prot · H009105 · 2013-05-15 00:00:00 — På många håll i världen ses dessa fortfarande som kontroversiella frågor. Utifrån denna kunskap anser att regeringen i sitt arbete rörande SRHR-frågor borde visa större ödmjukhet och respekt för de kulturella skillnader som finns i synen på frågor inom SRHR. instämmer i att det finns många problem i världens länder kopplade till sexuell och reproduktiv hälsa såsom mödradödlighet, hiv/aids och sexuella övergrepp. instämmer dock inte i utskottets enhälligt positiva inställning till hur regeringens arbete med SRHR-frågor bedrivs. I arbetet med SRHR-frågor är det enligt vår mening särskilt viktigt att verka för att en nyanserad bild av abort lyfts fram. Det är viktigt att man inte bortser från de etiska problemen med ingreppet. Det är också värt att uppmärksamma att man har låtit sig influeras av enskilda lobbyorganisationer. Vi anser att det skapar en bristande trovärdighet i dialogen rörande frågor om sexuell och reproduktiv hälsa då dessa frågor, som tidigare nämnts, är politiskt känsliga i många länder. Vid en dialog med andra länder om abortfrågan bör också frågan problematiseras utifrån flera aspekter. Det bör finnas en större respekt för och medvetenhet om det etiska dilemma som abort utgör i många länder. Precis som utskottet också konstaterar talar kommissionen om vikten av att målsättningarna måste kunna anpassas till nationella förhållanden och operationaliseras på nationell nivå trots att de ska gälla generellt för alla länder. Vår allmänna hållning är att ha respekt för varje lands suveränitet och för den kultur och värdegrund som där finns. vill verka för en värld med fristående demokratiska stater. Vi anser att man bör vara vaksam så att man inte går över gränsen i arbetet för grundläggande internationella mänskliga rättigheter och börjar ställa orimliga krav på enskilda länders politiska inriktningar. Jag vill be om ursäkt för att jag har dragit över min tid och yrka bifall till förslaget i utskottets utlåtande. 10 (S) replik: Utifrån det som ni skriver i ert särskilda yttrande om att en nyanserad bild av aborter ska lyftas fram och att dessa frågor är politiskt känsliga i många länder vill jag ställa en fråga till : Vadan denna blygsamhet, ? är ju ett parti som brukar göra sak av att ni vill lyfta upp frågor som ni säger att andra inte vill lyfta upp. Varför är ni plötsligt så blygsamma här och vill att ska tona ned sin roll så mycket? 11 (SD) replik: Vi är öppna med att vi anser att den svenska abortlagstiftningen är föråldrad och förlegad. Det är en lagstiftning som tillkom . Mycket har hänt när det gäller den medicinska utvecklingen. Vi anser också att den svenska abortlagstiftningen har blivit påverkad väldigt mycket av lobbyorganisationer som driver på för fri abort och så vidare. Vi anser att den svenska abortlagstiftningen är extrem i ett internationellt perspektiv. Man kan säga att är en extrem pol på den ena sidan, och motpolen är till exempel och som totalförbjuder abort. Jag tycker att det är viktigt att vi tittar på var övriga länder befinner sig i ett internationellt perspektiv och att vi bör sträva efter att hamna där. Därför anser vi också att den svenska abortlagstiftningen ska förändras. Om den då trycker på för att andra länder ska gå i samma riktning som anser vi att det är fel väg att gå. Därför bör den tona ned arbetet med att försöka förändra de andra ländernas abortlagstiftning och kanske mer anpassa sin egen abortlagstiftning efter hur andra länder har det och efter att den medicinska utvecklingen har gått framåt. 