom det påverkar samhällsutvecklingen negativt, liksom samhällsekonomin i stort. Det är oansvarigt, för det leder inte till fler jobb utan enbart till ökad statsskuld. De med högst inkomster får en fjärdedel av skattesänkningarna i regeringens budget. Det ökar ojämlikheten. Och det ökar ojämställdheten, eftersom sju av tio är män i den inkomstgruppen. Men så ser högerns fördelningspolitik ut. Att det får ske med lånade pengar är totalt underordnat. Det är tur att vi som opposition har den demokratiska möjligheten att stärka statens finanser när högerregeringen vill urholka dem och öka statsskulden just för att sänka skatten för dem som redan har det bäst. Den möjligheten har vi. Vi kan lyssna på Per , som har varit initiativtagare till och grundare av hela det ekonomiska ramverket. Han säger: Ett utskottsinitiativ som stärker statsfinanserna är helt förenligt med regelverket. Det bryter inte mot reformen eftersom det förbättrar måluppfyllelsen. Regelverket kom till för att statsfinanserna inte skulle urholkas. Men har vi en regering som är beredd att ta till vilka metoder som helst för möjligheten att urgröpa statsfinanserna. Den är ideologiskt driven av sänkta skatter. Dessutom är det oansvarigt att kringgå gällande regelverk kring överskottsmålet. I stället för att på ett ärligt och öppet sätt lägga fram förslag till ändringar försöker ni fuska igenom det. Högern vill påstå att det inte är möjligt att ta sådana här utskottsinitiativ. Då vill jag ställa frågan: Varför har ni tillsatt ? Syftet med den var ju från högerns sida att täppa till de demokratiska möjligheter som finns för en opposition att just stärka statens finanser. Ni har inte kommit överens. Vi har olika syn på vikten av att kunna stärka statens finanser. Tyvärr lyckades vi från de rödgröna inte stoppa det femte jobbskatteavdraget, eftersom anser att det är viktigt att sänka skatten för dem som har jobb och att straffbeskatta sjuka, arbetslösa och föräldralediga. När skatten dessutom, via femte jobbskatteavdraget, sänks nästan dubbelt så mycket för och hans bundsförvanter i partitoppen jämfört med ett affärsbiträde är det självklart en toppenpolitik i ögon. Det är en minoritetsregerings ansvar att skapa majoritet för sina förslag. Högerregeringen har valt att inte göra det. har valt att lägga fram ett budgetförslag som bygger på att man ska stärka välfärden, öka den ekonomiska jämlikheten och öka jämställdheten mellan kvinnor och män. För oss står jobben i fokus, full sysselsättning. Med vårt förslag skulle vi få en kraftigt förbättrad sjukvård. Kvinnor skulle inte behöva vända i dörrarna på förlossningsavdelningen. Barn i förskolan skulle få en lugnare och mer utvecklande miljö. Personalen i äldreomsorgen och i skolan skulle tvingas stressa mindre, och mängder av nya jobb skulle skapas. Det är vårt alternativ till högerns oansvariga ekonomiska politik. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. 146 (FP) replik: Jag skulle vilja ta upp två saker. Den första gäller sällskapet i vilket ni gör detta. företrädare talar om samsyn i debatten med bland annat – det är en samsyn med från sida – och att han är nöjd med sitt samarbete med de rödgröna. 3 miljarder och tog det. 3 miljarder var priset för den här samsynen och nöjdheten. Var det ett lagom pris? Uppenbarligen var det inte tillräckligt högt, utan det accepterades av bland annat . Det förvånade mig faktiskt väldigt mycket att man inte förstod från sida – eller man kanske förstod det – att den här operationen, om man kallar det så, med det gemensamma utskottsalternativet ofrånkomligen legitimerar och ökar acceptansen för . Det kanske inte gör det i , men bland många väljare tror jag att det gör det. Socialdemokraterna, samarbetar de facto, har en samsyn, med . Det är klart att det legitimerar det partiet hos väldigt stora grupper som kanske hade stått och vacklat annars. är inte någon anhängare av det här med ramverk i budgetpolitiken, så det är ingen idé att driva det för långt. Jag vill bara påminna om att han står för det som jag kallar det finansdepartementala regelverket, men han har inte gjort någonting med riksdagsordningen, och det är riksdagsordningen som ni bryter mot i det här sammanhanget. Det är inte Per man kan luta sig mot där. 147 (V) replik: har ju varit med och sanerat statsfinanserna efter det att du var ansvarig, . Jag tycker att vi verkligen har fått ta ansvar för