prot · H00965 · 2013-02-14 00:00:00 — Diskriminering är en delförklaring till utanförskapet. Är det hela förklaringen? Vi har framför allt identifierat att vi har en integrationspolitik som har präglats för mycket av omhändertagande och för lite av jobbfokus. Men vi behöver också se en verklighet där den som har ett muslimskt klingande namn, har romsk bakgrund eller på annat sätt inte är i majoritetsnormen drabbas. Människor kan drabbas i krogkön. Vi har forskning som visar att du kallas i lägre grad till anställningsintervjuerna ifall du har ett muslimskt klingande namn. Det är också bakgrunden till att vi har skärpt diskrimineringslagen och fört samman de olika myndigheterna i kampen mot diskriminering till . Det handlar också om ett långsiktigt arbete att förändra attityder. Det är först när arbetsgivare ser till kompetens och inte ursprung och etnicitet som vi på allvar lyckas. 42 (FP): Tack för svaret, ministern. har världens bäst utbildade lokalvårdare och busschaufförer. Utbildning ska löna sig även om man råkar vara född i ett annat land. Vad avser ministern att göra för att bekämpa diskriminering i allmänhet och i synnerhet diskriminering av utrikes födda akademiker? 43 Statsrådet (FP): Den ena delen handlar om att bli bättre på det som kallas validering, det vill säga: Hur ser vi till att översätta en utbildning från ett annat land till svenska förhållanden? samlar vi den kompetensen och kunskapen hos en myndighet och ser vad som fungerar. Man ska vara tydlig med att säga att det nog inte räcker med att bara få ett papper på vad en utländsk utbildning är värd. Vi ser på de satsningar vi har gjort från regeringens sida att när människor kan få praktik eller yrkessvenska och få in en fot på arbetsmarknaden är det ett sätt för sjuksköterskor, tandläkare och läkare som har haft med sig den utbildningen att på allvar komma in i samhället. Jag har själv haft samtal med rätt stora delar av svenskt näringsliv och speciellt ledningarna för de större företagen. Vi behöver också ha arbetsgivare som tar mångfaldsarbetet på allvar. Där finns ett antal som gör betydligt mer än vad man gjorde . Politiken har sitt ansvar med praktikplatser, skarp lagstiftning mot diskriminering, validering och mottagande. Men vi har också ett ansvar i hela samhället att se mångfalden och dra nytta av den. 44 (C): Min fråga går till statsrådet . Det handlar om färjetrafiken till och från . För alla som bor och verkar på ön och också för oss fastlänningar är färjetrafiken till och från ön väldigt viktig. Det handlar om en trafik som ska vara prisvärd, tät, tillgänglig och tillförlitlig för både person- och godstransporter. Persontrafiken och godsflödet till och från ön är helt avgörande för framtidstron och för investeringar så att man kan ha ett arbete och bo och verka på ön. Vad är det som händer inom Gotlandstrafiken? 45 Statsrådet (M): Tack så mycket för frågan. Den är väldigt aktuellt på många olika sätt. har vi ett avtal som från början skulle löpa ut . För att kunna klara av att gå igenom förutsättningarna för vad som behöver finnas med i en kommande upphandling och ge tid och förutsättningar för dem som vill och skulle kunna lämna ett anbud förlängdes avtalet . är vi mitt uppe i en situation där vi är i dialog med regionen. Uppdrag har givits till att upphandla en trafik. Förutsättningarna har varit att man ska kunna hitta en möjlighet att få konkurrens. Det handlar också om att ta till vara det som det har kommit önskemål om. Det gäller tillgängligheten och turtätheten. Prisfrågan är också en väsentlig faktor, åtminstone när man talar med turistnäringen. Arbetet är precis i gång för att hitta de rätta förutsättningarna så att en upphandling skulle kunna gå i gång i vår. 46 (C): Om jag förstår statsrådet rätt menar statsrådet att man ska lyssna väldigt mycket på gotlänningarna och de önskemål som kommer från ön. Har jag uppfattat statsrådet rätt att man är villig att jämföra med de infrastrukturpengar som vi satsar på järnväg och tåg så att pengar också ska tillfalla färjetrafiken på samma sätt? De är också med och betalar skattepengar till sin väg. Deras väg är färjan. 