12 (S) replik: Tack för svaret, ! Jag tycker att det var klargörande. Det är naturligtvis fullt begripligt att man inte vill skicka någonting som man inte tycker är bra här hemma i på export till omvärlden. Det är högst rimligt. Vi har olika åsikter om en hel del olika saker, bland annat abortlagstiftningen. Det är inget fel att ha olika åsikter, tvärtom. Det är därför vi har demokrati och debatt. Jag tycker inte att abort är något preventivmedel. vet vi att fria och säkra aborter räddar liv. Men låt inte abortfrågan, varken i eller internationellt, skymma sikten för vikten av att arbeta för möjligheten till säkert sex och familjeplanering. Det är två saker som vi vet är både viktiga och mycket effektiva för att skapa utveckling i världen. var till och med inne på det i sitt anförande. Kvinnors möjligheter att delta i samhället är oerhört viktiga för utvecklingen i ett land. Vi får säkert möjlighet att debattera huruvida den svenska abortlagstiftningen är extrem eller inte i något annat sammanhang. Jag vill ändå tacka för att han berättade vad som ligger bakom de i det särskilda yttrandet ganska blygsamma formuleringarna om hur ska förhålla sig i abortfrågan och SRHR-frågor globalt sett. 13 (SD) replik: Jag håller med om att det är otroligt viktigt att arbeta förebyggande, och det är också någonting som vi ser att man måste prioritera. Jag håller också med om att abort inte ska vara ett preventivmedel. Vi är ganska rörande överens om det, tror jag. 14 HANS (V): Rubriken för dagens debatt kanske inte är den mest exalterande vi har haft här i kammaren, men bakom rubriken på dagens utlåtande finns kanske en av de viktigaste diskussionerna vi kommer att ha i denna kammare under hela mandatperioden. Det handlar om de globala utvecklingsmål som vi kommer att arbeta utifrån tillsammans över hela jorden under en mycket . enades världens ledare om åtta så kallade millenniemål om bland annat minskad fattigdom, hunger och mödradödlighet i världen. Dessa mål löper ut , och det är dags för världen att tillsammans gemensamt formulera nya utvecklingsmål. Jag tycker att de år vi har bakom oss med arbetet med millenniemålen visar att när världen går samman och sätter upp tydliga, gemensamma mål och arbetar tillsammans kan man också åstadkomma förändring. När det gäller millenniemålen handlar det om förändring i miljoner människors vardag världen över. Vi ser att flera av de olika millenniemålen kommer att nås, men vi ser tyvärr också att framstegen är väldigt ojämnt fördelade mellan olika länder och olika regioner. Vi kan dock konstatera att under det gångna decenniet har hundratals miljoner människor fått möjlighet att lyfta sig ur fattigdom och få tillbaka sin mänskliga värdighet. Vi ser miljoner flickor världen över som i sitt liv får göra en matteläxa, får möjlighet att gå i skolan och därigenom får makt och möjlighet att bestämma över sitt liv. Vi ser i väldigt många länder världen över hur mödradödligheten just nu minskar, hur unga kvinnor får möjlighet att överleva sin graviditet, bilda familj och få möjlighet att bidra till samhället och leva långa liv. Jag tycker att millenniemålen har visat på politikens möjligheter. Fattigdom, hunger och spridning av hiv/aids är ingenting av naturen givet. Det är inte skapat av några osynliga händer. Den orättvisa världsordning som vi lever i är skapad av politiska beslut men kan också förändras och byggas rättvist genom just politiska beslut. Vi som sitter i denna kammare skulle kunna bli den generation som utrotar fattigdomen, men då måste vi också göra väldigt tydliga vägval. De goda erfarenheter som har gjorts i arbetet med millenniemålen behöver vi nu ta till vara och bygga vidare på när vi formulerar nya utvecklingsmål. Det är viktigt att de nya globala utvecklingsmålen är universella och att de omfattar alla jordens stater, för fattigdom och hunger skapas inte av de fattiga eller de hungriga. Det är gemensamma utmaningar som vi har ett gemensamt ansvar för och som vi också behöver lösa gemensamt. Det är också helt avgörande att man i de nya målen understryker Nords ansvar och vikten av att vi som lever i de rikaste delarna av jordklotet lever upp till våra löften när det gäller bistånd, både när det gäller biståndets nivåer och när det gäller dess kvalitet. är det också en förutsättning för att man ska nå framgång med de nya utvecklingsmålen att man sätter det som kallas ägandeskap i fokus. Det