prot · H00976 · 2013-03-12 00:00:00 — I sitt andra inlägg sade mycket på temat utvecklingen går för långsamt. Ja, det är vad vi andra har sagt . I sitt första inlägg och i den skriftliga interpellationen var dock temat utvecklingen går åt fel håll. Det är bra att utvecklingen beträffande inlägg går åt rätt håll i alla fall. slarvar nämligen med sanningen. Löneskillnaderna har, vilket jag påpekade i mitt tidigare inlägg, minskat . Arbetsmarknaden har blivit mindre könsuppdelad. I staten har löneskillnaderna minskat mer än i andra delar av arbetsmarknaden. konstaterar också att parterna på arbetsmarknaden säger en sak men i handling är ganska likgiltiga. Sedan är det detta med arbetslöshet och sysselsättning. Också där säger i sin interpellation att utvecklingen går åt fel håll. Då ska man komma ihåg att det har varit en djup ekonomisk kris, som har lättat och sedan kommit tillbaka. De som framför allt har drabbats är de som har varit anställda i den exportinriktade eller utrikeshandelsberoende delen av ekonomin. Där är män fler än kvinnor vad beträffar andelen. De som arbetar i kommuner och landsting har däremot varit skyddade mot uppsägningar, inte minst genom de extraresurser regeringen skickade till kommuner och landsting under krisens inledande år. Regeringens politik har alltså motverkat arbetslöshet och ökat sysselsättningen framför allt beträffande kvinnor. Sedan kunde vi inte åstadkomma så mycket beträffande industrikrisens arbetslöshet, och som man kan jag beklaga det. 30 (S): Jag vill tacka för att hon har lyft fram denna fråga, eftersom det är så viktigt att vi diskuterar jämställdhet i kammaren. Jag kommer att diskutera ungefär samma frågor med , och jag tänkte att det är bra att diskutera detta även med finansministern eftersom det är han som till stor del styr över pengarna. Jag ser ute bland kvinnor, där kvinnor arbetar, att vi upplever en backlash just . Vi lever helt enkelt i olika världar. En del lever i de fina salongerna och läser fina statistikböcker, och en del ser hur det är ute bland kvinnorna där de arbetar och sliter. Det är nämligen vad de gör. De har mer stressande jobb än männen, och de har tyngre lyft än männen. En del upplever att de inte ens hinner gå på toa för att de ska gå in eller, i hemsjukvården, hem till nästa patient och nästa. Det är stress, stress, stress. Vad de nu också upplever är att vi går tillbaka till något från en väldigt gammal tid, nämligen delade turer. Förutom att kvinnor ska stressa i det är tunga lyft och stress, stress, stress ska de ha en paus, en oavlönad tid, innan de fortsätter att stressa i samma höga tempo igen. Så behandlar man kvinnor på många håll i landet. Det är bedrövligt. Dessutom är det så att kvinnor jobbar väldigt mycket i tidsbegränsade anställningar, inom hotell och restaurang och inom handeln. Det är till och med så att fackförbundet har kartlagt att kvinnor får leva med mobilen för att de snabbt ska kunna svara ja på ett sms. Hugger de inte först får de nämligen inte dagens arbete, utan då blir de arbetslösa . Så är det i dagens . Så oskyddade lever kvinnorna. Förutom detta är det många av kvinnorna som jobbar ofrivillig deltid och tvingas att gå ned för att de ska ta hand om en äldre anhörig sin egen anhörig eller sin mans anhörig. I detta ojämställda är det nämligen så; kvinnor tar hand även om sina mäns anhöriga. Det är inte männen som förväntas gå ned . Varför förväntas kvinnorna gå ned ? Jo, därför att vården och omsorgen har blivit mycket sämre nu sedan den borgerliga regeringen styr. Den borgerliga regeringen påstår att man skickar mer pengar till kommuner och landsting. I praktiken är det inte sant eftersom det krävs en uppräkning . Visserligen blev det en uppskjuts under valåret, men det var just under valåret för att man skulle fiska lite röster. Vad har , och gemensamt? De är oberoende av varandra, och de har alla kommit fram till att jämställdheten går bakåt. Vi lever i en ojämställd värld, och kvinnorna tjänar av vad männen gör, det vill säga att i genomsnitt tjänar kvinnorna mindre om de jobbar heltid, om de nu får jobba heltid. Det är många kvinnor som inte får den chansen. Om både man och kvinna jobbar heltid tjänar mannen 3,6 miljoner mer under ett yrkesliv 3,6 miljoner! Så här kan vi inte ha det. Vi måste skynda på. Vi måste se till att vi går framåt med jämställdheten, för jag tror att även finansministern vill ha ett jämställt samhälle. 