47 Statsrådet (M): Det finns ett mått som kammaren har varit med och beslutat om som handlar om: När ska staten gå in och teckna trafikavtal utifrån tillgänglighetsperspektivet? Där klarar sig väl enligt de principerna. Ändå har staten valt att gå in med för att teckna möjlighet till färjetrafiken. Det kan jämföras med som i sin länsplan och nationella plan har ungefär 350 miljoner . Det blir lite svårt att jämföra på det sättet som i detta läge gör. Staten har sagt att vi även fortsättningsvis ska vara med och ta det ansvar som krävs och behövs för att vi ska kunna ha en fungerande färjetrafik till och från ön. Självklart har vi lyssnat, för arbetet har skett tillsammans med . pågår det sista för att se hur och på vilket sätt vi ska möjliggöra att få in så många anbud som möjligt. Får vi inte det har vi sagt att vi får fundera på om vi i stället ska ha statligt ägda fartyg som någon annan kan driva för att klara det som behövs. 48 (SD): I har jag med EU-ministern diskuterat den kommande EU-budgeten och avgiften för medlemskap i unionen. EU-ministern har då hävdat att jag ska hålla mig lugn, avvakta och se och uppfatta regeringens förhandlingar som goda och framgångsrika. ser vi resultatet av dessa förhandlingar. Det har blivit en budget som är eurocentrisk och där vår rabatt har skurits ned, och regeringen känner inte ens till vilket återflöde vi får till . Jag tog upp detta med statsministern under återrapporteringen . Han menade att det är ett gott resultat och att det är bra att är en stor nettobidragsgivare, kanske den största nettobidragsgivaren per capita i . Han motiverade det med att genom att ge mycket pengar till främjar vi tillväxten. Hur ser på den slutsatsen? 49 Statsrådet (FP): Den budget som förhandlades fram är den första i EU:s historia där man har skurit ned. Det är en mindre och mer modern budget. Kategorin där forskning ingår har ökat , och jordbruksstödet har minskat . Naturligtvis hade vi kunnat gå ännu längre, men vi lever i en politisk verklighet där majoriteten av Europaparlamentarikerna och majoriteten av EU:s regeringar ville behålla status quo. Utifrån de förutsättningarna är det en överraskande bra budget. Det är viktigt att lyfta fram. Vi som har varit med på denna förhandlingsresa under minns att det bitvis såg mörkt ut för den svenska positionen. föreslog att vi skulle få en årsavgift på . Den lyckades vi förhandla ned till . Vi har också fått ökade stöd på en hel del fronter vad gäller den svenska kontexten. 50 (SD): Den politiska verkligheten är att har vetorätt i dessa frågor. Vi har rätt att avgöra om vi vill gå med på beslutet att behålla den svenska nettobidragskostnaden för EU-medlemskapet på en väldigt hög nivå. Jag fick inget svar på min fråga om tycker att det är bra eller inte för att kvarstå som den kanske största nettobidragsgivaren i . Statsminister tyckte så. Vad tycker EU-ministern apropå de diskussioner jag har haft med EU-ministern i ? Vad tycker EU-ministern om att vi finansierar andra stater? Det är ju det som det handlar om, att finansierar de fattiga staterna i . Vi finansierar länderna i östliga partnerskapet, till exempel med en bnp på en sjättedel av den svenska och en befolkning på nästan 45 miljoner. Hur ser regeringen på den kommande utvidgningen i förhållande till den svenska nettobidragskostnaden till EU? 51 Statsrådet (FP): Till skillnad från tror alliansregeringen på solidaritet och europeiskt samarbete. har vi varit tydliga med att är en av nettobetalarna, att vi betalar mycket och att vi var beredda att fortsätta betala mycket. Vi var dock inte beredda att betala orimligt mycket, så vi pressade tillbaka vår avgift och kämpade hårt, med starkt stöd från denna kammare, för mer modernisering. Därför fick vi segrar mer i stöd till kategorin för forskning med mera, och vi lyckades också pressa ned jordbruksstödet. Vi har givetvis