måste vara så att det är människor i Syd, de som känner fattigdomen och hungern i sin egen vardag, som ska sätta dagordningen och formulera strategierna för att bygga en mer rättvis värld. är det också oerhört viktigt att de nya utvecklingsmålen är tydliga när det kommer till behoven av en samstämmig utvecklingspolitik. Det handlar om att vi ser att biståndet ensamt inte kommer att kunna lösa de stora utmaningar vi står inför. Fattigdomsbekämpning, ekonomisk utveckling, ökad jämställdhet och bekämpning av hunger kräver en rad åtgärder inom en rad områden. Det kräver en klimatpolitik där de rika länderna och de multinationella företagen tar sitt ansvar. Det kräver en stärkt reglering av vapenhandeln över hela världen. Det krävs en reformering av och . Det krävs rättvisa handelsregler, globala regler för utländska investeringar, skuldavskrivningar med mera. Utveckling kräver inte minst minskad ekonomisk exploatering av de absolut fattigaste länderna och av kapitalflykt från Syd. De nya målen behöver också inkludera skarpa mål när det gäller fattigdomsbekämpning. Vi skulle som sagt kunna bli den generation som utrotar fattigdomen på vår planet. Men utmaningen är inte att det saknas resurser på det här jordklotet. Den stora utmaningen är i stället att jordens resurser är orättvist och ojämlikt fördelade. Vi vet att den stora majoriteten av jordens fattiga lever i medelinkomstländer. Därför måste fattigdomsmålen i de nya utvecklingsmålen också kompletteras med mål som handlar om ökad jämlikhet, minskade ekonomiska klyftor inom och mellan länder och en tydlig omfördelning av resurser. De nya utvecklingsmålen måste också vara hållbara utvecklingsmål. Vi har inte råd att skapa ekonomisk utveckling på bekostnad av klimatet och miljön. De nya utvecklingsmålen måste därför kopplas till ett ambitiöst klimatarbete och ett hållbart utnyttjande av jordens resurser. Centralt i arbetet både för att minska klimatförändringarna och för att minska fattigdomen är att fler av jordens invånare får tillgång till rent vatten, förnybar energi och livsmedel som är producerade på ett hållbart sätt. Jag skulle också vilja lyfta upp en tredje punkt, som vi från ser som helt avgörande, och det är att de nya utvecklingsmålen är tydliga när det kommer till jämställdhet. Strategier för fattigdomsbekämpning som saknar ett jämställdhetsperspektiv, som inte synliggör det kvinnoförtryck som finns i varje land och i varje kultur, kommer också att vara misslyckade strategier för att bekämpa fattigdomen. Ett jämställdhetsperspektiv måste genomsyra alla mål. Men det kommer också att krävas specifika egna mål som berör just kvinnors rättigheter. Jag är väldigt glad att utrikesutskottet i sitt utlåtande är tydligt på denna punkt. Jag och skulle önska att två konkreta frågor lyfts fram i de nya utvecklingsmålen när det gäller kvinnors rättigheter. Det handlar om kvinnors rätt till sin egen kropp och sin egen hälsa och frågor som rör våld mot kvinnor, för tyvärr ser vi världen över att dör 1 000 kvinnor i samband med graviditet. Det är kvinnor som dör alldeles i onödan, och utan alla dessa unga kvinnor som dör i samband med ett missfall, i samband med en illegal abort, i samband med en osäker förlossning kommer vi inte att lyckas bekämpa fattigdomen. Vi kommer inte att lyckas skapa ekonomisk utveckling. Vi kommer inte att lyckas skapa demokrati. Därför behövs det tydliga mål när det kommer till kvinnors rätt till sin egen kropp, tillgång till preventivmedel, säker, bra och utbyggd mödravård, rätt till sexualupplysning med mera. Jag har för under utskottets behandling fört fram flera synpunkter på det här området, och jag är väldigt glad över att vi har fått gehör i utrikesutskottet för våra synpunkter. Därför har vi inte någon reservation . Men jag vill också vara tydlig med att det inte räcker med bra skrivningar i olika utlåtanden från utrikesutskottet. Nästa steg är ju att EU:s regeringar tillsammans ska diskutera och försöka hitta en gemensam position