31 Finansminister (M): Ett av skälen till att den svenska modellen framstår som mer anständig och bättre än de flesta andra samhällsmodeller är just att vi har klarat jämställdheten väsentligt bättre än vad många andra har gjort. Insikten om att vi har klarat jämställdheten bättre är inte en ursäkt för att säga att vi inte ska göra någonting. Regeringen har mycket tydliga mål. Vi behöver få en mycket jämnare fördelning av makt och inflytande mellan män och kvinnor i det privata näringslivet, i staten, i våra myndigheter, i riksdag och i regeringen. Det gäller naturligtvis också kommuner och landsting. Vi måste få en ekonomisk situation där kvinnor har samma tillgång till utbildning, arbeten, löner och förmögenheter som män. Vi måste ha ett familjeliv som präglas av att man på ett sjyst och rimligt sätt delar upp arbetsuppgifterna sinsemellan när vi vet att kvinnorna arbetar mer. Vi måste säkra att vi får ett samhälle där mäns våld mot kvinnor beivras, att man helt enkelt har en polis, ett domstolsväsen och en kriminalvård som åtgärdar detta betydande samhällsproblem. Det här är målet för jämställdhetspolitiken. Det är det vi strävar efter. Enligt och statistik, som redogjorde för, har det skett förbättringar under den borgerliga alliansregeringens period. Vi har haft ett ökat arbetskraftsdeltagande med . Vi har haft en sysselsättningsökning med 115 000 när det gäller kvinnor. Vi har fler som arbetar heltid än vad vi hade tidigare, och när det gäller fördelningen mellan månadslönerna har kvinnolönerna stigit . Det är alltså tydliga framsteg. Socialdemokraterna kan inte erkänna att det har skett framsteg. Sedan kan man, precis som poängterar, önska att det hade gått snabbare. Men det finns en skiljelinje här. Vi har gjort framsteg på många punkter där de socialdemokratiska regeringarna inte levererade resultat. Vad är orsaken till det? Ja, jag skulle säga att det sammanhänger med vår grundsyn på hur det svenska samhället ska fungera. För oss är arbetslinjen central. Arbete är grunden både till egen försörjning och till stolthet och ekonomisk jämställdhet. Det handlar naturligtvis också om att vi har prioriterat kunskap i skolan. Vad har gjort mer än något annat för att stärka kvinnors ställning i ? Ja, det skulle jag säga är utbildningssystemet, det faktum att unga kvinnor uppfattar att när de skaffar sig en bra utbildning lägger de också grunden för ett bra liv. Det är centralt. Socialdemokraterna har inte trott och tror inte på den prioriteringen av kunskap, med allt vad det innebär av betyg, nationella prov, status för lärare och förstärkningar av resurser som vi har stått för. När det sedan handlar om valfriheten och välfärden har vi tillfört stora resurser där. Det är alldeles uppenbart, det är bara att titta i böckerna. har resurserna för barnomsorg, äldreomsorg, sjukvård och skola ökat. Till det kommer att vi har förstärkt valfriheten. Vi har många kvinnliga företagare och företag som fungerar mer jämställt inom välfärdsområdet . Även det är Socialdemokraterna skeptiska till. De grundläggande metoder som vi ser som viktiga för att skapa ett jämställt samhälle säger nej till. Att förstärka arbetslinjen säger nej till. Att stärka kunskapslinjen säger nej till. Att stärka valfriheten och satsa på välfärden säger nej till. Då är det ingen slump att vi har uppnått resultat på jämställdhetsområdet där Socialdemokraterna tidigare misslyckats. 