prot · H009109 · 2013-05-22 00:00:00 — De befinner sig i en oerhört marginaliserad situation utan rätt att arbeta, lära sig svenska på sfi och skaffa sig en utbildning. En kvinna vittnar om vardagliga svårigheter som att det inte går att betala med sms-biljett på bussen, hyra film eller låna en miniräknare i skolan utan personnummer. Vi kan inte helt och hållet förändra den utsatta verklighet som många papperslösa lever i. Men vi kan ta ett antal viktiga steg mot ett mer medmänskligt . Vi kan genomföra reformer som gör politiken mer human och som påverkar människors verklighet på riktigt. Det är därför vi samarbetar med regeringen om migrationsfrågor. Vi står inför ett avgörande val i . Antingen går vi humanitetens och medmänsklighetens väg eller så går vi intoleransens väg. I många andra europeiska länder där främlingsfientliga partier blivit invalda i nationella parlament har de etablerade partierna tagit över deras problemformulering och verklighetsbeskrivning. Partier har gradvis anpassat sin politik och sin retorik efter de främlingsfientliga, vilket har förpestat hela debattklimatet. Så ska vi inte göra i . Vi ska möta främlingsfientligheten med just det som den inte tål, med mer medmänsklighet och humanitet. När vi diskuterar hur människors rättigheter kan stärkas, hur illa det är att barn som är födda och uppvuxna i avvisas och hur vi måste göra det möjligt för fler familjer att återförenas, får främlingsfientligheten inget utrymme. När migrationsdebatten kretsar kring de människor som berörs och hur deras rättigheter kan stärkas i stället för att ha en syn på invandring som något anonymt och problematiskt, då är vi på rätt väg. För att politiken ska bli mer human inledde ett migrationspolitiskt samarbete med regeringen . Större möjligheter till anhöriginvandring, ökade möjligheter för utsatta barn att få stanna i och inrättandet av en fjärde migrationsdomstol i är några av de reformer som vi genomför. röstade vi i igenom och regeringens förslag som gör att barn som vistas i landet utan tillstånd ska ges i huvudsak samma rätt till utbildning i förskola, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola som andra barn som vistas i landet. Rädsla för utvisning, sjukdomar i familjen eller social isolering kan vara några av de problem som papperslösa familjer tampas med. För barnen i de här familjerna innebär rätten att få gå i skola en känsla av stabilitet och rutin i en annars otrygg tillvaro. Trots en oviss framtid får de en möjlighet att leka med kompisar och lära sig nya saker. Det är en liten ljusglimt i ett stort mörker, men det är något som garanterat kommer att vara viktigt för deras fortsatta liv. Det är en mycket viktig förändring som kommer att träda i kraft . debatterar vi och ska snart rösta om ytterligare en stor förändring, rätten till vård för papperslösa. Regeringen och är även här överens om en förändring som kraftigt utökar rätten till vård för papperslösa. Från ges papperslösa barn rätt till vård på samma villkor som andra barn som bor i . har gömda barn, alltså de som har fått avslag på sin asylansökan men som gömmer sig för att inte avvisas, haft rätt till vård på samma villkor som andra barn. Men barn som lever som papperslösa och som inte har sökt asyl har inte haft rätt till något annat än akut sjukvård som de själva har fått betala fullt pris för, precis som vuxna papperslösa . Vuxna papperslösa och gömda får nu samma rätt till subventionerad vård som vuxna asylsökande, det vill säga vård som inte kan anstå. Det är mycket mer omfattande än bara akutvård. Begreppet innefattar vård och behandling av sjukdomar och skador i de fall där även en måttlig fördröjning bedöms medföra allvarliga konsekvenser för patienten. Dessutom innefattas följdinsatser till sådan vård och psykiatrisk vård. Vård ska kunna erbjudas i ett tidigt skede när detta kan motverka att ett mer allvarligt sjukdomstillstånd utvecklas och behov av en mer omfattande behandling uppstår. Även inom den somatiska vården kan tidiga