också strävat och kämpat för att vi ska få ett starkt återflöde till det som är viktigt. Vi har slagits för gleshetskriteriet i budgeten, som hjälper visa delar av vårt land. Vi har också slagits för landsbygdsutvecklingen och sådant som vi vet ger ett mervärde för . Det är dock viktigt att betona solidaritet. Det är därför vi är del av det europeiska samarbetet, och det är därför vi ska utveckla det ännu mer. 52 (V): Min fråga går till näringsminister och gäller uranbrytning. Vi blev påminda om de stora miljöriskerna med uranbrytning vid en gruvolycka i Talvivaara i . Det var ett stort läckage i en nickelgruva med uranhaltig malm. I prospekteras det som bekant flitigt för att eventuellt kunna utvinna uran framöver, bland annat i den vackra Oviksbygden i . Inom en ganska kort framtid kommer man troligen att skicka in en ansökan för att bryta malm, och då är det skarpt läge. Till min glädje läste jag att partiledaren skrev i att hon vill förbjuda uranbrytning i . Innebär det att näringsministern håller med partiledaren och kommer att säga nej till uranbrytning om den frågan hamnar på regeringens bord, vilket den gör om inte det kommunala vetot används? 53 Näringsminister (C): Låt mig först och främst understryka att det inte har inkommit någon ansökan om att bryta uran. Det är också viktigt att komma ihåg att den berörda kommunens fullmäktige har vetorätt innan frågan ens kan komma på regeringens bord och prövas enligt . Regeringen kommer alltså inte att kunna ge tillstånd till utanbrytning om inte berörda kommuner, i detta fall i , säger ja. När ansökan sedan kommer till regeringen kommer den att prövas. Som centerpartist har jag varit tydlig med att säga att jag inte tycker att vi ska ha uranbrytning i . 54 (V): Partiledaren var mycket tydligare än näringsministern . När du skrev i var det ingen tvekan: Kommer denna fråga vill ni ha ett förbud. Min fråga förutsätter att kommunen inte lägger in sitt veto utan säger ja. Lovar du då, , att ni säger nej om det blir en ansökan och den hamnar på regeringens bord? Då är det ni som äger frågan. Kan du som näringsminister säga att det inte blir någon uranbrytning i , att det kan man glömma? 55 Näringsminister (C): har inte testat på att vara både partiledare och minister. Förhoppningsvis gör han aldrig det, men om han gör det kommer han att inse att man är samma person oavsett titel. För att en uranbrytningsansökan ska behandlas av regeringen krävs det att de kommuner som berörs tycker att det är okej. Använder lokala politiker sitt veto stoppas möjligheten att bryta uran. Jag förutsätter att man gör så på de orter som berörs, men kommer det på regeringens bord har jag varit tydlig med hur jag kommer att agera. 56 (KD): Jag vill ställa min fråga till biståndsminister och rikta blicken mot en orolig del av världen som inte får så mycket uppmärksamhet, nämligen . Vi var fyra riksdagsledamöter som för mindre än åkte dit. Det var skakande att se en misär där lever på och där våldtäkt än används som en del av krigsföringen. Vi besökte också Panzisjukhuset i östra som byggts upp med hjälp av svenska biståndsmedel. Det är en pågående konflikt. Under har miljontals människor mist livet. Vad kan genom FN och EU göra för att påverka utvecklingen i positiv riktning så att det kan bli fred och slut på kriget? 57 Statsrådet (M): Regeringen har ett starkt engagemang i detta område som vi kallar Storasjöregionen. har diplomatisk närvaro i , och . Varför nämner jag detta? Jo, jag tror att vi förutom att ha ett starkt svenskt engagemang, inte minst genom det europeiska samarbetet, behöver titta på hur länderna regionalt försöker hantera det som är grundorsakerna till den förfärliga humanitära situationen och att människor ännu inte har kommit ur kriget. Det handlar om att vi måste få en långsiktig lösning genom att de samarbetar för att skapa fred och komma undan den förstörelse som sker. Vi har stoppat biståndet till eftersom vi i en FN-undersökning har sett att har begått övergrepp. Vi har sett till