32 (S): Nej, utvecklingen går inte åt rätt håll så länge inkomstskillnaderna mellan män och kvinnor ökar, vilket de fortfarande gör. ökade inkomstskillnaden , mer till männen. Det är inte att ha en utveckling som går åt rätt håll. Det spelar ingen roll hur mycket ni leker med statistiken i den här församlingen. Det tar att nå det jämställda samhället; det står jag fast vid. Jag skulle kunna säga mycket, men jag vill bara kommentera det här med sjukförsäkringsreformen som man säger skulle ha varit något positivt för kvinnorna. Jag möter utförsäkrade kvinnor som enligt vissa har gynnats men som inte känner igen sig i den bilden. När man är utförsäkrad finns man inte med i statistiken, man lever på mycket mindre inkomst och känner sig utslängd ur de sociala sammanhangen. Det är otroligt oroväckande att det finns en sådan brist på ett genomgripande jämställdhetsperspektiv när det gäller hur vi ska få ett mer jämlikt samhälle. Det här är inte endast rättvisefrågor, att kvinnor och män ska tjäna lika eller ha samma arbetsvillkor, utan det handlar också om tillväxt för hela samhället. Vi betalar ett väldigt högt pris när vi inte släpper in kvinnorna på samma villkor och ger samma möjligheter att verka på arbetsmarknaden som männen. Det är framför allt där vi ser att vi kan göra skillnad. Därför måste vi skapa en arbetsmarknad där kvinnor och män kan delta på samma sätt. Därför föreslog jag en rad åtgärder som Socialdemokraterna presenterade som var, , som är nödvändiga just för att skapa en större tillväxt där kvinnor och män deltar på lika villkor. Det är så vi skapar en bättre framtid. Det är så vi skapar en högre tillväxt och en bättre möjlighet för både kvinnor och män att delta. 33 (S): undrar jag om tror på sina egna pamfletter, eller om han bara säger det fastän han inte ens tror på det. Han påstår i talarstolen att de borgerliga satsar på skolan och att Socialdemokraterna är emot. Då kan jag påminna finansministern om att skolresultaten blir sämre och sämre och sämre som ni styr. Det är en liten påminnelse, kanske bra att känna till om man är finansminister. En annan sak som är bra att känna till är att ni vill lägga ned, ni hotar med det, de små och medelstora högskolorna. Ni tycker att det ska vara långt till att få en högre utbildning. Det ska vara ett stort steg fysiskt, geografiskt och psykiskt. Det ska bara vara några få förunnat att skaffa sig en högre utbildning. Det är den borgerliga politiken för att det ska bli en lite större skillnad mellan folk och folk, för att det ska bli lönespridningar och för att det ska vara några som ska passa upp dem som vill göra karriär. Det är så ni har tänkt ut det. säger att kunskap är bra för kvinnorna. Det håller jag med om. Det var precis därför som vi genomförde ett kunskapslyft. Det kanske är en bra idé att tänka på för den borgerliga regeringen nu när det är dåliga tider. Vi genomförde ett gigantiskt kunskapslyft. Det var bra för både män och kvinnor, men mest för kvinnorna. De tog chansen att utbilda sig. Det har gett kvinnor en väldig skjuts framåt. Tyvärr är det så att när kvinnor utbildar sig får de inte högre lön, för inom kvinnoyrken är det lägre betalt. Kvinnor har stressade arbetssituationer, gör tunga lyft, får lägre betalt och har stress efter jobbet, alltså på den obetalda delen. Sedan blir folk förvånade över att kvinnorna blir sjuka mer. Det är faktiskt kvinnorna som bär upp det här landet. 34 Finansminister (M): Jämställdhetspolitiken är central för att vi ska ha ett sjyst samhälle. Det är centralt att människor oavsett kön, social bakgrund, föräldrar och arv har en bra utveckling och får möjlighet att själva forma sina liv. Det är kärnan i det vi menar med ett bra och väl fungerande samhälle. Därför blir jämställdhetsfrågorna centrala. De handlar om makt, ekonomi, relationerna mellan människor och också mäns våld mot kvinnor. Det är precis det som den här debatten handlar om, och det är det som regeringen prioriterat under dessa år. Det går inte att komma ifrån att även om vi har kvar betydande svårigheter har vi steg för steg tagit oss framåt för att förbättra situationen. Det går inte att komma ifrån att