insatser vara befogade när de ges för att förhindra att patienten drabbas av allvarliga akuta sjukdomstillstånd. De tidiga insatserna kan därigenom också minska användningen av akuta resurskrävande behandlingsåtgärder. Ett exempel är information och stöd vid egenvård av vissa sjukdomstillstånd, till exempel diabetes och astma. När det är fråga om en person med särskilda behov, till exempel en person som har utsatts för tortyr eller andra allvarliga övergrepp och trauman, bör bedömningen av vilken vård som inte kan anstå göras särskilt omsorgsfullt. Vård som inte kan anstå kan också innefatta en skyldighet att erbjuda lån av hjälpmedel och dylikt för personer med funktionsnedsättning. Regeringen och anser, precis som några av remissinstanserna, att bör lämna vägledning och förtydliganden angående tillämpningen av begreppet vård som inte kan anstå. bör bland annat samråda med Kommuner och Landsting och de organisationer som företräder professionen i arbetet med att förtydliga begreppet. hade allra helst sett att papperslösa skulle ges vård på helt lika villkor som andra. Men tydliggör vi i lagstiftningen att enskilda landsting kan gå före och erbjuda vård på lika villkor till alla. Detta är något som miljöpartister kommer att driva runt om i landet, och vi ser mycket positivt på att olika landsting kan ta till vara den möjligheten. Den förändring som vi nu genomför är mycket viktig. Den innebär ett stort steg framåt för de personer som har små möjligheter att få vård. Även om det inte blir vård på helt lika villkor som för resten av befolkningen innebär denna förändring en kraftigt utökad rätt till vård. Detta hade aldrig varit möjligt utan olika utomparlamentariska organisationers långa kamp för lika rättigheter. har Rätt till vård-initiativet, som samlat alltifrån partipolitiska organisationer till läkarstudenter och frivilligorganisationer, drivit på och opinionsbildat för en förändring. Jag vill rikta ett stort tack till alla er som drivit frågan och som varit med och möjliggjort den här förändringen. diskuterade jag de kommande förändringarna med IFMSA, en organisation för läkarstudenter, under om vård för papperslösa. Där berättade en läkarstudent själv, , om sina erfarenheter som papperslös i . saknade han de fyra sista siffrorna och de grundläggande rättigheter som vi tar som självklara. Han berättade om hur hans pappa en gång råkat skära sig svårt i handen och hur de därefter ringde 112. De berättade att han blödde och att han behövde en ambulans, men när personalen på 112 fick klart för sig att de var papperslösa sade de nej till att skicka en ambulans. I stället fick de i panik själva försöka få tag i bandage, försöka stoppa blödningen och hålla ihop såret. Varje gång de lade om bandaget svimmade hans pappa av smärta. Det är en skam för att det har fungerat så , att människor inte har behandlats som människor och att sjukvårdspersonal har gjorts till bödlar. Det kommer att bli ihågkommet som ett mörkt kapitel i svensk historia. Det är dags att förpassa detta till historien och ta ett stort steg framåt mot en mer human framtid. Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet. 32 (SD) replik: får det att framstå som att tvingar dessa personer att uppehålla sig illegalt i landet och vara kvar här. Det är ungefär så hon lägger fram det. Det är så synd om dem. Det kan absolut vara synd om dem på många olika sätt, men det är inte synd om dem för att de vistas illegalt i landet. Det är kriminellt att bryta mot svenska lagar, och dessa personer har fått avvisningsbeslut men gått under jorden och vägrat acceptera det eller inte ens bemödat sig att söka asyl. försöker också framlägga det som att det är flyktingar som är på flykt någonstans ifrån och så vidare. Det är mycket möjligt att de är på flykt någonstans ifrån, men har de ordentliga flyktingskäl eller fler skäl därtill, som extremisterna i har sett till att få igenom med regeringen får de automatiskt uppehållstillstånd i . Vi har mest liberala migrationslagar. Som