prot · H009124 · 2013-06-17 00:00:00 — Därmed yrkar jag bifall till reservation 1. 147 (V): Inkludering måste starta dag ett. Det betänkande som vi debatterar behandlar den bedömning som regeringen redovisar av på något nytt Etableringsförberedande insatser för asylsökande. I denna rapport konstaterar att enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. har ett ansvar för att se till att asylsökande får möjlighet att lära sig svenska och att verket inte tar det ansvaret. Kunskaper i svenska är viktiga för en framgångsrik inkludering. Det framhålls ofta från alla håll utom ett borta på kanten och inte minst av integrationsminister . Därför är det viktigt att nyanlända så snabbt som möjligt får möjlighet att lära sig svenska. Svenskundervisning och andra insatser bör således starta när asylsökande kommer till och inte avbrytas förrän ett asylärende är prövat i alla instanser. Sedan regeringen lyft ut kravet att svenskundervisning ska ingå i utbudet av organiserad verksamhet ur regleringsbrevet för får allt färre asylsökande tillgång till organiserad svenskundervisning. Ett argument för behovet av svenskundervisning som för fram är att det efter det att undervisningen dragits in blivit svårare för asylsökande att få praktikplatser. konstaterar också att det faktum att kommunplaceringarna kan dröja så att den asylsökande blir kvar i mottagningssystemet även efter att ha fått asyl inte heller påverkar ansvar att erbjuda undervisning i svenska. Det faktum att fler blir kvar visar för övrigt återigen hur viktigt det är att vi får till en lagstiftning som gör att samtliga kommuner blir skyldiga att ta emot dessa människor så att de äntligen kan få börja sitt liv i . Regeringen tar å sin sida upp kritiken i sin skrivelse och hänvisar till lagens förarbeten som talar om att sysselsättningen, där svenskundervisningen ingår, ska anpassas till de praktiska förutsättningar som finns. Regeringens slutsats är att har lyckats korta handläggningstiden och att de asylsökande då är så på förläggningarna att det inte går att ordna svenskundervisning för dem. Men här är kärnan. I lagen sägs det att verket ska ordna svenskundervisning, och i förarbetena sägs det att den ska anpassas till de praktiska förutsättningar som finns. Då är slutsatsen att man inte behöver göra någonting inte rimlig utifrån den lagstiftning som vi har . Regeringen bör därför se till att introduktion i svenska språket erbjuds och att den anpassas efter den asylsökandes behov och vistelsetid i mottagningssystemet. Det är visserligen så att handläggningstiderna har kortats. Men ser vi till den fullständiga tid som den asylsökande uppehåller sig i mottagandesystemet kan det handla och upp i genomsnitt. Vissa befinner sig där mycket längre. Det finns ingen anledning att kasta bort dyrbar tid genom att låta den asylsökande vänta på att få börja lära sig svenska. tar i sin granskning också upp det faktum att endast drygt hälften av de asylsökande genomgår en hälsoundersökning, trots att det i lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. sägs att landstingen ska erbjuda dem en sådan, om det inte är uppenbart obehövligt. Detta är ett faktum som regeringen över huvud taget inte kommenterar i sin skrivelse. Att så många som möjligt av de asylsökande får genomgå en hälsoundersökning är i första hand viktigt för att minska onödigt psykiskt och fysiskt lidande för den person som det berör. Men hälsoundersökningar är också avgörande för att kunna upptäcka och behandla sjukdomar som annars kan försvåra de asylsökandes etablering i . Även ur ett folkhälsoperspektiv är det viktigt att asylsökande får tillgång till hälsoundersökning och behandling. Regeringen bör därför återkomma med förslag på hur man kan åtgärda de brister som påtalar, alltså att endast drygt hälften av de asylsökande genomgår den hälsoundersökning som de har rätt till enligt svensk lag. Det är dessa två punkter som tycker är de viktigaste. Därmed yrkar jag bifall till reservation 2. 