i EU, och tyvärr vet vi av erfarenhet att när EU:s medlemsstater sätter sig ned och diskuterar globala utvecklingsfrågor och ska försöka komma överens är det alldeles för ofta så att man kompromissar med kvinnors rättigheter. Det är någonting som får stryka på foten när man ska komma överens. Jag vill vara oerhört tydlig i den här debatten: Från sida är det mycket viktigare att är en tydlig och konsekvent röst för kvinnors rättigheter än att vi kompromissar med . ser jag inte min talartid. (: Jag kan upplysa om att han har talat och .) Då ber jag om ursäkt, herr talman för att jag har dragit över tiden lite, men jag vill trots allt avsluta med att säga några saker. Det har pratats mycket i den här debatten om hur eniga vi är i utrikesutskottet. Ja, vi är tämligen eniga om de saker som finns här. Men jag vill också understryka att det finns ett särskilt yttrande från , där man framför en i grunden helt annan syn på kvinnors rättigheter än dem jag precis har beskrivit. I det särskilda yttrandet från kritiserar man politik när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Man skriver i sitt särskilda yttrande att abortfrågan bör problematiseras utifrån fler aspekter och att man behöver lyfta fram etiska dilemman med abort. Detta beskriver man i sitt särskilda yttrande. Det här är ett nyspråk som använder. Det man egentligen säger i sitt särskilda yttrande när man pratar om behovet av att problematisera och att lyfta fram etiska dilemman är ju att vi ska börja tumma på kvinnors rättigheter, att vi ska börja tumma och kompromissa i vår dialog med andra länder i världen när det kommer till kvinnors rätt till sin egen kropp, till sin egen hälsa och till sin egen reproduktion. Det har testats. Just den politik som förespråkar, där man inskränker kvinnors rättigheter, kvinnors rätt till sin egen kropp, har testats. Den testas just nu i alldeles för många länder runt om i världen. Där ser vi konsekvenserna. Att börja kompromissa med kvinnors rättigheter och kvinnors rätt till sin egen kropp och till sin egen hälsa får i varje land ödesdigra konsekvenser för kvinnors hälsa och för kvinnors liv. Vi kommer inte att lyckas uppnå några utvecklingsmål så länge vi tolererar att länder runt om i världen kompromissar om och tummar på kvinnors rättigheter. Valet mellan att rädda kvinnors liv, att se till att alla kvinnor på det här jordklotet ska få tillgång till säkra och lagliga aborter, och att passivt bevittna hur vi även fortsättningsvis ska ha en hög mödradödlighet är enkelt för oss i . Där finns det inga behov av att problematisera, där finns det inga etiska dilemman. För oss finns det bara ett val. Det är att vi ska stå upp för kvinnors rättigheter. 15 (SD) replik: kommenterar vårt särskilda yttrande. Jag tycker nog att jag i mitt replikskifte med var ganska tydlig med att förtydliga att inte vill ha något totalförbud när det gäller abort. Jag sade att vi å ena sidan har och som exempel på en extrem abortpolitik. Å andra sidan har vi som vi upplever som extremt åt andra hållet. Man har mer eller mindre lyssnat in vad lobbyorganisationer har arbetat intensivt med , med ett visst politiskt stöd från till exempel , nämligen att få igenom en mer och mer liberal hållning. Det är givetvis jätteviktigt att man om det föreligger fara för kvinnans liv ska kunna utföra en abort, likaså om kvinnan har blivit utsatt för sexuella övergrepp och så vidare. Vi är inte för ett totalförbud. Men när man hör i talarstolen får man uppfattningen att anser abort vara någon sorts mänsklig rättighet. Därför skulle jag vilja fråga : Anser att det är en mänsklig rättighet att få genomgå en abort? 