flykting behöver man inte gömma sig i utan får asyl. Men här handlar det om människor som inte har skäl att stanna trots att vi har de mest liberala migrationslagarna. Det är tråkigt att ett extremistparti som har fått genomslag hos regeringen och kunnat driva igenom denna politik. I ett snävt svensk perspektiv kan man uppleva att är extremister. Det hör vi ofta i kammaren. Alla andra är det normala. Men går vi utanför ankdammen , och , och tittar i ett internationellt perspektiv är den politik som förespråkar regeringspolitik i många länder. Det är en politik som många upplever som den fullt normala politiken, medan migrationspolitik upplevs som extrem. När jag är ute och reser får jag ofta frågan: Vad håller ni på med där uppe? Jag vill ha ett klart svar från , och även om jag vet vad svaret kommer att bli tycker jag att väljarna också ska få det. Anser att det är rättvist att svenskar inte har råd att betala för vård och mediciner medan personer som vistas illegalt i landet ges privilegier som svenska folket saknar i form av avgiftsfri sjukvård och tandvård och avgiftsfria mediciner? Ja eller nej? 33 (MP) replik: Vi anser att rätten till vård är en mänsklig rättighet som ska gälla alla. Såväl svenska medborgare som papperslösa ska ha rätt att tillgodogöra sig vård, och då är det viktigt att alla har råd till det. Därför är avgifter för asylsökande och papperslösa satta på en låg nivå eftersom dessa grupper har mycket lägre inkomster än andra som bor i . Den dagersättning som asylsökande får har inte höjts och ligger på per dag. Ska det finnas en rimlig chans för dessa personer att tillgodogöra sig vård behöver avgifterna ligga på en nivå som de klarar. Vi har också många förslag för att göra det enklare för personer med uppehållstillstånd och svenska medborgare att kunna tillgodogöra sig vård. Vi vill till exempel ha gratis tandvård upp till . Vi säger nej till höjningen av högkostnadsskyddet, och vi vill på olika sätt motverka barnfattigdom och de ökade klyftorna i samhället. Jag blir orolig när två grupper ställs mot varandra. Det behöver inte vara så. Det är en falsk motsättning. Vi kan säkerställa mänskliga rättigheter för alla som befinner sig i vårt land, både för dem som bor här öppet och för papperslösa, och vi kan sätta rimliga avgifter så att alla har en möjlighet att tillgodogöra sig vård. Den motsättning som försöker få till behöver inte finnas. 34 (SD) replik: Politik handlar om prioriteringar. Det är olika grupper och intressen som ställs mot varandra. Inser man inte det bör man nog ägna sig åt något annat än politik. talar som om det finns ett träd där det växer pengar som man bara kan plocka, en outtömlig skattkista. Det är klart att vi vill ha det så bra som möjligt för alla i hela världen. Till syvende och sist handlar det dock om prioriteringar, för skattkistan är inte outtömlig. Det finns svenskar som inte har råd att få ut mediciner eller gå till sjukvården. Jag nämnde bland annat en dam i som inte har råd att hämta ut sina mediciner eftersom högkostnadsskyddet är för högt. Är det rätt att prioritera att människor som bryter mot svensk lag ska ha avgiftsfri sjukvård och tandvård och avgiftsfria mediciner när tiotusentals svenskar inte kan hämta ut sina mediciner eller få den vård de behöver för att de inte har råd? Är det en rättvis politik? Vi kan inte ge allt till alla. Vi måste prioritera. Tycker att det är rätt att prioritera människor som bryter mot svensk lag före svenskar som har jobbat i hela sina liv, betalat skatt och finansierat vårt välfärdssamhälle? Är det rätt att de inte kan erhålla den vård som de har varit med och finansierat? Är det rättvist? Det behöver inte finnas några motsättningar, sade . Men motsättningarna finns, och då måste vi politiker prioritera. Är det rättvist att svenskar inte har råd att erhålla vård och mediciner medan människor som bryter mot svensk lag ges privilegier som svenskarna inte har? Ge mig ett klart ja eller nej, . 