om man avvecklar arbetslinjen och återskapar fattigdomsfällor, inaktivitetsfällor och arbetslöshetsfällor låser man ute kvinnor från arbetsmarknaden, och därmed stiger inkomstskillnaderna och löneskillnaderna. Det går inte heller att komma ifrån att om man menar allvar med att rusta upp kunskaperna handlar det om betyg, lärarlöner, nationella prov och ordning och reda i klassrummet. Det är ingen tvekan om att vi där har olika synsätt. Kunskapspolitik är jämställdhetspolitik, och där skiljer sig Socialdemokraterna och Alliansen åt. Samma sak gäller valfriheten. Om man minskar valfriheten minskar man, tyvärr, kvinnors möjlighet att arbeta och försämrar därmed maktförhållandena i svensk ekonomi. Därför, fru talman, är jämställdhetspolitiken central, och det är genom att stärka arbetslinjen, kunskapslinjen och valfriheten som vi får större jämställdhet i . Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på interpellation 2012/13:289 om det femte jobbskatteavdraget 35 Finansminister (M): har frågat mig dels om jag kan tänka mig att verka för ett femte jobbskatteavdrag med hjälp av , dels om jag planerar att ett avdrag ska förverkligas och i så fall när regeringen avser att införa ett sådant. Jobbskatteavdraget är ett verkningsfullt medel i regeringens arbete för ett minskat utanförskap och en varaktigt ökad sysselsättning. Regeringen har därför som reformambition att föreslå en ytterligare förstärkning av jobbskatteavdraget när de offentliga finanserna och ekonomin så tillåter. När en sådan förstärkning av jobbskatteavdraget kan vara aktuell är något som regeringen prövar inom ramen för budgetarbetet. får då ta ställning till budgetförslaget på sedvanligt sätt. 36 (SD): Jag vill tacka finansministern för det relativt korta men raka svaret. Jag noterar att det är tydligt att finansministern, precis som jag, ser vilken potential det finns att skapa ytterligare arbetstillfällen genom att införa ett femte jobbskatteavdrag. Jag tar därmed för givet att finansministern, precis som statsministern, anser att införande av jobbskatteavdrag är åtgärder som skapar flest jobb. Om det inte är så kan finansministern givetvis rätta mig. visar att det femte jobbskatteavdraget skulle kunna möjliggöra 10 000 nya jobb. Förutom detta stimuleras arbetsmarknaden, vilket kan öka såväl konsumtionen som sysselsättningen i dess helhet. All politik handlar om prioriteringar, och av svaret att döma tycks regeringen inte prioritera det femte jobbskatteavdraget tillräckligt mycket för att genomföra det. Detta framgår tydligt av ministerns svar. 37 (FP): I skolan hade man ordningsmän, och jag känner mig som en sådan med anledning av den tidigare debatten om tonnageskatten och jobbskatteavdraget. Jag tycker naturligtvis att det är bra att argumenterar för möjligheten av ett jobbskatteavdrag. Att han villkorar detsamma tycker jag är något alldeles hemskt. Men, fru talman, jag som suttit i skatteutskottet, precis som för övrigt fru talmannen, känner till något om hur just har agerat beträffande det femte jobbskatteavdraget. Därför kan jag inte låta bli att ta upp att i början av den här mandatperioden hade inga synpunkter alls, men när man kom in på 2011, vilket inte är , väckte man motioner mot det. Man förenade sig med Socialdemokraterna, och tog i praktiken ställning mot ett förslag som aldrig hade lagts fram av finansminister . Man avvisade mycket bestämt ett sådant förslag. Jag minns mycket väl att i skatteutskottet hade attityden att ett femte jobbskatteavdrag var det dummaste förslag de någonsin hade hört talas om. kunde de möjligen tala om det, men det villkorades med att det skulle göras en mängd andra reformer. När vi kommer till , fru talman, kan vi i partisekreterare blogg läsa alla kanske inte läser den; jag gör det inte heller regelbundet men det händer beträffande det femte jobbskatteavdraget: Jobbskatteavdrag som kostar betydligt mer än det smakar tjänar ingen nytta. Jag tycker att borde ha vetskap om detta. Därmed är man tillbaka i att det är ett dumt politiskt förslag, något som aldrig kan stå för och över huvud taget inte vill veta av. Jag tycker att i den här frågan beter sig som en vindflöjel när de går ut och är beredda att stödja ett förslag genom att villkora det. Hur kan man stödja ett förslag som var det dummaste man någonsin hade hört talas om? Någon ordning måste det vara på argumentationen också inom . 