att föra samman parterna för fredssamtal i . Jag var i regionen för att politiskt trycka på i denna del. hanteras det inom ramen för Afrikanska unionen och FN för att man ska komma till rätta med grundorsakerna till den fruktansvärda situation som inte minst kvinnor befinner sig i. 58 (KD): Jag tackar biståndsministern för svaret och engagemanget och för det som har gjorts. I nästa omgång kanske du kan berätta mer konkret vad som står på agendan. Jag tror att vi alla, både här och i omvärlden, är överens om att det är en hemsk konflikt, men frågan är hur vi kan komma framåt och vad vi konkret kan göra i fråga om påtryckningar på regimen för att förmå den att komma med en långsiktig lösning. Detta är på ett sätt en del av den rikaste delen av världen. Det finns mycket naturtillgångar och en otrolig rikedom i marken, men ingenting fungerar. Frågan är vad mer konkret kan göra genom kontakter bilateralt och genom FN och EU för att stoppa detta. 59 Statsrådet (M): I mitt första svar valde jag att inrikta mig på och att vi måste titta på grundorsakerna till att det ser ut som det gör. När det gäller måste vi naturligtvis ställa ökade krav på det politiska ledarskapet för att komma till rätta med laglösheten och bristen på rättsliga institutioner och statsinstitutioner i östra delen av . De har också ett ansvar för territoriell integritet och för att sköta sin del av relationer och närvaro för att kunna vara bra partner i en regional insats för fred och säkerhet. Man måste angripa diskrimineringen av minoriteter och att man inte har samarbetat. Vi måste sedan se till att fortsätta med vårt humanitära stöd och hjälpa till för dagen för att lindra nöden och döden. Vi måste också se till att vi långsiktigt ställer resurser och kompetens till förfogande för att bygga rättsstatskapacitet och stärka civilsamhället och se till att det blir ansvarsfulla investeringar, företagande och nya jobb i den här rika delen av världen som just nu inte har sin fulla potential, vilket framför allt drabbar kvinnor och barn. 60 (S): Min fråga går till integrationsminister . är det etableringsreformen infördes här i landet. Ett av skälen till etableringsreformen var att fler nyanlända skulle komma ut på arbetsmarknaden. Den senaste statistiken från Arbetsförmedlingen visar att det är drygt 155 000 utrikesfödda som är arbetslösa eller i program. Det är en ökning med 15 000 sedan föregående år. Vi vet att de utrikesfödda har en särskilt bekymmersam situation på arbetsmarknaden. Man kan dess värre också se att de åtgärder som regeringen har föreslagit för att få ut fler i reguljära arbeten inte räcker till. Är regeringen beredd att föreslå ytterligare åtgärder framöver för att stimulera så att fler kommer ut på arbetsmarknaden? 61 Statsrådet (FP): Jag tackar för frågan. Är vi beredda att vidta fler åtgärder? Ja, det är vi. Detta är ett område som vi reformerar eftersom det är en av våra viktigaste samhällsutmaningar. Hur ser vi till att ta till vara den kraft som finns i människor som har flytt eller invandrat till vårt land? är situationen på arbetsmarknaden sådan att var sjätte person som gick till jobbet är född i ett annat land var fjärde tandläkare, var tredje läkare. Det har aldrig någonsin varit så många födda i andra länder som går till jobbet. Det spelar oerhört stor roll för svensk välfärd. Som frågeställaren påpekar finns det människor som inte har kommit in på arbetsmarknaden. En fråga är hur vi möter de nya som kommer hit. Vi möter med praktikplatser. Vi har sett till att de nu möter Arbetsförmedlingen i stället för kommunernas socialtjänst. Vi kommer att fortsätta att reformera hur vi möter nyanlända. En annan fråga är hur vi möter dem som har fastnat i ett utanförskap. Där kommer vi att fortsätta att reformera politiken. Detta är vår stora samhällsutmaning. 