35 (MP) replik: Jag svarade faktiskt på den frågan. Vi tycker att alla människor ska kunna tillgodogöra sig vård, och vi har en politik för att säkerställa att alla grupper i samhället ska ha råd med vård. visar under både anförande och replikskiften ett tydligt prov på ekonomiskt oansvarig politik. redogjorde för att tycker att det är fruktansvärt att personer ska få tillgång till bromsmediciner eller annan förebyggande behandling. Ni vill i stället ge enbart akut sjukvård som dessa personer ska få betala själva. Ni säger dock att ni inte vill neka någon, så ni kommer inte att säkerställa att de betalar. Detta innebär att ni i stället för att erbjuda förebyggande vård, alltså bromsmediciner, cancerbehandling och så vidare, vill vänta tills en person barn eller vuxen dör i hiv, aids eller cancer eller tills sjukdomstillståndet har blivit så allvarligt att man måste gå in med akuta åtgärder som är mycket dyrare. På lång sikt är detta oansvarigt, både i kostnad av ekonomiska resurser och i kostnad av människoliv. Det är två saker ni alltid missar: hur er politik slår och att ni aldrig över huvud taget räknar kostnaden i människoliv för personer utan svenskt medborgarskap. Det har varit en ganska obehaglig debatt med obehagliga åsikter från . Är det någon som har tydliggjort att partiet är ett extremistparti är det . Han har på ett förtjänstfullt sätt beskrivit politik. 36 (V) replik: Jag ska ställa samma frågor till som jag tidigare ställde till och , och det gäller i huvudsak två punkter. Vi är överens om att rätten till vård är en mänsklig rättighet och att den är absolut, individuell och okränkbar. Men för att vård ska bli en verklig rättighet som man kan ta del av måste man kunna söka den utan att vara rädd, och jag är övertygad om att liksom jag träffar människor som uttrycker just denna rädsla. I förslaget har det dock inte gjorts några ändringar som skulle kunna förebygga denna rädsla och tydliggöra för människor att de inte har något att vara rädda för. Vi föreslår att man ska ändra i patientsäkerhetslagen så att det tydligt framgår att vårdpersonal inte behöver svara på denna typ av frågor från polis och åklagare. Vi tycker nämligen inte att människor som är tillståndslösa är att betrakta som kriminella. Hur ser på detta? 37 (MP) replik: Människors möjlighet att känna sig trygga att söka vård är såklart helt avgörande för att personen ska kunna tillgodogöra sig vården. Underrättelseskyldighet är något som med tanke på den starka sekretess och så vidare som finns inom sjukvården inte gäller inom sjukvården. När vi diskuterade skolgång för papperslösa var det den stora frågan. Men det är inget som går att applicera på de här situationerna. Om papperslösa befinner sig i sjukvården kommer inte sjukvårdspersonalen att behöva underrätta polisen om det. Så fungerar det. kommer också att ta fram nya allmänna råd och föreskrifter vad gäller arbetet med verkställigheter. De kommer och ska handla om hur man ska arbeta i de här fallen. Det är såklart viktigt att det speglar lagstiftarens intentioner, som det också måste finnas någon typ av möjlighet att gå in på sjukhus, om det pågår brottslighet eller om man eftersöker någon på grund av brottslighet. Vi får invänta det arbetet. Vi har också tydligt skrivit ut i propositionen att om det kommer att bli ett hinder för människors möjligheter att tillgodogöra sig vård kommer regeringen att se över ytterligare åtgärder, ifall det skulle behövas. På det sättet kan vi känna oss trygga med att detta kommer att få en tillräckligt god effekt. 