148 (S): ska vara en frizon för människor som är på flykt för sina liv och som söker trygghet och en ny framtid. En väl fungerande flyktingmottagning förutsätter en helhetssyn på hela introduktionsarbetet, från asylprocess via uppehållstillstånd till egen försörjning. Just jobb och egen försörjning måste vara i fokus . Jobben är den gemensamma nyckeln för framtidstro och ett gott samhälle. En framgångsrik migrationspolitik är en politik som sätter jobben främst och full sysselsättning som mål även för dem som har kommit hit. Jobb är vägen till ökad delaktighet och samhörighet i samhället, till integration, språkutveckling och självförsörjning som skapar tillväxt i vårt land. Tyvärr biter sig arbetslösheten fast i . Regeringen har misslyckats arbetslösheten stiger och skolresultaten sjunker. Självklart spelar bristen på en nationell jobb- och utbildningspolitik roll för den enskilda kommunens möjligheter att klara ett välfungerande mottagande av flyktingar. Det går inte att nog understryka att tiden för introduktion för den som kommer som flykting ska vara så kort som möjligt. För att lyckas krävs investeringar i språkutbildning, i validering av kunskaper, i kompletterande utbildning och i information och praktik om arbetsmarknadens möjligheter. Regeringens etableringsreform har inte haft den avsedda effekten och måste utvärderas. Dagens debatt har sin utgångspunkt i om etableringsförberedande insatser för asylsökande, och jag yrkar bifall till förslaget i socialförsäkringsutskottets betänkande 14. lyfter i sina rekommendationer fram en rad viktiga punkter till regeringen och , bland annat en bättre samverkan mellan myndigheter, en mer anpassad språkutbildning och ett stärkande av de sociala aspekterna av mottagandet. Det här är viktiga perspektiv som vi socialdemokrater delar. I skrivelsen finns det två områden som jag särskilt vill lyfta fram. Det första handlar om alla de människor som har fått uppehållstillstånd och ändå sitter fast i vårt asylsystem utan att bli kommunplacerade. Det är en förödande utveckling som måste brytas. Möjligheterna till arbete och egenförsörjning är en avgörande faktor för etablering. Vi kan inte ha tusentals personer som sitter fast i asylboenden i stället för att få påbörja sina liv som nya svenskar ute i våra kommuner. Vi behöver få på plats ett nytt flyktingmottagande där alla kommuner tar ett solidariskt ansvar. För att lyckas med den utmaningen krävs att regeringen vågar se att det finns reella problem kring mottagandet och förmår hantera dem. De flesta kommuner vill på ett aktivt sätt bidra till flyktingmottagandet så att nyanlända ges de bästa möjligheterna till etablering i form av boende, skola, jobb och annat samhällsliv, men de saknar stöd och förutsättningar för detta. Här handlar det om att staten måste ta ett större ansvar. Mottagandet måste utvecklas, och ansvar gentemot kommunerna måste tydliggöras. Det handlar också om att återupprätta en statlig bostadspolitik som förhåller sig till verkligheten, det vill säga att växer. Regeringens obefintliga bostadspolitik är ett av de största hoten mot människors möjlighet till etablering. I väntan på att ett helhetsgrepp tas och får avsedd effekt har vi socialdemokrater föreslagit en solidaritetsbonus som på kort sikt kan ge avlastning för de kommuner som tar det absolut största ansvaret för flyktingmottagandet. Det är landet som helhet som ska ta emot flyktingar och asylsökande, inte enskilda kommuner. Det andra handlar om de sociala aspekterna av mottagandet, där vi driver att måste ta ett större ansvar för sökandes sociala situation . Det är ett arbete som mycket väl kan samordnas med kommuner och organiseras i samverkan med ideella organisationer. Vi socialdemokrater vill framöver se ett tydligare uppdrag till att stödja kommunerna i arbetet med att stärka mottagningsverksamheten. Det handlar inte bara om bra boenden utan om ett helt samhälle, och det handlar om att den enskildes fritid måste fungera. Kommunerna är en otroligt viktig spelare i mottagandet av nya svenskar. Även om staten tar ett finansiellt ansvar är det kommunerna som ska visa på värdskap, solidaritet och praktiskt mottagande i form av bostäder, skola och fritidsaktiviteter. Det krävs ett ökat nationellt ansvar för att stödja de kommuner som tar detta ansvar, särskilt de kommuner som har ett stort flyktingmottagande. Det krävs också insatser för att alla kommuner ska ta sitt solidariska ansvar. Vi är dessutom övertygade om att kommunernas möjligheter att klara sitt ansvar skulle öka och bli enklare om det fanns en regering som förde en politik för att våra företag ska kunna få tag på rätt utbildad arbetskraft samt om regeringen investerade i högskola och universitet, satsade på bristyrkesutbildningar och steg för steg såg till att nådde en världsledande kunskapsnivå. Det behövs helt enkelt en socialdemokratisk regering som har fokus på jobb, företagande, forskning och kunskapsutveckling också för att nyanlända ska få en tydlig del i samhället och för att integrationen och etableringen ska gå snabbt och hålla ihop. (Applåder) I detta anförande instämde , och (alla S). 