det du har ställt till med, och vi har på olika sätt försökt rätta till det. Tittar man i den senaste Sifoundersökningen kan man se att har ungefär dubbelt så högt förtroende bland svenska folket när det gäller ekonomisk politik jämfört med . Jag tycker att det säger ganska mycket. Jag tror att svenska folket faktiskt vet att vi är ett parti som verkligen menar allvar när vi säger att vi vill satsa på välfärden och pressa ned arbetslösheten, att vi tror på den ekonomiska jämlikheten och att människor ska ha makt och inflytande över sin egen vardag. Men jag undrar lite över . Hur mår du när du ser dig själv i spegeln, när du på det här sättet försöker smeta det runt omkring dig? Vi hade gett utrymme om vi hade ändrat vår politik för att vi fått höra att de skulle stödja den. Då hade vi verkligen gett dem utrymme. Menar du att vi skulle ha gjort det? Menar du att vi skulle ändra på vår politik för att skulle stödja den? Gör du det? Jag menar att det är du, , som med ditt agerande har gjort att har fått det utrymme som de nu har fått. Vi rödgröna skulle också ha kunnat skriva debattartiklar om femte jobbskatteavdraget och haft oss, men vi har valt att göra det här på ett värdigt sätt. Vi vet att ni inte samtalar eller förhandlar med , och ni vet att vi inte heller gör det. Därför vill jag be dig att sansa dig. 148 (FP) replik: Jag tror inte att ni behövde tala med varandra, . Det var så uppenbart att det skulle bli som hand i handske. Och ni delade faktiskt upp ert utskottsinitiativ i två delar. Ni hade kunnat välja att ta det bara i ett. Då hade inte den här situationen över huvud taget uppstått. Ni tog det i två delar, en med jobbskatteavdraget och en med den höjda brytpunkten. Det naturliga hade naturligtvis varit att göra det i ett utskottsinitiativ. Men det gjorde ni inte, för det hade inte passat den här pakten under bordet, som jag talar om, med . Sedan kan man naturligtvis tala om . Det är alltid på sätt och vis trevligt. Men påpekade jag faktiskt att det är som ni är i sällskap med – inte . Jag undrar ändå över hur det är på kammare. Ni har ju så uppenbart hamnat på samma linje, i samma båt, i samma box som . Ni hade kunnat undvika det om ni hade gjort på det sätt som jag sade, nämligen haft ert utskottsinitiativ i ett enda stycke och inte delat det i två delar. Men ni utformade och skräddarsydde det så att det skulle passa även . Och därmed är vi ställda i den här situationen. Det är inte de 3 miljarderna, som gläds åt, som jag är så orolig för, utan det är principen. river man upp en budgetordning som skyddar en minoritetsregering och som skapar det förhållande som tidigare talade om, att den som har flest röster vinner, inte den som har majoritet. Ställer man kravet på majoritet är vi tillbaka . 149 (V) replik: Jag är nog mer orolig över principen att alltid sänka skatter för att lösa alla samhällsproblem, . Jag tycker att ni borde ha insett att det inte riktigt funkar. Ni är så ideologiskt blinda att ni fortfarande av sänkta skatter, framför allt för dem som tjänar mest, inte har kommit till en bättre insikt. Det har inte lett till lägre arbetslöshet utan i stället till en krackelerad välfärd och en ökad ekonomisk ojämlikhet. Dessa skatteförslag är två olika delar i skattelagstiftningen. Det vet mycket väl. Ni kunde ha valt att säkra en majoritet för era förslag, men ni valde att inte göra det. Ni lade fram förslag om det femte jobbskatteavdraget när ni visste att stödde det, och ni straffbeskattar sjuka, arbetslösa och föräldralediga ihop med . Det är en samsyn som ni delar. Ni har valt att inte ändra er politik för att också vill straffbeskatta sjuka, arbetslösa och föräldralediga. Jag tänker inte ändra politik för att vi anser att högavlönade inte ska ha ännu mer sänkt skatt – för att också nu har insett att det kanske inte är så bra politik. Att ta ansvar för statens finanser handlar om att föra en ekonomisk politik som pressar ned arbetslösheten, som ser till att öka den ekonomiska jämlikheten och bygga en gemensam välfärd för alla de människor som bor här, inte en ekonomisk politik som ökar statens skuldsättning för att de som redan har det bäst ska få det ännu bättre. 