prot · H10925 · 2013-11-12 00:00:00 — Det har gått , och vi hoppas att den snart kommer i gång. Den persontågtrafik som bedrivs på fungerar riktigt bra – när den fungerar – med överfulla tåg, men man har stora problem med att få tågtrafiken att fungera ordentligt. En Botniabana som inte fungerar är norra sämsta marknadsföring. Det är en jättefin järnväg, men den fungerar inte. Den dag som den fungerar och godstrafiken börjar transporteras där kommer blickarna att fästas också på byggandet av Norrbotniabanan. Vi är tyvärr inte där , men infrastrukturen finns. Nästan en halv miljard har satsats och satsas fortfarande av staten på att bygga ut infrastrukturen i . Är inte det satsningar? Och den utbyggnaden av infrastrukturen pågår fortfarande. Är inte det att satsa på att få saker och ting att fungera? Till och med är med och satsar pengar på bättre lösningar. Även Lastvagnar ställer upp på att ta till vara möjligheterna att slimma transporterna ned till och till övriga . Man måste ju också kunna säga bra saker från den här talarstolen, . 10 (C): Hur mycket man än vill att ska ha kvar hela sin verksamhet i är det inte någonting som vi politiker kan råda över. är ett stort, globalt bolag och fattar självt besluten i slutändan; det vet vi allihop. Men vi kan ändå erkänna här att det är ett tungt ansvar som vilar på Volvos ledning. Man kan inte bara flytta en verksamhet utan att göra någonting för alla de människor som förlorar sina jobb i . Jag har ett klargörande om transportstödet. Jag tror att också och är medvetna om detta, men det tål att upprepas. EU lämnade en propå till regeringen om att stora delar av transportstödet inte borde gå till enbart större bolag. Man ville att det skulle ske en fördelning på mindre och medelstora företag. Det var också en av orsakerna till att stödet halverades, att fler företag i områden med långa avstånd skulle kunna ta del av transportstödet. Jag ställde en rak fråga till Volvoledningen : Har sänkningen av transportstödet med 15 miljoner haft betydelse för en eventuell kommande flytt? Jag fick inget svar då eftersom utredningen pågick, men jag fick svar . Man svarade: Nej. Jag har också ställt frågan till ordförande . Jag pratade med honom , och han höll med. Det är inte transportstödet som är problemet. Det viktiga är ju att se till att vi har en fungerande basindustri i hela . Men då vill jag fråga: Hur ska vi kunna ha det när era partier, och , vill ha och hotar med höjd kilometerskatt? Ni som också bor i området vet ju hur stora avstånden är. 11 Näringsminister (C): Jag vill inledningsvis svara på fråga. är ju en exportberoende nation. Basindustrins konkurrenskraft är otroligt viktig. Våra miljökostnader måste vägas upp med att man i den andra vågskålen stärker konkurrenskraften. Därför presenterar regeringen i höstens budget en miljardsatsning på svensk sjöfart. Det handlar bland annat om att satsa på isbrytning för att minska kostnaderna på det området. Det är viktigt att väga upp kostnader. Det som smutsar ned ska kosta, men det som gör gott – det vill säga skapar jobb och konkurrenskraft – ska göras billigare. Det är så vi jobbar med den gröna skatteväxlingen. Infrastrukturen är en annan viktig del för att konkurrenskraft och jobb och tillväxt ska fungera. Vi har anslagit 522 miljarder i en infrastrukturproposition. Det är historiskt stora satsningar. Vi har fördubblat anslaget till drift och underhåll av järnväg , när Socialdemokraterna styrde tillsammans med och . Ni vet att jag som centerpartist förespråkar Norrbotniabanan. Frågan är vad Socialdemokraterna tycker om hela Norrbotniabanan. Där ekar det ganska tomt och tyst. Konkret för kommun satsar regeringen i nuvarande och kommande plan ungefär 1,8 miljarder på en ringled runt . Den underlättar både för bilism och för Volvos skogstransporter. Infrastruktur är viktigt. Det är blodomloppet för såväl godstrafik som arbetspendling. I detta kommer också transportstödet in. betalas ut till de fyra nordliga länen som transportstöd för att underlätta för dem som har långa avstånd att verka. För införde vi ett tak på just av den anledning som nämnde. Vi fick välja mellan att sätta ett tak för de riktigt stora bolagen eller ta bort små företags möjligheter till transportstöd. Jag har pratat med företagets ledning. Man har också uttalat sig i medierna. 