62 (S): Tack för svaret. Mycket av dagens arbetsmarknadspolitik är riktad till det privata näringslivet, och det är väl bra. Men det finns en sektor som kommer att ha gigantiska rekryteringsbekymmer framöver, nämligen den offentliga sektorn. Där kommer det att vara brist på vårdpersonal, barnskötare, kvalificerad administrativ personal med mera. Min följdfråga till integrationsministern är: Vilka åtgärder ser ministern som möjliga att genomföra för att bättre kunna matcha den här kategorin medborgare på den svenska arbetsmarknaden? 63 Statsrådet (FP): En fråga som vi har aviserat och som vi tittar på är hur vi organiserar svenskundervisningen för invandrare och hur vi kopplar den närmare arbetsmarknaden. Vi kan titta på hur integrationen har fungerat. Grundproblematiken har varit att vi inte har sett människor som kommer till vårt land som potentiella arbetstagare utan snarare som bidragstagare. Det har skapat en omhändertagandementalitet som har varit ett stort problem. Svenskundervisningen för invandrare är på sina håll mycket bra kopplad till arbetsmarknaden, men inte tillräckligt. Jag ser framför mig en verklighet som innebär att om någon har en dröm eller idé om att arbeta som undersköterska ska vi anpassa svenskundervisningen och kombinera den med yrkessvenska och praktik. Redan i den här budgeten har vi förslag på 6 000 praktikplatser för nyanlända. Vi inför praktiskt basår för dem som har låg utbildning. Vi kommer att behöva göra mer, men den stora reformen som jag ser framför mig är att klara av att skapa en svenskundervisning som är mer anpassad efter individen och mer kopplad till en arbetsplats. Då tror jag, precis som frågeställaren, att den offentliga sektorns personalförsörjning är en av nycklarna att titta på. Nedläggning av lärarutbildningen i 64 (S): Jag har en fråga till näringsminister . har att ta ställning till en radikal förändring i sin organisation. Förslaget är att lägga ned Campus . I har man utbildat lärare . Tillsammans med den distansutbildning som finns inom lärarutbildningen är det en profilfråga för och det är en stor utbildning på campus. Lärare är ett bristyrke i . Vi har 400 000 arbetslösa, och vi har 85 000 arbetslösa ungdomar. skär regeringen ned med 20 000 utbildningsplatser . Vad kommer ministern att göra för att förhindra en nedläggning av Campus ? 65 Näringsminister (C): Det här är en fråga som är ställd till som utbildningsminister, men eftersom jag representerar hela regeringen svarar jag naturligtvis på frågan. Mitt engagemang för är stort. Mitt eget parti har haft ett enormt engagemang i detta och mina föregångare har varit viktiga för utvecklingen. I den proposition som lades fram när bildades pekade man ut tre noder med , och . Från mitt eget partis horisont regionalt hade man gärna sett att skulle utvecklas som studieort. Det här är ett beslut som styrelse eventuellt kommer att fatta , om jag har förstått rätt. Jag har varit i kontakt såväl med styrelsen som med de aktiva centerpartisterna i . 66 (S): , före detta statsminister, samt jag och 2 500 andra har demonstrerat mot beslutet. Det här är ett beslut som påverkar regionen och utbildningsmöjligheterna i regionen. Det påverkar småföretagare i regionen. Det är mycket olyckligt om styrelsen nu fattar detta beslut. Därför är det viktigt att nu inse att regeringens besparing som innebär en minskning med 20 000 högskoleplatser är fel väg att gå. 2 500 har demonstrerat mot detta. En före detta centerpartistisk statsminister och den före detta socialdemokratiska statsministern med flera säger att detta är fel. Vad tänker ministern göra åt detta? 67 Näringsminister (C): För mig är det en självklarhet att vi ska ha högskolor och universitet över hela landet. De är i mångt och mycket tillväxtmotorer men skapar också möjligheter för människor att utbilda sig på högre nivå runt om i landet oavsett var man bor. Jag välkomnar det engagemang som har väckts. Jag tycker att det är synd att man väljer att lägga ned. Men det är till syvende och sist ett beslut som styrelsen har att fatta. Det är också viktigt att hålla sig till fakta. Regeringen har tillfört 18 000 fler utbildningsplatser under detta år och inte skurit ned. Den satsning som har gjorts var en tillfällig satsning under en djup lågkonjunktur, och vi har valt att förlänga satsningen och tillföra 18 000 fler platser . Det är viktigt för att vi ska få mer utbildning och en högre utbildning i hela landet. Dessutom har fått ökade infrastrukturmöjligheter för en bättre pendling, vilket jag hoppas kan vara en del . 