149 (M): Jag börjar med att yrka bifall till utskottets förslag och avslag på motionerna. Om man slår upp ordet etablerad i en ordbok kan man läsa att det betyder inarbetad, erkänd, stadgad, säkerställd. Det är precis vad etableringsreformen syftar till att man som nyanländ i ska få leva ett stadgat liv och säkerställa sin egen och sin familjs säkerhet och framtid. Etableringsreformen syftar till att snabbt hjälpa människor in i arbete eller utbildning. Man upprättar tillsammans med Arbetsförmedlingen en individuell plan som består av insatser som ska underlätta framtida arbete, med allt vad det innebär av sfi och kunskap om det svenska samhället. Etableringsplanen gäller , men den kan naturligtvis vara kortare beroende på invandrarens utbildning och tidigare kunskaper. Rent praktiskt innebär reformen, som för övrigt trädde i kraft , att det samordnade ansvaret och ersättningen är lika för alla oavsett var i landet man bor. hade kommunerna ansvaret för vad som då kallades introduktion, vilket heter etablering. Hur introduktionsprogrammen såg ut berodde dock lite grann på var man bodde, och vilken ersättning man fick berodde också på var i landet man bodde. Kommunerna hade alltså olika system. En av fördelarna med etableringsreformen är att det ser likadant ut oavsett var man bor. En asylsökande och för övrigt alla som kommer till för att skapa sig en ny framtid för sig och sin familj vill snabbt bli självförsörjande, stå på egna ben och lära sig hur livet i fungerar vilka rättigheter och skyldigheter man har och hur människor lever sina liv i det här landet. Etableringsreformen är fortfarande under uppbyggnad den passerade och ännu är det få personer som lämnat reformen. Vi kan dock redan nu konstatera att jobbperspektivet har blivit tydligare, även om mer behöver göras. Enkelt kan man kanske säga att etableringsreformen är under uppbyggnad. Till exempel har regeringen möjliggjort för kommunerna att söka ersättning för att stärka och utveckla verksamheten med flyktingguider, och har fått i uppdrag att utveckla språkstöd i form av teknisk utrustning, lokaler och handledare i svenska. Mer behöver dock göras för att nyanlända snabbare ska komma i jobb och lära sig svenska. Språk och jobb är som bekant nyckeln till en lyckad integration. Det kan inte nog understrykas hur viktigt det är med arbete och egenförsörjning för att man ska få en bra framtid här i . Vi vet alla att arbete är bra och rätt för alla människor alla vill vi göra rätt för oss och delta i vår egen och våra anhörigas försörjning. På samma gång har vi en skyldighet att bidra till samhällets utveckling. Att få känna tryggheten i en arbetsgemenskap, att få en lön att leva på och att ha en framtid man kan påverka är vad etableringsreformen syftar till. Vi vet alla att vi behöver få vara delaktiga, behövda och en del i någonting som är större. På så sätt blir vi en del av samhället. Just därför är etableringsreformen en så viktig reform, för den handlar om att människor ska få ett värdigt liv här i det nya landet. Av de 1 728 personer som har lämnat etableringsuppdraget är , eller 313 personer, i arbete eller i högskoleutbildning. Ett stort antal personer är också i nystartsjobb, och en del jobbar i olika arbeten med stöd. Mycket mer behöver dock göras, men 614 personer har lämnat alltså innan har gått och av dem har nästan hälften fått arbete eller påbörjat en högskoleutbildning. Fyra av tio har alltså fått arbete eller börjat studera på högskolan innan har gått, och det är ganska bra. Arbete är både bra och rätt för alla människor. Vi vill alla göra rätt för oss, och alla vill vi delta i vår egen och våra anhörigas försörjning. har vi också en skyldighet att bidra till samhällets utveckling. Arbete är den viktigaste grunden för ekonomisk och social välfärd för både enskilda och samhället. Därför är det viktigt att prioritera åtgärder som syftar till arbete och minskar utanförskapet. Just därför är etableringsreformen en av våra absolut viktigaste reformer. I detta anförande instämde (M). 150 (V) replik: Jag måste begära ordet efter pedagogiska beskrivning av hur ser på arbete och språk som kärna i en lyckad inkludering. Vi i har tidigare motionerat om och argumenterat för att asylsökande, alla asylsökande, ska ha rätt att arbeta man får sin ansökan prövad. Så är det inte . Det tycker jag står lite i kontrast till det så kraftfullt argumenterade för, nämligen att det är viktigt att genom arbete nå en inkludering. Det vi nu diskuterar är rätten att lära sig det svenska språket, möjligheten att snabbt tillgodogöra sig det svenska språket och bli en del av samhället. Just de här två kärnfrågorna när det gäller att bli en del av samhället, jobb och språk, säger och deras borgerliga kamrater nej till. 151 (M) replik: Det finns oerhört bra program , interaktiva dataprogram, för sfi, både för analfabeter och för högutbildade. Att ha en handledare som kan hjälpa till och förklara tror jag är ett bra sätt att börja sina svenskstudier. Det viktiga är ändå den sfi man får när man är kommunplacerad. Men om man kan börja läsa svenska redan tidigare är det jättebra. Så kommer det att bli; alla kommer att få den möjligheten. Vad gäller rätten att arbeta får man arbeta som asylsökande om man kan styrka sin identitet. 