16 HANS (V) replik: Svaret på den frågan är väldigt enkelt. Svaret är ja, därför att i FN:s allmänna generella deklaration om de mänskliga rättigheterna slår man fast rätten till liv, rätten till hälsa. Ska vi kunna garantera just rätten till liv och rätten till hälsa för kvinnor över hela den här planeten måste vi också garantera kvinnors rätt till sin egen kropp. Möjligheten för alla kvinnor på det här jordklotet, oavsett om man lever i eller på , i eller i , att kunna bestämma själva om de vill bli gravida, om de vill avbryta sin graviditet eller om de vill fullfölja sin graviditet. Det är för oss grundläggande mänskliga rättigheter mänskliga rättigheter som vi dessutom inte på något sätt, till skillnad mot , är beredda att kompromissa om. Låt mig vara tydlig när det gäller den abortlagstiftning vi har i och som kritiserar. Den är grundad i en bred majoritet av folkvalda parlamentariker här i riksdag. Den är också grundad i en bred enighet hos svenska folket. Det finns ett starkt stöd i vårt land för att kvinnor ska ha rätt till sin egen kropp. Det är jag väldigt stolt över. Vi vet konsekvenserna av politik. Det förespråkar är att vi ska börja tumma på kvinnors rättigheter, tumma på aborträtten. går ännu längre än har gjort i något annat sammanhang när han säger att man kan tänka sig abort om kvinnan har blivit våldtagen eller om det finns hot mot kvinnors liv. Det är en extrem inskränkning av aborträtten jämfört med vad vi har i . Den vägen har man slagit in på i alldeles för många länder, och vi ser konsekvenserna. Det blir kvinnor som med sin hälsa och sitt liv betalar priset när män som ska bestämma och besluta om kvinnors rättigheter och kvinnors kroppar. Jag måste också ställa en fråga till . sade tidigare att inte skulle ställa orimliga krav när det gäller aborträtten. Vad är det för orimliga krav, , som ställer i sin biståndspolitik när det kommer till kvinnors rättigheter? 17 (SD) replik: Vi fick höra att anser att det är en mänsklig rättighet med abort. Då blir det givetvis komplicerat när den mest grundläggande mänskliga rättigheten är rätten till liv. Det är givetvis komplicerat om det då helt plötsligt ska vara en mänsklig rättighet att släcka ett liv, eller hur, ? Det blir lite av ett motsatsförhållande. Jag vill än en gång poängtera att inte är för ett totalförbud mot abort. I den svenska abortlagstiftningen vill vi sänka abortgränsen ned . Anledningen till det är att tillkom 1975 för att man skulle ha en viss marginal till när man kunde rädda ett . har den medicinska utvecklingen gått väldigt mycket framåt. Man kan rädda mycket tidigare. Därför vill vi sänka gränsen . Vi är inte för ett förbud där det bara skulle finnas undantag om man har blivit utsatt för sexuella övergrepp eller det är fara för ens liv och så vidare. Vi anser att är det som bör gälla. Det är också det som gäller i stora delar av vår omvärld. Då menar vi att det är fel väg att gå att den ska pådyvla andra länder vår liberala abortlagstiftning, som har tillkommit och som drivs på av lobbyorganisationer som vill verka för fri abort. Uppenbarligen har de goda anhängare här i riksdags kammare. 18 HANS (V) replik: Det är viktigt att komma ihåg, och jag vill påminna om hur världen ser ut, att det inte är så att de allra flesta av världens länder bråkar om huruvida man ska ha , eller som gräns för abort. Runt om på jorden gäller diskussionen i alldeles för många länder om man ska tillåta abort eller inte, om kvinnor över huvud taget ska ha rätt till abort. Vi ser att i alldeles för stora delar av världen, inklusive länder här i , saknar kvinnor helt rätten till abort. Då tycker jag att det är helt avgörande att driver på och står upp för kvinnors rättigheter, kvinnors rätt till sin egen kropp. För mig kan det inte vara ett orimligt krav att säga till ett land som eller , eller för den delen länder i som har totalförbjudit abort, att det här är oacceptabelt. Vi kräver att ni tillåter kvinnor att få rätten till sin egen kropp. pratar här om att vi inte ska släcka liv. Problemet är att den politik som förespråkar, där vi börjar kompromissa med aborträtten, är en politik som släcker liv. Tusen kvinnor dör i samband med graviditet. Många av dem dör i samband med illegal abort, därför att män har beslutat att inskränka kvinnors rätt till sina egna kroppar. Det får konsekvensen