15 miljoner av dessa miljarder som det handlar om har inte haft någon inverkan på beslutet att flytta monteringen ned till . Jag känner väldigt starkt för dem som drabbas. Jag skulle helst vilja ha mer industriproduktion i norra . Det skapar jobb, tillväxt och framtidstro. Men det här är ett beslut som företaget självt har fattat och som också det ska ta ansvar för. frågar mig om stödet ska betalas tillbaka. Som jag sade i mitt inledande svar är detta en fråga som följer, har tillsynsansvar för och fattar beslut om. Vid genomförandet ställde den socialdemokratiska regeringen inga specifika krav. Det är de generella villkoren i stödförordningen som gäller. Jag låter myndigheten suveränt fatta det beslutet och analysera läget, så jag tänker inte närmare kommentera detta. Däremot skulle jag vilja fråga : Hur skapas det för en lastbilsfabrik jobb och tillväxttro om man – som både Socialdemokraterna och vill – inför en lastbilsskatt på 4 miljarder? Jag ser att en socialdemokrat skakar på huvudet, men förslaget finns där i er budget . Hur skapas det jobb och framtidstro när man tredubblar arbetsgivaravgifterna för unga människor, när man höjer bolagsskatten – som vill – och när man lägger på miljard efter miljard på den svenska basindustrin i ökade kostnader? I ett tufft globalt konkurrensläge väljer att lägga på 75 miljarder i ökade skatter på bland annat svenskt näringsliv. Hur skapar det jobb och framtidstro i ? Den frågan skulle jag vilja ha svar på från . 12 (V): Jag förstår att vi diskuterar något annat än Umeverken, men jag ska svara på frågorna om kilometerskatten. slås seriösa svenska åkerier ut på löpande band av åkerier och åkare från andra länder som fuskar och som betalar sina chaufförer för lite. Ett system med kilometerskatt skulle ge konkurrensneutralitet och rädda tusentals jobb i . Det är en av orsakerna, förutom starka klimatargument. Jag tycker att det är häpnadsväckande att näringsministern inte ser att hela åkerinäringen blöder därför att ni inte förmår att reglera upp den. När det gäller bolagsskatten är det lite ironiskt att vi som inte vill sänka bolagsskatten ska svara på frågan varför ett företag som inte betalar någon bolagsskatt inte ska få sänkt bolagsskatt. Det blir ju en helt orimlig argumentation. Jag tycker också att det är rimligt att vi ledamöter som kommer från norra försvarar vår rätt till infrastrukturpengar. Det är helt orimligt att vi får av den samlade infrastrukturbudgeten. Vi har ju en järnväg som är helt undermålig jämfört med andra länder. Men här står ledamöterna från och försvarar regeringens politik på det området. Det är väl i så fall viktigare att de försvarar , och övre och de intressen som finns där och att de står upp för de områden de kommer från? tar upp transportstödet. Som jag sade tidigare: Jag tror inte att transportstödet är ensamt avgörande på något sätt, utan det är en liten del i en större kalkyl. Den här regeringen har valt att halvera transportstödet, och det är klart att det kan ha betydelse. Men jag tror att det är viktigt att se att det är en del av en större helhet. Det finns ett argument som inte har tagit upp och som hon inte har svarat på, och det var det jag tog upp i mitt förra inlägg. De som går ut i arbetslöshet – jag hoppas att många får jobb, men några kommer att bli arbetslösa – får leva på den a-kassa som ni har slagit sönder, trots att de själva har betalat a-kassan som en försäkring. De får en halverad inkomst. Många av dem går mot stor ekonomisk otrygghet. Ni brukar säga att det är bra för jobben. Varför är det bra för jobben att människor görs otrygga och inte får pengarna att räcka? 