152 (V) replik: Just det, om man kan styrka sin identitet. vet mycket väl att det är omöjligt för väldigt många som söker asyl. Det är en del av den problematik de befinner sig i. Det är en del av krigets och konflikters realitet. Det är en fråga som vi har diskuterat ofta och där jag till och med tycker mig ha märkt någon liten ljusglimt av insikt om att det kanske är så att alla länder inte har ordning och reda i papperen. Det kanske är så att den enda möjligheten att komma till är genom flyktingsmugglare, och dessa låter ofta inte de här personerna behålla sina dokument. Det du säger är att människor som drabbats av flyktens realitet inte får arbeta. Det är fullständigt horribelt och märkligt när du säger att arbete och språk är de viktigaste nycklarna till en lyckad inkludering. I betänkandet framgår att det väldigt mycket är upp till olika frivilligorganisationer att hjälpa till med språkinlärningen. Det är återigen ett tydligt exempel på hur borgerligheten i vanlig ordning rustar ned den gemensamma organiserade processen och i stället lämnar över till andra att ta hand om det som borde vara gemensamma välfärdsprocesser, däribland att få lära sig svenska. 153 (M) replik: Vi rustar inte ned; vi kanske gör andra prioriteringar som vi tror fungerar bättre. Även om man börjar läsa svenska dag ett när man kommer är det inte alltid så effektivt därför att många och det vet har obehagliga erfarenheter med sig. Även om kroppen har landat och finns i har kanske själen inte hunnit med. Så länge båda inte är på plats är inlärningen ganska ineffektiv. Det vet jag av egen erfarenhet från sådan verksamhet . Vad gäller identiteten är det svårt med praktik och jobb om man inte kan styrka sin identitet och tala om vem man är. Det handlar om säkerhet till exempel på arbetsplatsen. Det handlar om försäkring om det händer en olycka, och så vidare. Så fort den asylsökande har gjort sin identitet trovärdig och fått ett finns det möjlighet att söka jobb eller få praktik. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 18 § Sjöfartstödets inriktning Föredrogs trafikutskottets betänkande 2012/13:TU19 Sjöfartstödets inriktning (prop. 2012/13:144). Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 19 § Bordläggning och beslut om förlängd motionstid Anmäldes och bordlades Skrivelse 2012/13:145 om effektivitet i svensk rymdverksamhet Redogörelse /13:RR5 Riksrevisorernas årliga rapport Kammaren biföll talmannens förslag att motionstiden för ovanstående skrivelse och redogörelse skulle förlängas till . Motion med anledning av prop. 2012/13:159 Graviditetspenning till egenföretagare på grund av risker i arbetsmiljön 2012/13:Sf14 av och (MP) Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande 2012/13:UFöU4 Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i betänkanden /13:FiU30 Nya regler för finansiella konglomerat och grupper 2012/13:FiU33 Årsredovisning för staten 2012 2012/13:FiU20 Riktlinjer för den ekonomiska politiken betänkande 2012/13:SkU30 Redovisning av skatteutgifter 20 § Anmälan om interpellation Anmäldes att följande interpellation framställts 2012/13:493 Gnestapendeln av (S) till statsrådet (M) Interpellationen redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 21 § Anmälan om frågor för skriftliga svar Anmäldes att följande frågor för skriftliga svar framställts 2012/13:596 Simkunnighetsmål i lägre åldrar av (S) till utbildningsminister (FP) 2012/13:597 Nya riktlinjer för offentlig finansiering av flygplatser av (S) till statsrådet (M) 2012/13:598 Insemination för ensamstående av (MP) till justitieminister (M) Frågorna redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 22 § Anmälan om skriftligt svar på fråga Anmäldes att skriftligt svar på följande fråga inkommit 2012/13:557 Det svenska språkets ställning i av (FP) till statsrådet (M) Svaret redovisas i bilaga som fogats till snabbprotokoll . 23 § Kammaren åtskildes . Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen från sammanträdets början till och med 9 § anf. 64 (delvis), av tredje vice talmannen därefter till och med 10 § anf. 98 (delvis), av förste vice talmannen därefter till och med 16 § anf. 132 (delvis) och av tredje vice talmannen därefter till sammanträdets slut.