att kvinnor tvingas genomföra illegala, osäkra aborter som leder till att alldeles för många kvinnor dör. Det blir konsekvenserna av politik. Jag vill trots allt tacka för det här replikskiftet och också för den här debatten. Det synliggör ju vad är för ett parti. är inte bara ett främlingsfientligt parti, det är också ett kvinnofientligt parti. Det har blivit oerhört tydligt i den här debatten. Tack, , för det! 19 (KD): Mina allianskolleger, ska jag börja med att säga, har tagit upp flera olika viktiga aspekter. Jag kommer att ha lite mer fokus på biståndet som en möjlighet att faktiskt uppnå de millenniemål som vi har talat om . Vi behandlar alltså ett utlåtande som är ett svar på meddelande med titeln liv för alla att avskaffa fattigdom och ge världen en hållbar framtid. Den titeln på meddelandet kan ibland låta lite som något som det är omöjligt att uppnå, att avskaffa fattigdom. Men jag tror, herr talman, att om vi vill kan vi avskaffa fattigdomen. De millenniemål som FN arbetar utifrån för att bekämpa fattigdom i världen har fyllt en väldigt viktig funktion. De har drivit på nödvändigt förändringsarbete och visat på att det går att förändra världen dramatiskt om alla bara jobbar tydligt mot samma mål. Målen som ligger fast handlar om att bekämpa fattigdom och hunger, att barn ska gå i grundskola, att minska barna- och mödradödligheten och så vidare. Även jämställdhet och hållbar miljömässig utveckling har funnits med som mål. I det arbetet har biståndet från och andra länder fyllt en viktig funktion i syfte att framför allt minska barna- och mödradödligheten. ska FN sätta nya mål post-2015. Det är en process där vår egen biståndsminister ingår i högnivåpanelen utsedd av FN:s generalsekreterare . Hon ska vara med och ta fram en vision för utformningen av den globala utvecklingsdagordningen . Biståndsminister har i sina sju punkter bland annat lyft fram flickors och kvinnors roll som viktiga aktörer för utveckling, vilket jag verkligen välkomnar. ska även EU vara med i processen att ta fram nya millenniemål efter 2015. Det är de frågorna vi behandlar i utlåtandet. Har de nuvarande millenniemålen haft någon effekt? Precis som jag har sagt tror jag att de har varit viktiga för målfunktionen. Det har också varit viktigt att biståndsbudgeterna har fokuserat på millenniemålen. Det handlar om EU:s biståndsbudget, världens största biståndsbudget, budgetar i FN och i företag. Enskilda har betytt mycket. Jag tänkte lägga lite av mitt fokus just på biståndets möjligheter. Biståndet ifrågasätts ofta. Vilket resultat bidrar det till? Men det finns fakta, utvärderingar och omfattande forskning att luta sig mot. Professorn i internationell hälsa har beskrivit biståndets mirakel i . Det handlar om systematiska biståndsinvesteringar i undervisning och hälsovårdssystem som avspeglar sig i fakta och statistik. Låt oss titta på barnadödligheten. Den har minskat från 12 miljoner 1990 till 8 miljoner 2009. Det innebär att 12 000 färre barn dör . har 49 miljoner människor behandlats mot tuberkulos, vilket räddat livet på 6 miljoner människor. I elva har antalet dödsfall i malaria minskat . Mässlingsvaccinationerna har lett till att antalet dödsfall minskat över hela världen. 1,8 miljarder människor har fått tillgång till rent vatten. Andelen barn som går i skola i har ökat . Det här är resultat av investeringar som inte bara handlat om avgränsade projekt utan till exempel har inneburit uppbyggnad av institutioner samt utbildning av lärare och sjukvårdspersonal. Det här är fantastiska resultat som vi kan glädjas åt, och svenska skattebetalare har bidragit till denna fantastiska utveckling. Men det finns naturligtvis mer kvar att göra. Vad kan vi göra för att få en långsiktig utveckling av biståndet? Några av världens ekonomiskt mest växande länder ligger i . Det finns forskning som utförs av ett internationellt forskningsprojekt som heter , som bland annat finansieras av Sida. I projektet mäts effekten av bistånd i 36 länder.