150 (KD) replik: Precis som jag sade till Per är det alltid intressant att lyssna till vad man säger i sitt anförande från talarstolen. pratade om att ta finansiellt ansvar. Jag noterar att lånar mer pengar än vad alliansregeringen gör. Ni lånar mest av alla. Ni försämrar det finansiella sparandet mest av alla partier. Det är bara att läsa i er budgetmotion, s. 68. Ni går sedan ifrån era budgetmotioner innan vi har debatterat dem i genom att lämna er mycket märkliga marginalskattepolitik. Om ni skulle få igenom det förslag ni driver här stärker ni alliansregeringens finansiella sparande, men er egen politik förstärks inte över huvud taget. Ni har redan räknat in er budget. Här framstår det som att ni blir än mer oansvariga i ert förhållningssätt. Det är lite märkligt. Man tar i betänkandet upp de orättvisa fördelningspolitiska effekterna. Men i er skattepolitik höjer ni marginalskatterna för dem som tjänar 36 000–50 000 till . Sedan sjunker marginalskatten för dem som tjänar över 50 . Tala om sneda fördelningspolitiska effekter. Det är märkligt hur ni använder er marginalskattepolitik. Det är lite underligt. Varför överger ni er marginalskattepolitik för att ansluta er till innan vi ens har hunnit diskutera er egen budget? Det är ett märkligt sätt att hantera olika budgetar i kammaren. Jag vill gärna ha svar på frågorna, . 151 (V) replik: Huvudmålet för ekonomiska politik är full sysselsättning. Vi har varit ärliga och öppna med att vi anser att överskottsmålet ska ändras till ett mål om budget i balans över en konjunkturcykel. Vi har de flesta ekonomer med oss i den frågan på både höger- och vänsterkanten. Det fanns ett stort problem med en hög statsskuld. är problemet hög arbetslöshet, att människor ligger i sjukhuskorridorerna i stället för i sjukhussalar, att äldre människor inte får den omsorg de behöver och så vidare. Vi tycker att ekonomin ska stimuleras för att skapa jobb. Vi tycker inte att ekonomin ska stimuleras så att höginkomsttagare ska få skattesänkningar. Det leder inte till fler jobb. Det är ett slöseri med pengar, och det ökar den ekonomiska ojämlikheten. Vi trappar av jobbskatteavdraget med . Vi menar att människor som tjänar och däröver har råd att avstå de skattesänkningar de har fått av er eftersom vi tycker att det är viktigare att satsa på välfärden. Det är därför vi får de marginalskatteeffekterna vid den brytpunkten, som inte har beskrivit. Hur känns det, , att stå här och så intensivt, med näbbar och klor, försvara en skattesänkning för människor som tjänar ? Jag har inte sett dig slåss så febrilt för alla de människor som inte ens har råd att ha mat på bordet, för alla de människor som faktiskt inte får vara kvar i sjukförsäkringen för att de är sjuka eller för alla de äldre som inte får den hemtjänst de faktiskt behöver. Jag skulle vilja se glöden i den kampen. Den saknas verkligen. 152 (KD) replik: diskussion om fördelningspolitiska effekter är märklig. Det är vad vi pratar om . ska vi diskutera andra frågor. stödde du och ditt parti en socialdemokratisk regering. Då var andelen som betalar statlig skatt . Då föreslogs det att andelen skulle sänkas till . Det tyckte var bra politik och stod upp för den i . Inga fler än av de heltidsarbetande skulle behöva betala statlig skatt. Ni stod upp för förslaget och slogs för den budgeten. Den genomfördes i . betalar av alla heltidsarbetande i statlig skatt. Vi vill sänka den andelen till . Då säger nej, inte kan man bete sig så. Har ni ändrat er så drastiskt i er syn på hur man hanterar marginalskatter i till , eller har det bara att göra med att styr alliansregeringen och vill göra små justeringar och då styrde Socialdemokraterna och gjorde större justeringar i skatteskalan? Då höjdes taket med . Vi höjer taket med . Ni genomförde en större höjning av skiktgränsen 2002 än vad vi vill göra . Den statliga skatten omfattar betydligt fler människor än vad den gjorde stödde regeringen. Varför står du inte upp för förslaget när du gjorde det då? Har ni ändrat er syn på fördelningspolitiska effekter och statlig skatt? 