13 Näringsminister (C): Regeringens politik handlar om och går ut på att människor ska ha jobb eller få jobb och att det ska vara en omställning som gör att man snabbt hittar ett nytt jobb om man riskerar att förlora det man har. Jobben är centrala, och därför är det viktigt att människor känner trygghet genom att ha en lön och ett jobb att gå till. Detta är vårt huvudfokus. Därför behöver vi bygga omställningen på utbildning – såväl vidareutbildning som universitets- och högskoleutbildning i hela landet. Men vi behöver givetvis också se till att de trygghetssystem vi har, tillsammans med de försäkringar som finns genom de fackliga organisationerna, fungerar på ett optimalt sätt. Vi vill se infrastruktur i hela landet. När man tittar på den infrastrukturproposition som är lagd ser man miljardinvesteringar i gruvrelaterad infrastruktur i . Man ser också satsningar på strategiska platser runt om i landet. kommer regeringen att lägga fram sin åtgärdsplanering där specifika projekt i hela landet pekas ut. Det är min ambition som centerledare att då se till att det finns infrastrukturinvesteringar på viktiga strategiska platser runt om i hela landet. Hela åkerinäringen blöder, säger . Jag håller med. Det är otroligt tufft. Det är därför det blir så märkligt att lägga på ytterligare skattebördor. Att på ett åkeri med två tre lastbilar lägga en kilometerskatt som innebär nästan 200 000 i ökade kostnader och lastbil är mycket märkligt. använder klimatargument om kilometerskatten. Det håller inte – det är ju en skatt på avstånd och inte på drivmedel. Har man en biogaslastbil betalar man lika mycket lastbilsskatt som om man har en smutsig diesellastbil . Det ekar tomt i verktygslåda. Jag vill se industri i hela landet. Det bygger på infrastruktur, innovationssatsningar, forskningssatsningar och sänkta kostnader för att driva företag i hela landet. Vi kommer att fortsätta på den vägen för att skapa ett starkt näringslivsklimat. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 2013/14:7 om insatser för att utveckla sociala företag 14 Näringsminister (C): har frågat mig vilka initiativ jag tagit med anledning av rapporten företag – användning och behov av statliga finansieringsstöd, som Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser tog fram på regeringens uppdrag 2011. I rapporten framkommer att arbetsintegrerande sociala företag får del av befintliga statliga finansieringsinsatser, till exempel företagslån genom eller regionalt bidrag till företagsutveckling, men att det inte är speciellt vanligt. Tillväxtanalys bedömer dock att det inte är lämpligt att göra några justeringar. Jag delar den bedömning som Tillväxtanalys gör. Däremot verkar regeringen för att stödja sociala företags finansiering på andra sätt. Ett exempel är att regeringen deltagit i beredningen av och rådets förordning om europeiska fonder för socialt företagande, Eusef, som implementerades i . Eusef är en form av certifiering för fonder som syftar till att underlätta för investerare att hitta fonder vars fokus är att investera i samhällsnyttig verksamhet. Tanken är att det ska underlätta för arbetsintegrerande sociala företagare att hitta finansiering. Regeringen har även gett i uppdrag att prioritera socialt företagande, och myndigheten arbetar med det på flera olika sätt. Bland annat har myndigheten inlett ett samarbete med om att skapa förutsättningar för en kontinuerlig uppföljning av utvecklingen för sociala företag samt inlett en dialog med berörda aktörer om hur de tillsammans kan verka för att de företag som har behov och förutsättningar att få lån i bank också ska få det. har också beviljat projektmedel för utveckling av nya tjänster på området finansiering och kapitalförsörjning till socialt företagande, sociala innovationer och samhällsentreprenörskap. Rapporten från Tillväxtanalys visar att majoriteten av de arbetsintegrerande sociala företagen får ekonomiskt stöd från offentliga aktörer genom en mängd olika stödsystem. De