38 (V) replik: Som vi diskuterade tidigare med är man som personal skyldig att svara på direkta frågor från polisen, om de av andra anledningar har skäl att tro att det finns en papperslös person under behandling. Det är den lilla risken eller chansen som gör att människor känner sig oroliga. Vi har också sett fall där polis har varit i anslutning till sjukhus och hämtat människor, vilket sprider sig ganska fort. Det borde förtydligas att man inte är skyldig att svara på den frågan när det gäller just människor som inte har gjort sig skyldiga till något annat än att vara tillståndslösa. Det skulle göra att människor med större trygghet hade möjlighet att nyttja sin rätt till vård. 39 (MP) replik: Det viktiga är att det finns tydliga riktlinjer för hur polisen arbetar med de här fallen. När det gäller uppgiftsskyldigheten är det ganska stor skillnad mellan hur man arbetar i skolor och inom sjukvården. Inom sjukvården befinner man sig ofta inte . Man befinner sig inte där och går dit och därifrån regelbundet, utan det är en lite annan situation. Dessutom kanske det blir märkligt att skilja ut en viss grupp från uppgiftsskyldighet, utan i så fall får man se det i ett bredare perspektiv. Men jag är helt överens med dig om att detta inte får blir något hinder för människor att söka vård. Det ska det inte vara. Det ska inte finnas en sådan otrygghet, utan det måste vara tydligt hur polisen arbetar, att man inte behöver vara rädd för att polisen kommer att hämta en eller stå och vakta utanför när man söker vård. Det måste vara helt tydligt och säkerställt att det faktiskt inte föreligger sådana risker och att polisen inte arbetar på det sättet. Där är vi överens. 40 (FP): har i sitt anförande talat om en skammens dag , när vi ska ta beslut om ett betänkande som tar upp rätten till hälso- och sjukvård för personer som vistas i utan tillstånd. För vår del handlar det om att alla ska omfattas av grundläggande mänskliga rättigheter, och dit hör också rätten till hälso- och sjukvård. Det är så mycket som har sagts i de tidigare anförandena att jag nog kommer att korta mitt anförande lite. När man pratar om detta med rätt till hälso- och sjukvård och vad den ska innehålla säger man att det handlar om vård som inte kan anstå, och man pratar om tandvård, preventivmedelsrådgivning, vård vid abort, hälsoundersökning och mödrahälsovård. Sedan ska landstingen också ha möjlighet att erbjuda vård upp till samma nivå som för övriga bosatta, och det gör många landsting . Barn som vistas i landet utan tillstånd ska erbjudas samma vård som bosatta barn och asylsökande barn, alltså en heltäckande hälso- och sjukvård och tandvård. Regeringen tydliggör också att personer som vistas i vårt land ska ges förutsättningar att leva ett värdigt liv och få tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård. Det ska naturligtvis gälla också personer som vistas i landet utan tillstånd. , herr talman, har en gömd eller papperslös vuxen endast tillgång till akutvård och ska då betala den själv. Människor som söker sig till svenska sjukhus kan alltså nekas sjukvård eller drabbas av mycket höga sjukhusräkningar. Det är inte värdigt ett medmänskligt samhälle. Det har skapat oacceptabla konsekvenser, både för personen som är drabbad men också i form av svåra etiska överväganden för personalen inom hälso- och sjukvården. Det kan till exempel innebära att gravida inte får mödravård eller att en person som söker för trötthetssyndrom blir avvisad men sedan kommer tillbaka och har en långt utvecklad tumör. Vi vet att många landsting och enskilda kliniker har skapat egna riktlinjer för just de här personerna. Med det här lagförslaget får de ett lagligt stöd för det de har gjort ett tag. Med det här förslaget kommer också vården att kunna följas upp och kvalitetssäkras, som all annan övrig vård. Vården ska omfatta detsamma som för asylsökande: sjukresor, hjälpmedel, transport och tolk och naturligtvis också rehabilitering efter sjukhusvistelsen. Vård som inte kan anstå kan upplevas som brett och svårt att definiera. Men enligt de författningskommentarer som finns till lagen om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. sägs att det gäller om en måttlig fördröjning av behandlingen skulle kunna medföra allvarliga följder för patienten. Vård ska även kunna ges i ett tidigt skede för att motverka att det blir ett allvarligt sjukdomstillstånd. Det är till syvende och sist enbart den vårdande personalen som kan avgöra vilken vård som bör