38 Finansminister (M): Är jobbskatteavdraget en viktig reform? Ja, det är förmodligen en av de mest effektiva åtgärder vi kan vidta för att fler människor ska komma i arbete. Det sammanhänger med att det blir mer lönsamt att arbeta och mindre lönsamt att inte arbeta. Är det därmed klart och tydligt att regeringen bör lägga fram ett förslag om ett femte jobbskatteavdrag? Nej, det är definitivt inte klart. Vi har ett besvärligt ekonomiskt läge. har starkare offentliga finanser än många andra, och vi har vunnit mycket på att agera försiktigt under krisen när andra förhävt sig, tagit i för mycket och fastnat i skuldträsk och nedskärningar. Jag tror att det är alldeles för tidigt att dra slutsatsen att den ekonomiska krisen är över. Vi har en politisk situation i som kan ha betydande effekter på världsekonomin om det vill sig illa. Därmed är vi beträffande huruvida ett jobbskatteavdrag ska införas eller inte i samma läge som när vi diskuterade det i valrörelsen. Vi har ambitionen att genomföra ett ytterligare jobbskatteavdrag, men det är på villkoret att vi klarar av att upprätthålla god ordning i offentliga finanser. Den bedömningen återstår att göra. När vi är framme och kan se vilka skatteintäkter vi har får frågan prövas på nytt. Det finns inget givet svar på den frågan. Den får helt enkelt prövas i förhållande till hur läget är. Sedan kommer förslaget naturligtvis att föreläggas . 39 (SD): sade att vi velade och var inkonsekventa. har valt att ge sitt stöd till ett femte jobbskatteavdrag om regeringen går med på några smärre förändringar. Förslaget beräknas ge 10 000 nya jobb och kosta 12 miljarder . Eftersom vill rikta förslaget mot låg- och medelinkomsttagare vill vi inte lägga fram något förslag om att höja brytpunkten för statlig skatt. Men faktum är att regeringen verkar vara totalt ovillig att över huvud taget förhandla om ett femte jobbskatteavdrag. tycks finansministern inte vara intresserad av att finna lösningar på hur en riksdagsmajoritet kan införa ett femte jobbskatteavdrag. har ekonomisk täckning för avdraget, utan att välfärden eller de offentliga finanserna tar skada. Att skjuta detta beslut kan vara förödande för samhällsutvecklingen, inte minst då utanförskapsområdena blir fler och arbetslösheten ökar. Man kan fråga sig hur det kommer sig att regeringen inte har möjlighet att driva igenom största valfråga. Finansministern verkade otydlig om huruvida regeringen kan tänka sig att införa ett femte jobbskatteavdrag med hjälp av . Det pratas ofta om att förslag ska genomföras om man finner en riksdagsmajoritet. Men om övriga oppositionspartier skulle vara negativa till avdraget, avser ministern då att förhandla med för att minska arbetslösheten och utanförskapet? Det tror jag är en väldigt intressant fråga, inte minst för Alliansens väljare. 40 Finansminister (M): Regeringens uppfattning är att jobbskatteavdraget är ett viktigt sätt att göra det mer lönsamt för låg- och medelinkomsttagare att arbeta. Det har tillfört nästan en månadslön för en normalinkomsttagare under de år vi har suttit vid regeringsmakten. Vi har dock varit mycket tydliga med att vi först och främst tar ansvar för svensk ekonomi. Alliansens valmanifest var helt entydigt, och regeringsförklaringen var helt entydig. Vi kommer inte att försätta oss i en situation där vi får stora underskott som driver upp räntor och leder till att svenska kronan försvagas och att förtroendet för svensk ekonomi undermineras. Vi ska ha god ordning i våra offentliga finanser. Därmed måste alla vallöften ytterst vara villkorade av att vi har de resurser som krävs för att kunna