som är anställda i företagen omfattas oftast av någon typ av stöd från Arbetsförmedlingen. Företagen får dessutom bidrag från till exempel och . För att de sociala företagen ska få tillgång till information om vilka stöd de har möjlighet att få bedriver tillsammans med Arbetsförmedlingen, , SKL och Skoopi ett informationsarbete som riktar sig till sociala företag. Informationen presenteras på webbsajten . Att ta fram ett register över arbetsintegrerande sociala företag var ett av förslagen från Tillväxtanalys rapport, och på webbsajten finns numera ett sådant register. Jag vill avsluta med att säga att jag håller med om att sociala företag gör stor samhällsnytta, och jag avser att fortsätta det arbete regeringen bedriver för att skapa förutsättningar för att dessa företag ska kunna växa och bli fler. 15 (S): Tack för svaret, statsrådet! med regeringen saknas det 400 000 jobb i . Arbetslösheten är högre än i många andra jämförbara länder i . Antalet långtidsarbetslösa har mer än tredubblats sedan regeringen tillträdde, och de långtidsarbetslösa tycks komma allt längre bort från arbetsmarknaden. Det enda som råder bot på detta är fler jobb, inte fler skattesänkningar till oss som redan har jobb. Regeringen väljer att lägga tio gånger mer på skattesänkningar än på jobben. Det är mot den bakgrunden jag har skrivit den här interpellationen. Min övertygelse är att varenda människa vill ha ett jobb och en utbildning och göra rätt för sig. Jag har mött människorna i de här sociala företagen eftersom vi har ganska gott om dem i och i . Alla har rätt till arbete eller utbildning, och det ska också omfatta rätten att arbeta av arbetsförmågan. För mig är det minst ; för andra kan det vara åtta. Det finns en sak i svaret som bekymrar mig lite, och det är att jag uppfattar att statsrådet blandar ihop statens stöd till enskilda och statens stöd till företag. Min interpellation handlar ju om statens stöd till företagandet. I rapporten som Tillväxtanalys har gjort visar man tydligt att det är skillnad på företagsstöd och stöd till individer. Syftet med stödet till individer är ju att göra det konkurrensneutralt, så det stycke där statsrådet svarar att företagen får en mängd typer av stöd syftar på individernas stöd och inte på företagens stöd. Låt oss göra skillnad på dem. I andra länder har man kommit längre. och är exempel på länder där statsmakterna har försökt underlätta för sociala företag på mycket bredare front, exempelvis genom samverkan mellan den offentliga sektorn och de sociala företagen. har inrättat ett särskilt samarbetsorgan, Unit, för att komma med förbättringar som främjar socialt företagande. Även Tillväxtanalys tar upp behovet av fördjupning och att regeringen kommer vidare i sitt jobb. Min första fråga är om statsrådet är beredd att gå Tillväxtanalys till mötes genom att se över och fördjupa exempelvis kravet på att en särskild förordning och/eller lagstiftning ska finnas också i . Det är uppenbarligen möjligt att göra det i andra europeiska länder, och då kan man inte skylla på konkurrensneutraliteten som ett bekymmer. 16 Näringsminister (C): Låt mig inleda som gjorde och konstatera att med regeringen har antalet sociala företag fördubblats. Som vet har jag haft ett stort engagemang just för sociala och arbetsintegrerande företag både före och som minister. Jag har studerat noga. Jag kan konstatera dels att man där har betydligt fler sociala företag, dels att vi har olika välfärdssystem i och , vilket har gjort att har utvecklat detta, framför allt i de lite fattigare delarna av södra . I har vi till exempel ett större stöd genom , som kanaliseras till Coompanion för att stärka den kooperativa grunden. De arbetar också med sociala kooperativ. Vi har också för att stärka samhällsentreprenörskap i nu sett till att förstärka medlen från regeringen till Mötesplats Social Innovation, som finns i . Vi har en väl utbyggd arbetsmarknadspolitik i jämfört med många andra länder, vilket tog upp. Vårt fokus