sättas in, utifrån behov och det akuta läge som patienten befinner sig i. I fråga om vård som inte kan anstå säger regeringen ändå att det är viktigt att försöker titta på begreppet och ger mer vägledning kring hur man ska tolka det. Sekretessbestämmelserna har varit uppe till diskussion . De ska fortsätta att gälla som . De är generella för alla, när man är på sjukhus. Det anses att personalen ska kunna bekräfta en förfrågan från polis om en person finns på sjukhuset och polisen känner till att personen i fråga finns på sjukhuset. Regeringen kommer att följa upp och utvärdera den nya lagen. Då bör det också ingå att se över om hälso- och sjukvårdens uppgiftsskyldighet och underrättelseskyldighet har påverkat den här gruppen personer i fråga om deras vilja och möjlighet att söka vård. har man inte kunnat se något av detta. Man uppskattar att det finns mellan 10 000 och 35 000 papperslösa i . De vistas här utan tillstånd, men att vistas här utan tillstånd innebär inte att de saknar grundläggande mänskliga rättigheter, som faktiskt tillkommer alla. Vistas man i som papperslös ska man ha tillgång till skolgång, vilket har beslutats här i alldeles . ska man också få tillgång till hälso- och sjukvård. Att vara papperslös, herr talman, är inte att vara rättslös! 41 (SD) replik: Det framställs, , som om det är en grundläggande mänsklig rättighet att få vistas illegalt i ett land och erhålla skattesubventionerad sjukvård. Vilken konvention eller mänsklig rättighet bryter mot genom att inte ge illegala utlänningar fullständig vård eller vård som inte kan anstå avgiftsfritt? Vilken konvention eller mänsklig rättighet bryter vi mot ? , som det ofta refereras till i olika sammanhang här i , har ingen som helst subventionerad sjukvård till personer som vistas illegalt i landet. Då undrar jag: Bryter mot FN:s deklaration om mänskliga rättigheter? använder man FN:s deklaration om mänskliga rättigheter så att man tolkar den som fan tolkar , om ni ursäktar mitt språkbruk. Det är ingen mänsklig rättighet att få skattesubventionerad sjukvård i ett land där man uppehåller sig illegalt. Det var inte heller ambitionen när konventionstexten tillkom. Den utgick från att människor har rätt till hälsa. Jag skulle vilja höra vilken konvention om mänskliga rättigheter vi bryter mot . Jag skulle också vilja ha ett svar på frågan om anser det rättvist att svenskar inte har råd att betala för sin vård och sina mediciner som personer som vistas illegalt i landet får privilegier som inte svenska folket har i form av kostnadsfri tillgång till sjukvård, tandvård och mediciner. Är det rättvist? Jag skulle gärna vilja höra svara ja eller nej på den frågan. 42 (FP) replik: Det är ganska många som vi har ratificerat och ska följa. Vi har också fått kritik från för hur vi har skött det här med papperslösa och rätten till hälso- och sjukvård. Det framgår väldigt tydligt i om mänskliga rättigheter att man ska ha rätt till hälso- och sjukvård. För att konkretisera det något: Hur ska man kunna nyttja rätten till hälsa om man inte får komma innanför sjukhusets dörrar? Jag skulle vilja syna tolkningar av förlagorna till . Jag har inte läst dem så noga. Men i sitt anförande och sina repliker har pratat om till exempel skolgång för papperslösa barn och sagt att det inte ska gälla. I , som vi hoppas ska bli svensk lag, blir detta dock väldigt tydligt. Men där har och en helt annan uppfattning. När det gäller syn på den rättvisefråga som tagit upp vill jag först och främst säga att vi inte kan ställa grupper mot varandra. Alla som vistas i det här landet har rätt till hälso- och sjukvård. Den är inte avgiftsfri för papperslösa, utan subventionerad. Subventionen utgår från den ekonomiska dagersättning som asylsökande får . har blivit uppdaterad om att det är fråga om per dag. Vad kommer det att kosta skattebetalarna att vi ger papperslösa subventionerad hälso- och sjukvård? Jag har fått en siffra på . Vi har ett helt annat socialförsäkringssystem som vi kan stödja oss mot.