vidta ytterligare åtgärder. Detta har vi deklarerat till väljarna under valrörelsen och slagit fast i regeringsförklaringen. Vi har också skrivit det när vi i budgetpropositioner diskuterat huruvida vi kommer att kunna genomföra ytterligare jobbskatteavdrag. Det råder inget som helst tvivel om att Alliansens viktigaste vallöfte inför valet var att vi skulle ta ansvar för svensk ekonomi. var också vårt viktigaste vallöfte att vi skulle ta ansvar för svensk ekonomi. Och även när vi går till val 2014 kommer vårt viktigaste vallöfte att vara att vi ska ta ansvar för svensk ekonomi. Därmed får man naturligtvis pröva alla förslag mot de budgetutrymmen som föreligger. Därtill är alliansregeringen tydlig med att vi är beredda att söka stöd i riksdag för våra förslag. Vi har sagt att vi i första hand vill göra det med Socialdemokraterna och . Vi har haft uppfattningen att vi inte är beredda att förhandla med i denna fråga eller andra frågor. 41 (SD): All politik handlar som sagt om prioriteringar. Alliansens väljare har fått höra att deras företrädare inte är intresserade av att driva igenom en av sina hjärtefrågor, trots att möjligheten till en riksdagsmajoritet finns och trots att det är möjligt ur ett ekonomiskt perspektiv. Alliansens väljare har dessutom fått höra att deras företrädare anser att det är viktigare att inte samtala med vissa folkvalda företrädare än att genomföra ett avdrag som kan öka sysselsättningen och minska utanförskapet. 42 Finansminister (M): Det är alldeles uppenbart att vi för ett samtal i talarstolen här i riksdag om de här frågorna. Det är det som och jag gör . Vår uppfattning är att jobbskatteavdraget är en bra och viktig reform och att den ska genomföras när vi har råd. Men det är också vår uppfattning att vi när vi söker stöd i riksdag ska göra det hos och Socialdemokraterna. Det finns ingen regering som är ålagd att söka stöd vare sig hos eller hos . Vi lägger fram vår politik. När vi behöver söka stöd är det vår uppfattning att vi i första hand ska göra det hos och Socialdemokraterna. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på interpellationerna 2012/13:301 och 313 om bibliotekslån och författarersättning 43 Kultur- och idrottsminister (M): har frågat mig på vilka grunder har fått i uppdrag att ompröva formerna för hur systemet med biblioteksersättningen fungerar. Jag har även fått frågan om jag delar slutsats att rättighetshavarna inte bör få ersättning utifrån antal bibliotekslån. Dessutom har ställt frågan vad jag avser att göra för att säkerställa att kulturskapare även fortsättningsvis har goda möjligheter till försörjning. har frågat mig om jag avser att ersätta väl fungerande system som Författarfonden och dess på statistik framräknade ersättning per lån till respektive upphovsman med ett annat system. Jag har också fått frågan om jag avser att ersätta det exakta örestalet och de exakta antalen boklån med en godtycklig klumpsumma. Vidare frågar vad jag avser att göra med , vem som ska fördela och bestämma ersättningarna till upphovsmännen och på vilket sätt återväxten ska tryggas i författarleden, där stipendier och medel från Författarfonden spelat en så omvittnat stor roll. Slutligen ställer frågan om jag avser att förändra min principiella syn på begreppen ersättning för utfört arbete när det gäller författande och bidrag samt om jag avser att ta bort bokskaparna som en respekterad motpart i samband med förhandlingarna. Frågorna från och överlappar delvis varandra. Jag väljer därför att svara på frågorna samlat. Jag vill inledningsvis betona att regeringen värnar biblioteksersättningen. Författare, översättare, tecknare och fotografer ska självklart ersättas för att de låter sina verk lånas ut vid folk- och skolbibliotek. Att författare och andra litterära upphovsmän ges bra förutsättningar för sitt arbete är avgörande för litteraturens utveckling i landet. Det har också varit utgångspunkten för regeringens direktiv till , vars betänkande nu har varit ute på remiss.