är ju att hjälpa dem som står långt från arbetsmarknaden. Där är just sociala företag ett väldigt viktigt stöd. Stöden från Arbetsförmedlingen och kan användas av både offentliga och privata arbetsgivare och också i organisationer. Här har de arbetsintegrerande sociala företagen mycket goda möjligheter att få del av arbetsmarknadsstöd till de människor som är engagerade i sociala företag. Det bygger ju på delaktighet hos dem som är med. Utöver detta har vi satsat på att sprida kunskap om de sociala företagen, för jag och de organisationer som har jobbat med detta har upplevt att det har funnits brister där. Vi har skapat informationskanaler som de sociala företagen kan använda, och vi deltar aktivt i EU-arbetet som syftar till att skapa möjligheter för sociala företag och investeringar. Utöver detta bedriver vi en aktiv näringspolitik som också kommer de sociala företagen till del, och det är själva essensen och slutsatsen av den rapport som Tillväxtanalys har gjort. Vi kan också konstatera att de sociala företagen är mycket heterogena, det vill säga olika, vad gäller storlek, inriktning och tillväxtmöjligheter. Därför är det också viktigt att se att man använder de medel som finns genom och de projektmedel som finns hos exempelvis Socialfonden på sätt som passar de olika inriktningar och verksamheter som sociala företag har. Vi anser att de system som finns – allt ifrån de stöd som ges till människor som är aktiva i företag till de stöd som finns specifikt för företagare, det vill säga genom till exempel Socialfonden och – bidrar till att utveckla den samhällsnytta som dessa företag ger. Mot den bakgrunden har vi från regeringens sida valt att inte gå vidare med särlösningar för just sociala företag. Jag kan konstatera att resultatet av den politik som vi har fört har gjort att antalet sociala företag har fördubblats, från en väldigt låg nivå, 150, till 300. Det har skett då det har varit tufft på arbetsmarknaden, och jag är glad över att man har valt att se just verktyget sociala företag som ett sätt att stärka inkluderingen för människor som står långt från arbetsmarknaden. Vi kommer att fortsätta arbeta för att stödja och främja de människor som arbetar inom den här verksamheten, för det är både berikande för dem som får möjligheten att komma in i ett socialt företag och också ett sätt att skapa olika verktyg inom den traditionellt offentliga sektorn för att skapa sysselsättning för fler. 17 (S): Jag är också glad över att det har blivit fler sociala företag, men jag tror inte att det är den statliga politiken som kan ta åt sig äran av det. Jag tror att man först och främst kan hitta förklaringen där, eftersom långtidsarbetslösheten har tredubblats under regeringen . Då är det klart att det finns väldigt många människor som behöver ett arbete. Så är det. Det är långtidsarbetslösheten som är problemet. Allt fler fastnar i långtidsarbetslöshet. Jag tror att bakgrunden till att det ändå finns lyckade exempel är kommunernas engagemang. Det är kommunerna som strävar efter att se sina medborgare och se människors vilja till arbete. Jag har heller aldrig någonsin hört från vare sig Arbetsförmedlingen, eller de kooperativa organisationerna att detta är lätt. Tvärtom är kunskapen väldigt liten. Två tredjedelar av företagen är kooperativa. Kunskapen om kooperationen och nykooperationen är väldigt liten hos både långivare och arbetsförmedlare. Jag har träffat arbetsförmedlare som inte var beredda att hjälpa till för att det inte handlade om något riktigt företag. Då var det ett kooperativt företag det handlade om. Jag ser att regeringen skulle kunna göra mycket mer, både med små och stora medel. För det första tar Tillväxtanalys i sin rapport upp den nya perioden för Socialfonden och den regionala fondens program –2020. Där har kommissionen föreslagit införande av en investeringsprioritering för sociala företag inom ramen för just ERUF och ESF-förordningen. Man skriver också att för detta krävs en djupare