153 (V) replik: undrar jag om parti inte sitter i en regering där de samarbetar. När man samarbetar och ska försöka få igenom sina olika politiska förslag får man kompromissa. Jag vet att har kompromissat bort mycket av sin politik. Ni gick till val på att inte höja bensinskatten. Det gjorde ni . Ni gick till val på att de äldre skulle få det bättre. De betalar fortfarande högre skatt än vad de med jobb gör. Det är fortfarande en dålig äldreomsorg, trots att personalen kämpar febrilt. Vi gjorde en kompromiss, och vi tycker inte att den var så bra. Vi tycker att människor med höga inkomster ska betala mer i skatt. Vi fick igenom andra saker i stället som vi är stolta över. Effekten av ökad ekonomisk ojämlikhet är stor. Det visar omspännande forskning. Stora ekonomiska skillnader ger effekten att hälsan påverkas, missbruket ökar, skolresultaten sjunker, otryggheten ökar och så vidare. Ni borde fundera över detta i stället för att försvara er politik så att de med högst inkomster ska få sänkt skatt. Pengarna behövs i sjukvården, i äldreomsorgen, i skolan och i förskolan. Det finns många hål att stoppa in pengarna i, men ni väljer i stället att sänka skatten för dem som redan har det bäst. Det är inte att ta ekonomiskt ansvar. De som har råd ska bidra mer än vad de gör . Det står jag för, och jag tror att många fler anser samma sak. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 21 § Subsidiaritetsprövning av förslag om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten utlåtande /14:JuU13 Subsidiaritetsprövning av förslag om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (KOM(2013) 534) föredrogs. 154 (S): Vi ska debattera justitieutskottets utlåtande över en subsidiaritetsprövning av Europeiska kommissionens förslag till rådets förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten. Vi har i utskottet prövat vilken nivå förslaget ska ligga på; unionsnivå eller nationell nivå. Ett enigt utskott anser att förslaget i sin helhet strider mot både subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen. Utskottet föreslår därför att beslutar att lämna ett motiverat yttrande till , rådets och kommissionens ordförande. Hur enigt utskottet är kan vi diskutera vidare här, för det finns trots allt från och ett särskilt yttrande där de anser att förslaget inte strider mot subsidiaritets- eller proportionalitetsprincipen. Låt mig återkomma till detta. Först lite kortfattat om vad förslaget går ut på. Det handlar om att inrätta en europeisk åklagarmyndighet där det övergripande syftet är att bekämpa brott mot EU:s finansiella intressen. Det handlar om missbruk och bedrägeri vad gäller EU-medel bland annat. Den här ska ha exklusiv behörighet att utreda och åtala för den här typen av brott. Det innebär att medlemsstaternas åklagarbehörighet överlåts till EU. Det kommissionen säger är att förslaget är nödvändigt eftersom medlemsstaterna inte förmår att bekämpa dessa brott på ett tillfredsställande sätt. Ja, varför säger då utskottet i sitt utlåtande att detta strider i sin helhet mot subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen? Kommissionen har inte förmått att visa att det de vill uppnå, att på ett effektivt sätt bekämpa brott mot EU:s ekonomiska intressen, inte kan uppnås genom åtgärder på nationell nivå med stöd av det mellanstatliga samarbete som vi redan har och som inte minst Eurojust erbjuder. Man kan säga att om ett brott innehåller en gränsöverskridande dimension finns Eurojust med erfarenhet, kunskap och kompetens. Då ska vi veta att Eurojusts fulla potential inte är känd än eftersom inte alla medlemsstater har genomfört det senaste Eurojustbeslutet. Det finns även andra förslag för att ytterligare underlätta internationellt straffrättsligt samarbete mellan medlemsstaterna. Vi har redan tagit vissa kliv inom sådant samarbete. Om kommissionen inte har kunnat påvisa det här på nationell nivå har man inte heller kunnat visa på att de här åtgärderna skulle må bättre på EU-nivå. I sakfrågan är det givet så att vi socialdemokrater delar kommissionens uppfattning att det är viktigt och nödvändigt att kunna bekämpa brott mot ekonomiska intressen. Det är därför som vi har ett proportionalitetskriterium som subsidiaritetsprövning ingår. Vi kan konstatera att detta förslag är långtgående och innebär inrättande av en ny överstatlig åklagarmyndighet. Det är uppenbart att införandet skulle få stora konsekvenser för svensk lagstiftning och svenska myndigheters verksamhet. Det sägs i förordningen att man ska möjliggöra en utvidgning och kanske ge behörigheten till åklagarmyndigheten att omfatta annan grov gränsöverskridande brottslighet. Ja, då strider det i sin helhet mot subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen. lite grann om formfrågan i kring subsidiaritetsprövningen. Hanteringen har inte varit tillfredsställande enligt oss socialdemokrater. Hur regeringen har skött denna fråga är helt oacceptabelt. Utskottet har begärt att