68 (M): Min fråga går till statsrådet . kom det statistik från som visade att antalet obetalda snabblån har ökat drastiskt jämfört med . Bakom dessa siffror finns det förstås många människor som riskerar att hamna i en skuldfälla. Konsumentministern skrev tillsammans med och en debattartikel som handlade om olika insatser för att skydda konsumenter mot oseriösa aktörer. Bland annat föreslogs att snabblåneföretagen ska bli tillståndspliktiga och att ska få tillgång till sanktioner och utföra tillsyn. Det är mycket bra. Jag undrar vad vi mer kan göra för att få stopp på skuldsättningen i ett tidigt skede. Min fråga till statsrådet är därför: Hur kan man arbeta förebyggande för att undvika att människor hamnar i skuldfällan? 69 Statsrådet (FP): Precis som beskriver ser vi en lavinartad ökning av snabblånen. Men de är givetvis symtom på någonting annat, nämligen ett samhälle där alltför många lever med alltför små marginaler, och där sparandet verkligen behöver upprättas igen. Vi ser också att då varslen har blivit fler har antalet obetalda snabblån hos kronofogden ökat . Detta tar vi alltså på största allvar. När vi diskuterar snabblånen måste vi också tala om överskuldsättning. kommer utredning, som jag har tillsatt, om hur vi ska få fram tydliga åtgärder. Vi ska kartlägga inte minst hur sårbara grupper drabbas av överskuldsättningen i samhället. , , kommer att lägga fram mer konkreta förslag om hur vi kan gå vidare när det gäller att ändra lagar på denna front. Vi tar alltså detta otroligt seriöst. Utspelet mot snabblånen är bara en av många åtgärder som måste vidtas. 70 (M): Jag tackar för svaret. Ser ministern också någon annan möjlighet när det gäller hur man kan upplysa och informera om vad som kan hända om människor hamnar i skuldfällan? Jag tror att det finns rätt många människor som man kan hjälpa redan på det sättet. Kan man till exempel i skolan ge mer kunskap och information? Finns det fler saker att göra på det området? 71 Statsrådet (FP): jobbar med det som heter Ung konsument. Där försöker man uppmuntra sin egen personal, men även de personer i kommunerna som jobbar med att upplysa om konsumentfrågor, att nå unga. Där är skolan viktig. Det lyfts fram i skolan och läroplanen att det ska bli mer konsumentrelaterade frågor i relevanta ämnen som matematik och samhällskunskap för att man verkligen ska synliggöra och försöka fylla de kunskapsluckor som finns hos många unga, eftersom det är framför allt unga som drabbas av just snabblåneföretagen. Jag kan också konstatera att dagen efter att jag, och gjorde vårt utspel beslöt snabblåneföretagen själva att de skulle börja sanera branschen och starta en förening där bara seriösa aktörer ska få vara med. Det är bra att marknaden reagerar, och den kanske borde ha reagerat ännu tidigare. kommer att vara värd för en stor nordisk konferens som handlar om överskuldsättning. Detta är inte bara ett svenskt problem, utan vi måste också lära av våra grannländer hur man göra förbättringar. Infrastrukturen kring hamnen i 72 (S): Hamn är en av fem största. Därifrån utskeppas stora mängder järnmalm, stora mängder stål och många produkter, särskilt från basnäringen men även från hela näringslivet uppe i norr. Infrastrukturen runt hamnen behöver uppgraderas utifrån den stora tillväxten uppe i norr. En utredning är på väg att påbörjas. Finansieringen är löst på så sätt att näringen, kommunen, , och så kallade TEN-T-projekt är med på banan. Det enda som krävs för att detta EU-finansierade projektet ska komma i gång är ett ja från regeringen till . Det börjar bli bråttom för att få i gång utredningen. Jag vill ställa en fråga till statsrådet .