analys av vilka möjligheter som ligger till grund för svenskt vidkommande. Då måste jag fråga statsrådet: en sådan djupare analys gjorts från den sida? Finns det över huvud taget med i tankarna? Finns det alls några pengar när vi går in i 2014? Vad jag förstår är svaret på den sista frågan nej. Allt är oklart. Det finns inga pengar för projekten att söka . För det andra skriver Tillväxtanalys att staten skulle kunna överväga möjligheten att ha säkerheter och kreditgarantier. Om det är svårt för vanliga småföretag att få banklån, hur svårt är det då inte för ett socialt arbetskooperativ? Är statsrådet beredd att överväga den idén? Jag ser också att regeringen skulle kunna uppdra åt Arbetsförmedlingen att inom ramen för arbetsmarknadsutbildningar starta utbildningar om entreprenörskap och ledande av sociala företag. Alternativet är att öka anslagen till handledarna som startar upp dem. Faktum är att det nu är mycket mer lönsamt för ett företag att ta emot fas 3:are. Där tjänar företaget mer på att ta emot dem än vad arbetskraften själv gör, och det är sällan meningsfulla arbetsuppgifter det handlar om. I ett socialt arbetskooperativ är man både medlem och medskapare. Man tar ansvar och växer som människa. För mig är det klockrent vilken väg vi bör går för alla människors rätt till arbete. Det sista och enklaste skulle också kunna vara att regeringen stöttade de paraplyorganisationer som jobbar med de här frågorna, exempelvis Coompanion och Skoopi. När det nu var möjligt att satsa tio gånger mer på skattesänkning än på jobb kanske statsrådet kan tala om ifall det finns någon krona kvar till Skoopi och Coompanion också? 18 (S): Socialt företagande är, precis som ministern sade, en växande sektor. Det är intressant att ministern har varit i och sett på socialt företagande. Jag har själv också varit i och tittat mycket inte minst på kooperativt företagande och hur det genomsyrar hela det italienska samhället på många olika sätt, inte minst när det gäller bostadsbyggande. Att socialt företagande, till exempel Macken i , växer är oerhört intressant och utvecklande och höjer tillväxten i samhället. Där tror jag att vi är ganska överens. Det finns dock en liten detalj där vi inte är överens och som ministern nämnde. Hon sade att alliansregeringen satsar kraftigt på Coompanion. Enligt de uppgifter som jag har från olika Coompanionorganisationer runt om i landet är det snarare precis tvärtom. De vet inte om de kommer att ha någon verksamhet , och så är det . Det tycker jag är mycket oroväckande. Därför har jag bara en fråga till ministern: alliansregeringen, med tanke på det svar som fick här alldeles , att se till att Coompanion i varje län runt om i hela vårt land kommer att ha en bra finansiering för framtiden och framför allt en basfinansiering så att man inte behöver börja varsla den lilla personalstyrka man har? 19 Näringsminister (C): Inledningsvis välkomnar jag att Socialdemokraterna faktiskt diskuterar företag och i detta fall sociala företag. Det är som denna företeelse har vuxit sig starkare i . Det är bra att man har sociala företag som har sin grund i de kooperativa värderingarna. Det är en styrka i det sociala företaget med den delaktighet som skapas av medarbetarna. Kunskapen är liten om dessa företag. Det blev jag varse när jag innan jag blev minister satt i Coompanions nationella styrelse. Jag har arbetat i dessa organisationer och känner väl till problematiken. Jag tycker därför att det är viktigt, som en frukt av den handlingsplan som dåvarande näringsminister presenterade för , med webbsajten som är en hemsida för samarbete mellan ett antal olika aktörer för att stärka informationen. Här behöver vi nog vara fler aktörer, inte minst politiska partier, som sprider detta lokalt och regionalt runt om i landet. har helt rätt i att det är när kommunerna tar tag i detta och gör sina dagverksamheter och släpper in möjligheter till socialt entreprenörskap eller sociala företag som det faktiskt får fart.