få en ståndpunkt från regeringen. Enligt riksdagsordningen ska regeringen komma . Vi fick bordlägga frågan i väntan på leverans. Vi fick en text svart på vitt på ett papper där det stod att regeringen alltjämt analyserar förslaget och att man inte kan ha någon inställning i frågan. I går i utskottet fanns en faktapromemoria på vårt bord där regeringen gör samma bedömning som ett enigt utskott, att förslaget i sin helhet strider mot både subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen. Då hade regeringen analyserat färdigt när utlåtandet fanns på bord och vi skulle debattera frågan . Det var ett enigt utskott som lämnade sitt utlåtande om förslaget till att ge ett motiverat yttrande. finns det ett särskilt yttrande från och där han skriver: Jag delar kommissionens bedömning att förslaget om inrättande av den europeiska åklagarmyndigheten inte strider mot subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen. Så avslutas det särskilda yttrandet med: I det rådande läget väljer jag dock att inte reservera mig mot förslaget att skicka ett motiverat yttrande. Jag skulle vilja att han talar om vad det var för rådande läge. Var det så att kände sig rätt slagen av ett enigt utskott? Var det så att inte hade med sig de folkpartistiska riksdagsledamöterna? I går fick regeringens utlåtande om att det strider. Då kan man undra – i regeringen ingår också – om inte är rätt ensam i sin lilla vrå. Jag skulle vilja att talade om för oss hur han har kommit fram till sitt ställningstagande. 155 (M): Straff- och processrätten har genom historien utgjort, och utgör alltjämt, de mest centrala delarna av statsapparaten. Det är genom straff- och processrätten som varje tidsepoks styrelseskick gör sig påmint. Det gällde , och det gäller även i dagens moderna demokratier. Åklagarväsendet är i allra högsta grad förknippat med denna ordning och utgör en central funktion i den moderna rättsstaten. Det finns därför all anledning att värna varje stats rätt att själv bestämma över sin straff- och processrätt samt de institutioner som lyder under denna och alltid tänka sig för både en och två gånger innan en sådan fundamental del av staten överlämnas till överstatliga organ. Det innebär inte ett absolut hinder, men det måste i vart fall påvisas mycket starka skäl för att flytta centrala delar av statsapparaten bort från statens ansvarsområde. I föreliggande ärende har frågan aktualiserats. Kommissionen har som ett led i ett större lagstiftningsarbete föreslagit att det ska inrättas en gemensam europeisk åklagarmyndighet i syfte att stärka skyddet för EU:s ekonomiska intressen. Denna europeiska åklagarmyndighet föreslås få exklusiv behörighet att utreda och åtala för brott mot EU:s ekonomiska intressen. Kommissionen motiverar förslaget med att medlemsstaterna inte förmår att bekämpa aktuella brott på ett tillfredsställande sätt. Resursbrist, ett nationellt synsätt och svårigheter på grund av gränsöverskridande brottslighet anförs som orsaker till medlemsstaternas tillkortakommanden. Det är utskottets mening att det är av stor vikt att på ett effektivt sätt bekämpa brott mot EU:s ekonomiska intressen. Denna typ av brottslighet kan slå hårt mot EU:s välstånd och är också ett hot mot den europeiska gemenskapens grundvalar. utreds den här typen av brottslighet för vidkommande av svenska åklagare med hjälp av bland annat polisen och . Någon överstatlig myndighet existerar däremot inte. Detta innebär att det nu föreliggande förslaget skulle medföra betydande förändringar och långtgående konsekvenser inom framför allt det straffprocessuella rättsområdet. Föremålet för utskottets prövning är om det aktuella förslaget är förenligt med subsidiaritetsprincipen eller inte, alltså om det krävs överstatlig lagstiftning för att uppnå de önskvärda målen eller om detta görs bättre av medlemsstaterna själva. Detta förutsätter givetvis en grundlig konsekvensanalys och övervägande av en rad förhållanden. Regeringen anför i sitt ställningstagande att subsidiaritetsfrågan måste ägnas särskild uppmärksamhet när det handlar om förslag till lagstiftning inom just det straff- och processrättsliga området. Det kan konstateras att kommissionens konsekvensanalys visar på alltför stora brister och variationer vad gäller antalet anmälda brott som leder till åtal och fällande domar. Det tyder på att det inte finns ett generellt problem inom EU på det området.